bet · H701SkU7 · 2020-01-24 00:00:00 — Det räcker inte med att regeringen ökar resurser; den måste också använda andra styrmedel för att få dem att inrikta sin verksamhet på att stoppa vapen i större utsträckning. Det behöver bli en bättre kontroll av vilka fordon som kommer in i och lämnar landet. anser att s.k. ANPR-kameror som automatiskt känner igen registreringsskyltar ska användas vid alla gränspassager. Detta kan bli ett effektivt verktyg som ökar möjligheten att upptäcka misstänkta personer vid gränsen. konstaterar vidare att inte längre har direkt tillgång till flygbolagens passagerarinformation, på grund av en ny EU-lagstiftning som kom då. Detta påverkar möjligheter att hitta misstänkta flygpassagerare negativt. rekommenderar regeringen att vidta åtgärder för att skynda på anslutningen av flygbolag, vilket regeringen dock inte tänker göra, enligt skrivelsen. Det regeringen anför i skrivelsen löser inte problemen, utan jag anser att det är ytterst viktigt att regeringen sätter press på flygbolagen eftersom de flygbolag som anslutit sig till det nya systemet bara står för av flygtrafiken. har också identifierat att det är ett problem att lagstiftningen anger att PNR-uppgifter bara kan användas vid brott som kan ge fängelse . Uppgifter kan därför inte beställas för kontroller riktade mot smuggling av punktskattepliktiga varor, vilket försvårar detta arbete. Detta är en följd av hur EU-direktivet är utformat. Regeringen bör, för att möjliggöra ett kraftfullare arbete mot smuggling, ta initiativ till att förändra direktivet så att myndigheterna kan bekämpa också denna brottslighet. befogenheter och verksamhet, punkt 2 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 samt 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 16 och 19, 2019/20:705 av (SD), 2019/20:740 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:1363 av (M), 2019/20:2471 av (M), 2019/20:2540 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 20, 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 10 samt 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 2. behöver en helt annan förmåga att upprätthålla gränsskyddet. Denna uppgift har varit eftersatt och situationen är ansträngd. Möjligheterna måste öka att hindra smuggling av narkotika och vapen från att komma in i landet och stöldgods från att föras ut ur landet. brottsbekämpande uppdrag bör stärkas, utan att ge avkall på det handelsrelaterade arbetet. Det är av vikt att ges ökade befogenheter, som myndigheten ska värna privatpersoners möjligheter att röra sig över gränsen utan att drabbas av obefogat stor byråkrati och fördröjelser. verksamhet är inte dimensionerad för ett förstärkt brottsbekämpande uppdrag. I takt med att kriminaliteten blir alltmer internationell behövs satsningar på såväl ny teknik som fler anställda. Tullen måste stärkas och få utökade befogenheter för att bidra till ett tryggt samhälle. Utöver de akuta behoven pekar mycket på att framöver kommer att behöva ytterligare ett antal verktyg för att bekämpa den brottslighet som blivit alltmer internationell. Tullen bör ges större befogenheter i fråga om utredningar om smuggelgods. Vidare bör utredas om att t.ex. ge rätt att leda förundersökningar för vissa narkotika- och vapenärenden, liksom att införa särskilda jouråklagare i tullrelaterade ärenden. Vi vill därför se en bred och samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott för att stärka roll som brottsbekämpande myndighet. Här bör också samarbetet med andra myndigheter analyseras, t.ex. med och . befogenheter och verksamhet, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 16 och 19 samt 2019/20:740 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2019/20:705 av (SD), 2019/20:1363 av (M), 2019/20:2471 av (M), 2019/20:2540 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 20, 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 10 samt 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 2. Arbetet med att införa den nya unionstullkodexen inom EU pågår för fullt inom . Det är ett omfattande arbete som har utförts, men mycket återstår. Detta arbete kräver stora resurser för vilka har fått viss kompensation . Den operativa verksamheten har skalats ned för att finansiera det nödvändiga utvecklingsarbetet. Regeringens mångåriga underfinansiering av it-utvecklingsuppdrag påverkar således verkets hela verksamhet på ett negativt sätt. Detta är en viktig faktor bakom de stora neddragningar av den operativa verksamheten som har tvingats till på grund av att de senaste regeringarna inte har tagit varningssignalerna på allvar. anser att måste kompenseras för de underskott som uppstått på grund av underfinansieringen av detta utvecklingsarbete. Detta är helt avgörande för att ska kunna ge svensk handel det stöd som måste till för att bygga och vidmakthålla en väl fungerande handelsverksamhet med omvärlden. är helt beroende av sin exportindustri och det är därför en mycket viktig funktion för del att upprätthålla en hög servicegrad inom sin verksamhetsgren Effektiv handel. Det är viktigt att funktioner såsom klarering, revision, information och utbildning fungerar. Trots att datoriseringen av många funktioner ökar fortsätter behovet av insatser i dessa verksamhetsgrenar att