bet · H701SkU24 · 2020-06-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om skatteförfarande och folkbokföring. I motionerna om skatteförfarande finns ett flertal förslag om att synliggöra skatter och avgifter. Andra förslag gäller F-skatt, beloppsgränsen för beskattning, kontrolluppgifter och deklarationsfrågor. Ytterligare förslag gäller skatte- och avgiftskontroll. Det handlar bl.a. om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning samt förstärkta insatser mot skattefusk. En rad förslag gäller reglerna om certifierade kassaregister, personalliggare och personligt betalningsansvar för ett bolags företrädare. Utskottet behandlar även förslag som rör reglerna om anstånd med att betala skatt, ersättning för kostnader i skattemål, förseningsavgifter, minskad skatteadministration för företag, skatteavtal och betalning av skatt vid delårsboende. Motionerna om folkbokföring gäller felaktiga folkbokföringar, falska adressändringar, barn som tillbringar lika mycket tid på två adresser, skyddad folkbokföring, frågor om personnummer och samordningsnummer. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 31 reservationer. Cirka 150 yrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål Ersättning för kostnader i skattemål Folkbokföring av barn på två adresser Betalning av skatt vid delårsboende 1.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) 2.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) 3.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (SD) 4.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) 5.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (KD) 6.Deklaration, punkt 3 (M) 7.Förseningsavgifter m.m., punkt 5 (SD) 8.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 6 (V) 9.Företrädaransvar, punkt 7 (M) 10.Företrädaransvar, punkt 7 (C) 11.Företrädaransvar, punkt 7 (KD) 12.Certifierade kassaregister, punkt 8 (SD) 13.Personalliggare, punkt 9 (M) 14.Personalliggare, punkt 9 (SD) 15.Personalliggare, punkt 9 (C) 16.Personalliggare, punkt 9 (KD) 17.Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (M) 18.Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål, punkt 10 (C) 19.Anstånd, punkt 11 (M) 20.Anstånd, punkt 11 (KD) 21.Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 12 (KD) 22.Fastighetstaxering, punkt 13 (KD) 23.Folkbokföring m.m., punkt 14 (M) 24.Folkbokföring m.m., punkt 14 (SD) 25.Folkbokföring m.m., punkt 14 (KD) 26.Folkbokföring m.m., punkt 14 (L) 27.Folkbokföring av barn på två adresser, punkt 15 (C) 28.Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 16 (SD) 29.Betalning av skatt vid delårsboende, punkt 17 (C) 30.Personnummer och samordningsnummer, punkt 18 (V) 31.Personnummer och samordningsnummer, punkt 18 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter 2019/20:203 av (C) yrkande 6, 2019/20:206 av (KD), 2019/20:520 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:836 av (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:842 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:962 av m.fl. (M), 2019/20:1149 av (M), 2019/20:1349 av (M), 2019/20:1522 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1941 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1943 av (M), 2019/20:1960 av (L), 2019/20:2034 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2119 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:2356 av (M), 2019/20:2533 av (C), 2019/20:3116 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (KD) 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7, 2019/20:1016 av (M) yrkande 1, 2019/20:1193 av och (båda S), 2019/20:1799 av Per Åsling (C), 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9, 2019/20:2903 av (M), 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 24 i denna del, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 42. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) 2019/20:2672 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3033 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3180 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 6 (M) 2019/20:1032 av (M). 2019/20:681 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2019/20:1038 av (S), 2019/20:1434 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:1670 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2359 av (M), 2019/20:2749 av (L), 2019/20:3021 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) 2019/20:234 av och (båda S), 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2193 av (M) och 2019/20:3129 av m.fl. (S). Reservation 8 (V) 2019/20:2462 av i (M), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 44. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2019/20:660 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:668 av (M), 2019/20:1033 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1469 av (M), 2019/20:2182 av (M), 2019/20:2211 av (M) och 2019/20:3180 av (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 12 (SD) 2019/20:185 av (C), 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:557 av (S), 2019/20:622 av (KD), 2019/20:835 av (M), 2019/20:960 av (M), 2019/20:1289 av (M), 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:2466 av i (M), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2703 av (M), 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3242 av (KD) yrkande 1 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 45. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) Skattebeslut och rättssäkerhet i skattemål 2019/20:1810 av (M) yrkande 1, 2019/20:2672 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 46. Reservation 17 (M) Reservation 18 (C) 2019/20:1810 av (M) yrkande 2, 2019/20:2672 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 19 (M) Reservation 20 (KD) Ersättning för kostnader i skattemål 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 21 (KD) 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 22 (KD) 2019/20:112 av (SD), 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:1288 av (M), 2019/20:1369 av och (båda S), 2019/20:1860 av (S), 2019/20:2131 av (S), 2019/20:2184 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2265 av (M), 2019/20:2452 av (MP), 2019/20:2673 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 8, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 6, 2019/20:3038 av Serkan Köse m.fl. (S) och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 27 i denna del. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (KD) Reservation 26 (L) Folkbokföring av barn på två adresser 2019/20:192 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:1734 av (-). Reservation 27 (C) 2019/20:1676 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2019/20:3226 av och (båda SD). Reservation 28 (SD) Betalning av skatt vid delårsboende 2019/20:1726 av (-) och 2019/20:1774 av och (båda C). Reservation 29 (C) 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15, 2019/20:303 av (SD), 2019/20:475 av (S), 2019/20:2461 av i (M), 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 19, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 5, 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkandena 24 i denna del, 25 och 27 i denna del och 2019/20:3316 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 30 (V) Reservation 31 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (V), (SD), (SD), (M), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (MP) och (KD). I ärendet behandlar utskottet kvarvarande motioner från den allmänna motionstiden som rör skatteförfarande och folkbokföring. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under förra i betänkande 2018/19:SkU14 Skatteförfarande och folkbokföring Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Skatteförfarandelagen trädde i kraft (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3) och ersatte då ett tiotal lagar. Vid övergången genomfördes också en rad sakliga förändringar. Den nuvarande folkbokföringslagen trädde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser om fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. olika sätt att synliggöra skatter och avgifter för att öka medborgarnas kunskap om nivån på skatteuttaget och vad skatterna används till. Jämför reservation 1 (KD). I motion 2019/20:203 av (C) yrkande 6 anförs att inte ska invänta deklarationen innan det ageras mot svartjobb och fusk mot . samt bör stärkas och en sammanläggning bör utredas för att säkra ett effektivt arbete. Även internt inom bör det bli enklare att flagga för misstanke och få möjlighet att agera på dessa. I motion 2019/20:206 av (KD) anförs att eftersom arbetsgivaravgifterna i själva verket är en dold skatt bör skattesystemet ändras så att alla delar av arbetsgivaravgiften redovisas för alla löntagare. Ett första steg vore att fatta beslut om att staten och det allmänna föregår med gott exempel genom att redovisa arbetstagarens bruttolön och därefter redovisa arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter som dras från denna. I motion 2019/20:520 av (KD) yrkandena 1–3 anförs att det bör utredas hur den allmänna kunskapsnivån i fråga om skattesystemet i kan öka. En viktig del i detta är att fler arbetsgivare börjar redovisa arbetsgivaravgiften på lönespecifikationen. För statliga arbetsgivare borde det vara obligatoriskt att redovisa arbetsgivaravgifterna på lönebesked och man borde uppmuntra kommuner och regioner att redovisa arbetsgivaravgifterna på lönebesked. I motion 2019/20:836 av (M) yrkandena 2 och 3 anförs att man måste arbeta för minskat slöseri med skattepengar. En kommun ska i första hand ägna sina resurser åt skola, vård och omsorg – och inte leka företagare t.ex. badsjöar, upplevelseparker m.m. Skatteslöseri av denna sort bör beivras. Först och främst ska skatter gå till välfärdens kärna. Det finns goda exempel på att synliggöra skatter såsom de företag som på medarbetarnas lönespecifikation skriver ut arbetsgivaravgifterna. Fler borde uppmuntras till detta. Det skulle också vara positivt om kommuner och regioner på eget initiativ kunde pedagogisera för sina invånare vad skatter och avgifter används till. I motion 2019/20:842 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att bör ges ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om nivån på olika skatter och arbetsgivaravgifter samt att genomslaget av detta ska följas upp. Vidare bör man överväga att ge ett uppdrag åt statliga myndigheter och verk att börja ange s.k. löneskatter på anställdas lönebesked I motion 2019/20:962 av m.fl. (M) anförs att skatten på arbete är till hälften osynlig för löntagare eftersom det kallas arbetsgivaravgift och betalas in direkt av arbetsgivaren. Man bör därför överväga behovet av ändringar i skatteförfarandelagen om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp. I motion 2019/20: 1149 av (M) anförs