öka. Det skapar obalanser i verksamheten när inte kan klara det ökade trycket från företag som har behov av detta stöd för att kunna hantera sin verksamhet effektivt. har tvingats flytta personal från övervakningsarbetet för att man ska kunna upprätthålla en någorlunda väl fungerande klareringsverksamhet. Den senare är avgörande för att export och import ska kunna fungera. Övervakningsarbetet är dock också en mycket viktig del i arbetet med att upprätthålla förtroendet för systemet och för att minimera tullfelet, dvs. differensen mellan inbetalad tull och tull enligt lag. Det är alltså inte en lösning på något problem att underminera den delen av verksamheten för att kunna upprätthålla en annan. Samtliga delar måste fungera. måste ha en tillräckligt stor personalstyrka för att kunna klara av båda dessa uppgifter om vi vill ha en väl fungerande handel med omvärlden och ett trovärdigt tullsystem. Servicefrågan är också en faktor i företagens bedömningsunderlag vid etableringsbeslut. Om inte väl fungerande och tillgängliga funktioner på detta område upprätthålls riskerar att tappa viktiga etableringar, och befintliga företag kan till slut välja att omlokalisera till andra länder. bör få befogenheter att stoppa, beslagta och hålla kvar gods eller transportörer i väntan på överlämnande till polis. Den möjlighet till kvarhållande som finns är för restriktiv, och har anfört att deras rätt till kvarhållande försvinner när deras sök är genomfört. Kvarhållandet ska kunna fortgå till dess att polisen anländer. En utredning om detta bör skyndsamt genomföras. Insmugglingen av substanser och preparat som är olagliga eller belagda med olika restriktioner i är en mycket allvarlig företeelse. Det kan handla om farliga dopningspreparat, narkotikaklassade läkemedel eller piratkopierade mediciner som allvarligt riskerar att skada brukare. Den typ av organiserad brottslighet som står bakom handeln med sådana preparat är organisationer som tillhandahåller varor och tjänster på en svart marknad och som drivs av ett vinstintresse precis som legala företag. De är därför inte sena med att utnyttja luckor i lagar för att finna nya effektiva leverans- och försäljningsmetoder. Tullens befogenheter att kontrollera varor ifrån ett annat EU-medlemsland regleras i lag, den s.k. inregränslagen (1996:701). I förteckningen över vilka varor som får kontrolleras inkluderas dock inte läkemedel. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som ger befogenheten att ingripa på ett adekvat vis mot läkemedelsinförsel som verkar komma från ett annat EU-medlemsland. Genom samverkan mellan olika myndigheter skapas optimala förutsättningar för att kunna upptäcka och beivra organiserad och annan grov brottslighet. och andra myndigheter bedriver en organiserad samverkan inom ramen för projektet i samverkan mot den organiserade brottsligheten. Detta är ett mycket framgångsrikt samarbete som bör intensifieras och utvecklas på olika sätt. Lagstiftningen behöver dock ses över ur olika perspektiv för att ytterligare öppna samverkansvägar, inte minst genom att utnyttja datoriserade hjälpmedel och samkörning av relevanta data som finns tillgängliga hos olika myndigheter, i väsentligt högre utsträckning än vad som är möjligt. har varit naivt i fråga om att inte använda den information som finns för att upptäcka och beivra kriminell verksamhet. befogenheter och verksamhet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 16 och 19, 2019/20:705 av (SD), 2019/20:740 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:1363 av (M), 2019/20:2471 av (M), 2019/20:2540 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 20, 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 10. Det svenska har genomgått stora förändringar sedan medlemskap i . Den fria rörligheten inom EU för mycket gott med sig men får inte innebära att svenska gränser står oskyddade. vill stärka tullens brottsbekämpande verksamhet och gränsskyddet. är för starkt inriktad på att vara en uppbördsmyndighet under . Det innebär att deras huvuduppgift är att kontrollera införseln av punktskattepliktiga varor och driva in skatt. Tullen söker också efter narkotika och illegala vapen, men myndigheten har för svaga befogenheter. Det är en del i en kedja som gjort att kallats för ett ”smörgåsbord” för internationella stöldligor. av inbrotten i upp. Tullen tvingas se på när misstänkt stöldgods lämnar landet och saknar ett uppdrag i regleringsbrevet att kontrollera utförsel. Tack vare den budget som , tillsammans med , vann gehör för i har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att befogenheter måste utökas. Lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen behöver ändras så att stöldgods och hälerigods ingår i gruppen varor som får kontrollera vid gränsen. Detta måste genomföras . Innan en omorganisering av tullen och ändrad lagstiftning är på plats behöver poliser placeras i tullens arbetslag eftersom polisen har befogenhet att beslagta misstänkt stöldgods och att frihetsberöva personer, vilket tullen inte har. Inresekontroller (passkontroller och id-kontroller) bör utföras i större utsträckning än . Tullen behöver i ökad utsträckning bli en gränsskyddsmyndighet som kan beivra alla typer av brott vid gränsen. Inte minst bör utförseln