att god kunskap om vilka skatter vi betalar och hur mycket är viktigt i ett demokratiskt samhälle. Man bör därför överväga att , regeringen och statliga myndigheter inför lönebesked som visar hela skatten, inklusive arbetsgivaravgifter. I motion 2019/20:1349 av (M) anförs att det är viktigt att öka förståelsen hos allmänheten för hur vårt skattesystem ser ut och fungerar. Att redovisa alla de olika delarna i arbetsgivaravgifterna på lönebeskedet skulle vara ett steg mot att göra det svenska skattesystemet mer transparent. Det bör därför övervägas att synliggöra arbetsgivaravgifterna på lönebesked för offentliga arbetsgivare som ett första steg. I motion 2019/20:1522 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att skatter och avgifter som det offentliga tar ut av medborgarna behöver bli mer synliga. Det är viktigt att medborgarna är väl informerade eftersom olika skatter utgör den största utgiften för svenska hushåll . Ett viktigt steg i att höja kunskapsnivån vore om fler arbetsgivare tydligt redovisade arbetsgivaravgiften på lönebeskeden. Vidare bör ges i uppdrag att höja den allmänna kunskapsnivån om skatter och avgifter och om att arbetsgivare genom informationsinsatser ska uppmuntras att redovisa arbetsgivaravgiften gentemot anställda. I motion 2019/20:1941 av (M) yrkandena 1–3 anförs att man bör se över möjligheten att synliggöra skatterna på kvittot när vi konsumerar någonting som är beskattat i flera led. Vidare bör man se över möjligheterna att synliggöra punktskatter på kvitton. Man bör också se över möjligheterna att synliggöra punktskatter på kvitton. I motion 2019/20:1943 av (M) anförs att det är viktigt att befolkningen har en riktig uppfattning om skatternas omfattning av flera anledningar, men framför allt för demokratin. Genom att göra arbetsgivaravgiften mer synlig på lönebeskedet och momsen tydligare i butiker kan medvetenheten om skattetrycket öka. Detta får dock inte leda till en ökad regelbörda för företagen. Regeringen bör överväga att tillsätta en utredning som tar fram förslag på hur våra skatter kan bli mer synliga. I motion 2019/20:1960 av (L) anförs att företag förväntas betala skatt för inkomster som de tror att de kommer att tjäna, istället för det givna att beskatta de belopp som företagaren verkligen har bokfört som intäkter. I och i andra länder fungerar den retroaktiva beskattningen väl. Det torde den även i . Man bör därför avskaffa preliminärskatten för företag. I motion 2019/20:2034 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör ålägga stat, kommun och landsting/region att redovisa tillbaka hur mycket som beskattas, vad som beskattas och när beskattning sker. Vidare bör regeringen utreda möjligheten att redovisning av skatter sker genom medborgarens bank och att skatteutgifterna ska gå att sammanställa i likhet med andra utgifter som dras från bankkontot. I motion 2019/20:2119 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att gränsdragningen mellan skatter och avgifter ofta är svår att göra och att det blir fel. Därför bör definitionen av vad som är en avgift utredas. Man bör också se över möjligheten att byta namn på de avgifter som egentligen är skatter. I motion 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att arbetsgivaravgifterna bör anges på lönebeskedet. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både den privata och offentliga sektorn redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även i detta sammanhang borde den offentliga sektorn föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. I motion 2019/20:2356 av (M) anförs att många svenskar underskattar hur högt skattetrycket är. En enkel sak som skulle öka kunskapsnivån är om fler arbetsgivare på lönespecifikationen redovisade vad man betalar i arbetsgivaravgift. Här skulle staten kunna gå före med gott exempel. Statens servicecenter borde redovisa arbetsgivaravgifter på lönespecifikationer. I motion 2019/20:2533 av (C) anförs att skattesystemet behöver ses över för att se hur det kan bli mer transparent och hur en tydligare redovisning av lönekostnaden kan genomföras. I motion 2019/20:3116 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att har ett av världens högsta skattetryck och bland de högsta skatterna på arbete. Bara en av tio svenskar vet hur mycket skatt de faktiskt betalar. Man bör överväga om det ska framgå tydligt av deklarationen vilka totala skatter som den enskilde betalat, inklusive arbetsgivaravgift och schablon av konsumtionsskatter, och att det också ska framgå vad skattepengarna använts till. I motion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att för att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Skattetrycket måste synliggöras och offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till. Utskottet är positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagarna om vad som finansieras via skatten och om de avgifter som arbetsgivaren betalar. I sammanhanget kan det också påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebesked ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Det finns heller inte något som hindrar att företag synliggör moms och punktskatter i sina prisuppgifter. Även om utskottet följaktligen anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna denna information till sina anställda eller kunder. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Förslaget om att avskaffa preliminärskatt för företagen är inte något som utskottet är berett att ställa sig bakom. När det gäller definitionen av skatt och avgift är gränsdragningen klar rent teoretiskt. I praktiken är gränsen dock mer flytande, och detta beror på att lagstiftaren inte varit konsekvent i terminologin. Begreppen skatt och avgift har ingen rättslig betydelse så länge den aktuella pålagan har beslutats enligt regeringsformens normgivningsregler. Oklarheten kring begreppen har snarare en moralisk betydelse eftersom skatter och avgifter är betungande ingrepp i den enskildes ekonomi och medborgaren ska veta vad det är han eller hon betalar för. Utskottet anser att skattesystemet i stort fungerar väl och ser därför inte något behov av ett tillkännagivande med de inriktningar som motionärerna begärt. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om handlingsplaner mot internationellt skatteundandragande, skatteavtal, skattefusk och svartjobb. Vidare avslås motioner om översyn av regelverk, hantering av delningsekonomin, översyn av systemet med reseavdrag och befogenheter. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C) och 5 (KD). Skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen för skatter och avgifter (det s.k. skattefelet) ska vara så liten som möjligt. ska bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats . Att beräkna skattefelet är komplicerat och då det finns stor osäkerhet i mätningar om skattefelet arbetar ständigt på att utveckla mätmetoderna. Bland annat har utvecklat en modell för att bedöma bolagsskattefelet som kommer att använda i sina utvärderingar. Det finns också ett strukturerat utbyte mellan skattemyndigheterna i de nordiska länderna och annat internationellt samarbete för att ska lära och utveckla riktigheten i bedömningarna av skattefelet. Utifrån resultatet av slumpvisa kontroller som har genomfört, beräkningar av mervärdesskattefelet och olika antaganden har verket kunnat redovisa delar av det genomsnittliga kontrollerbara skattefelet för beskattningsåren 2014–2016. Företeelser som bl.a. svartarbete och utländska kapitalinkomster kan inte kontrolleras med de metoder som används för att bedöma skattefelet. Bedömningar av skattefel är förknippade med stora osäkerheter och resultatet måste därför användas med stor försiktighet. Siffror avseende skattefelet har vidare redovisats i proposition 2019/20:1 (utg.omr. Metodutveckling för att öka bedömningarnas fullständighet sker kontinuerligt och därför kan bedömningen av skattefelets storlek inte jämföras med den bedömning som redovisades i budgetpropositionen . Skillnaden ska inte tolkas som att skattefelet har förändrats. Det behövs resultat från betydligt fler år innan det kan bli möjligt att bedöma skattefelets utveckling . Bilaterala avtal om informationsutbyte har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. deltog i ett samnordiskt projekt som syftade till att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centrum runt om i världen. har som en direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och gör det möjligt att utbyta upplysningar i skatteärenden och för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att ingå nya informationsutbytesavtal fortsätter. Kartläggning och analys av hur delningsekonomin påverkar skattesystemet Delningsekonomin, dvs. transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, samägs eller samnyttjas eller tjänster erbjuds, innebär nya utmaningar för skattesystemet som behöver kartläggas och analyseras. fick därför i sitt regleringsbrev i uppdrag att beskriva delningsekonomin och dess påverkan på skattesystemet och skatteintäkterna . fick i uppdrag att kartlägga delningsekonomin, dess aktörer och de rättsliga relationerna mellan dessa i skattehänseende. lämnade sin slutrapport om delningsekonomin till . I rapporten beskrivs såväl erfarenheter som tillämpningsproblem från pågående kontroller inom delningsekonomin. Kontrollerna omfattar bl.a. transport av privatpersoner och uthyrning av privatbostäder. Rapporten innehåller också resonemang och modeller för att beräkna hur delningsekonomin påverkar skatteintäkterna. När det gäller hur skattesystemet påverkas drar slutsatsen att de gällande skattereglerna fungerar. Att motverka skatteundandragande är en fråga som stått högt upp på EU:s och agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar i EU:s arbete såväl som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Under föregående mandatperiod presenterades ett tolvpunktsprogram för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Dessa punkter är följande: • inkludera fler länder i globala standarder för transparens och informationsutbyte • införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare • införa informationsplikt för skatterådgivare • skapa en global svart lista över icke samarbetsvilliga länder och införa skarpa motåtgärder • stärka arbetet mot momsbedrägerier • förstärka skattetilläggets avskräckande effekt • föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen • stötta kapacitetsbyggnad i utvecklingsländer och vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete • utflyttningsbeskattning för fysiska personer • utöka möjligheter att arbeta brottsbekämpande. hade 94 länder, inklusive , undertecknat ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Det automatiska utbytet om finansiella konton påbörjades mellan många av länderna .