av varor kontrolleras betydligt hårdare. Det dåliga gränsskyddet är en av anledningarna till att antalet inbrott är så högt och uppklarningen så låg. menar att bör få ett tydligare uppdrag att kontrollera, stoppa och kvarhålla (frihetsberöva) personer vid gränsen. Tullens skarpare befogenheter att frihetsberöva kommer att ge dem bättre möjlighet att kontrollera in- och utflöden av varor och människor till landet. Det är viktigt att finns närvarande längs de stora trafiklederna under dygnets alla timmar. behöver också bättre kontroller av vilka fordon som kommer in i och lämnar landet. Därför bör ANPR-kameror som automatiskt känner igen registreringsskyltar vid alla gränspassager användas. befogenheter och verksamhet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 16 och 19, 2019/20:705 av (SD), 2019/20:740 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:1363 av (M), 2019/20:2471 av (M), 2019/20:2540 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 10 samt 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 2. Tullens arbete är av stor betydelse i arbetet mot gränsöverskridande internationell brottslighet. är befogenheter att ingripa vid misstänkt utförsel av stöldgods begränsade. Enligt den s.k. inregränslagen, lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, kan tullen varken beslagta misstänkt stöldgods eller frihetsberöva personer som misstänks vara på väg att föra stöldgods ut ur landet. I stället ska polis tillkallas för att genomföra ingripandet, men på grund av den mycket ansträngda situationen inom är det ofta som tullare tvingas släppa igenom det misstänkta stöldgodset. När befogenheter begränsades i samband med EU-inträdet var avsikten att detta skulle kompenseras med motsvarande insatser från polisen samt stärkt internationellt brottsbekämpande samarbete. Även om det internationella brottsbekämpande samarbetet har utvecklats dramatiskt är det helt otillfredsställande att tullare tvingas släppa misstänkt stöldgods till t.ex. grannländer i hopp om att polisen i det andra landet ska ingripa. En översyn av lagstiftningen bör göras för att ge bättre befogenheter att ingripa mot den gränsöverskridande internationella brottsligheten. Likaså behöver befogenheter och möjlighet att använda tvångsmedel utökas så att försändelser som antas innehålla vapen eller explosiva varor kan stoppas. Utrustning och säkerhet för personal, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 17 samt 2019/20:874 av (M), 2019/20:2285 av (M), 2019/20:3058 av (SD) och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 11. inspektörer ska arbeta mot grov organiserad brottslighet. Deras uppgifter inkluderar att leta efter vapen och narkotika. Enligt uppgifter till medier och andra drar de sig för att leta efter dem. En anledning är att de själva inte har skjutvapen att skydda sig med. anser att ska ligga inom utgiftsområde 4, dvs. Rättsväsendet, då främst bör ses som en brottsbekämpande organisation. Med denna utgångspunkt blir det därmed helt naturligt att även tillåta att personal får ha tjänstevapen. bör därför få tillåtelse att utbilda och utrusta sin personal med tjänstevapen. Att det såsom skatteutskottet tidigare yttrat (bet. 2018/19:SkU1 s. 25) finns en juridisk grund för beväpning av tulltjänstemän i förordningen (2016:1332) med instruktion för stämmer förvisso. Såsom 20 § i förordningen föreskriver gäller dock detta endast situationer som avses i 24 kap. . Denna möjlighet är inte tillräcklig och bör utvidgas. Det är av synnerlig vikt, särskilt eftersom får uppgifter om att arbeta aktivare mot gränsöverskridande brottslighet, att deras möjlighet att bära tjänstevapen i fler fall än vad som är möjligt utvidgas. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag eller bevis på att så kommer att ske. Den gränsöverskridande kriminaliteten har ökat. Tullen har på grund av resursbrist inte kunnat utveckla säkerheten för personalen vid gränskontrollstationerna i tillräcklig omfattning. I stället förekommer tillfällen då tullen inte kunnat utföra kontroller på grund av underbemanning och de ökade risker som en våldsammare kriminalitet utsätter verksamhetens personal för. Personalens säkerhet är en viktig fråga som bör prioriteras inom , främst inom gränsskyddet och övrig brottsbekämpning. måste man möta det ökade trycket från de kriminellas verksamhet och höja ambitionsnivån för såväl kvantitet som kvalitet i verksamheten. Åtgärder mot utförsel, punkt 4 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:885 av (M), 2019/20:1340 av (M) yrkande 2, 2019/20:1462 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1946 av (M) yrkande 1, 2019/20:2197 av (M) yrkande 1, 2019/20:2382 av (M), 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 21, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 1, 2019/20:2905 av (M), 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 27. behöver en helt annan förmåga att upprätthålla gränsskyddet. Denna uppgift har varit eftersatt och situationen är ansträngd. Möjligheterna måste öka att hindra narkotika och vapen från att komma in i landet och stöldgods från att föras ur landet. brottsbekämpande uppdrag bör stärkas, utan att ge avkall på det handelsrelaterade arbetet. Det är av vikt att ges ökade befogenheter, som myndigheten värnar privatpersoners möjligheter att röra sig över gränsen utan att drabbas av obefogat stor byråkrati och fördröjelser. Trots en omfattande utförsel av stöldgods ur landet saknar personal befogenhet att hindra en person eller stoppa och genomsöka ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Den uppgiften ligger i stället på polisen, som dock långt ifrån alltid finns på plats för att kunna ingripa innan t.ex. en färja har lämnat hamnen. har drivit denna fråga länge och har uppmanat regeringen att agera. Vi efterlyser nu en omedelbar lagändring för att ge personal denna befogenhet. Åtgärder mot utförsel, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:885 av (M), 2019/20:1340 av (M) yrkande 2, 2019/20:1462 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1946 av (M) yrkande 1, 2019/20:2197 av (M) yrkande 1, 2019/20:2382 av (M), 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 21, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 1, 2019/20:2905 av (M), 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 27. För att komma åt de professionella stöldligorna krävs krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet. Genom att vidta åtgärder mot de som befattar sig med stulna varor kan vi även stävja stölderna. Företrädare för verksamheter som medvetet befattar sig med stöldgods bör därför beläggas med näringsförbud. För att ytterligare motarbeta de professionella stöldligorna måste möjligheterna att frakta ut stöldgodset ur landet kraftigt begränsas. Här krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad kriminalitet samt ges förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel i högre utsträckning. bör därför få befogenheter att stoppa, beslagta och hålla kvar gods eller transportörer i väntan på överlämnande till polis. Den möjlighet till kvarhållande som finns är för restriktiv, och har anfört att deras rätt till kvarhållande försvinner när deras sök är genomfört. Kvarhållandet ska kunna fortgå till dess att polis anländer. En utredning om detta bör skyndsamt genomföras. ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Åtgärder mot utförsel, punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:885 av (M), 2019/20:1340 av (M) yrkande 2, 2019/20:1462 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1946 av (M) yrkande 1, 2019/20:2197 av (M) yrkande 1, 2019/20:2382 av (M), 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 21, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 1, 2019/20:2905 av (M), 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 5. Enligt polisen begås hälften av alla inbrott av utländska stöldligor, men med dagens bestämmelser har tulltjänstemännen inte någon befogenhet att hindra en person eller stoppa ett fordon med misstänkt stöldgods vid gräns. Att tullen måste tillkalla polis för att hindra att misstänkt stöldgods smugglas ut leder till problem eftersom polisen allt som oftast har många andra arbetsuppgifter som behöver prioriteras. Misstänkt stöldgods omfattas inte av lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. vill att tjänstemän ska ha befogenhet att undersöka fordon och kvarhålla personer som påträffas med misstänkt stöldgods genom att detta läggs till i den ovannämnda lagen. möjlighet att genom postspärr hålla kvar kurirförsändelser, punkt 5 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 9. har rätt att besluta om s.k. postspärr, vilket innebär att en postförsändelse kvarhålls för att ska kunna utföra sina kontroller. Denna möjlighet är dock begränsad till misstanke om narkotika. Dessutom omfattar möjligheten inte försändelser förmedlade av kurirföretag, som t.ex. DHL eller Fedex. I praktiken innebär det att en stor del av försändelserna över huvud taget inte kan kontrolleras. Situationen är djupt otillfredsställande, och lagstiftningen är i stort behov av förändring. måste ges utökade befogenheter att besluta om postspärr. Samma möjlighet bör finnas för försändelser förmedlade av kurirföretag. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:35 om kontroll. 2019/20:3414 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tjänstemän bör ges befogenhet att stoppa och genomsöka fordon samt hålla kvar personer som påträffats med misstänkt stöldgods, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka roll som brottsbekämpande myndighet och ge större befogenheter i fråga om utredningar om beslag av smuggelgods och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3416 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ambitionsnivå ska höjas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver tillföras mer resurser i paritet med en höjd ambitionsnivå och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda utökade befogenheter för och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en särskild enhet för vägkontroll och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3418 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vapensmuggling och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om passagerarinformation och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:378 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beväpning av tulltjänstemän och tillkännager detta för regeringen.