bet · H701KU12 · 2020-06-04 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om information till nyblivna 18-åringar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:546 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medborgarskapets betydelse och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system med gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om maskinell avläsning av valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om id-kontroller i anslutning till de allmänna valen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella riktlinjer för utbildning och kontroll av kommunala valinformatörer och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om politisk propaganda vid röstningslokaler och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:719 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en egen valkrets för den svenska diasporan och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:785 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nationella riktlinjer avseende utbildning och kontroll för kommunala s.k. valinformatörer bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1385 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att införa rösträtt fr.o.m. det år en blir röstberättigad och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1582 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över valhemlighet vid val av valsedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett valsystem med en gemensam valsedel för alla partier och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1766 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begära en ändring av vallagen så att en 16-årsgräns införs för kommunval inför och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1916 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa försöksverksamhet med rösträtt från kommunalval för de kommuner som önskar vara en del av försöksverksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1973 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till landstings- och regionfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa personvalsspärrarna till och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2060 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skilda valdagar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av personvalssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2282 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra namnet på valkretsen läns östra och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2345 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att län ska utgöra en valkrets i valet till riksdag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2546 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:2742 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa valhemligheten för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3001 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ytterligare kan stärka skyddet av de fria demokratiska valen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3236 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3245 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring av valsedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3322 av m.fl. (M, C, S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återinföra namnet på läns östra valkrets och tillkännager detta för regeringen. Rapport över uppföljningen av 2018 och val Av 4 kap. 8 § regeringsformen följer att varje utskott ska bedriva uppföljning och utvärdering inom sitt ämnesområde. I vilken form arbetet ska bedrivas är inte reglerat. Varje utskott avgör självt vilka frågor som ska tas upp och hur olika uppföljningar och utvärderingar ska genomföras. Vid sammanträdet beslutade utskottet att tillsätta en grupp inom utskottet, bestående av en representant för respektive parti, med uppgift att genomföra en uppföljning av 2018 och val (prot. 2019/20:5). [1] Vidare beslutades att uppföljningen skulle avse administrativa och organisatoriska frågor som rörde överklagande av val och de övriga frågor gruppen själv bestämde samt att resultatet av uppföljningen skulle redovisas för utskottet . Vid sammanträdet beslutade utskottet att redovisningen av resultatet av uppföljningen av 2018 och val skulle redovisas för utskottet senast (prot. 2019/20:37). Gruppen har valt att i uppföljningen belysa följande frågor: formella krav på överklaganden, rapportering av incidenter och klagomål samt Valprövningsnämndens kansliorganisation och resurser. I sin rapport efter valen 2018 sammanfattade sina erfarenheter på följande vis: val till , kommun- och var arbetsintensivt för valadministrationen. Lagändringarna som tillämpades var fler och krävande att genomföra. Omvärldssituationen ledde till ett ökat intresse för valet och själva valprocedurerna, både från media, på sociala medier och från allmänheten. Det märktes tydligt av i den stora mängden inkommande frågor till . Risken för informationspåverkan och hot mot valets genomförande ledde till ett nära och väl fungerande samarbete med flera andra myndigheter. samlade erfarenhet är att valet har genomförts på ett korrekt, effektivt och rättssäkert sätt. Det svenska valsystemet grundar sig på allmän och lika rösträtt samt att valen är fria och hemliga. Det är ett robust system som är decentraliserat, manuellt och transparent, vilket gör att det är svårt att manipulera. Alla röster, det vill säga valsedlar, räknas för hand av utbildad personal. Det är ett decentraliserat system med inbyggda kontrollstationer på flera nivåer som syftar till att kvalitetssäkra resultatet. Rösterna räknas och korrigeringar kan ske fram till dess att resultatet fastställs och mandaten fördelas. Allt är öppet för insyn från allmänheten. Det är en styrka att det svenska valsystemet är manuellt, men som i all hantering kan enskilda fel som beror på den mänskliga faktorn uppstå. I valet var antalet ogiltiga röster av de totala rösterna. De flesta ogiltiga rösterna beror på att det inte går att bedöma vilket parti rösten är på. De fel som beror på valadministrationen bedöms till mindre än en promille, vilket är väldigt få fel i förhållande till den stora mängden valsedlar, partier, röster, röstmottagare och väljare. Det kan handla om väljare som felaktigt prickats av i röstlängden eller röster som levererats fel eller för sent med posten. Därför menar att den bild som målades upp både i traditionella och sociala medier om att valet skulle präglats av ovanligt mycket fel inte är korrekt. Att genomföra ett val till riksdag, kommun och är en stor logistikapparat. Till detta val tryckte 673 miljoner valsedlar. Det var totalt 308 partier som deltog i valet, varav 79 i riksdagsvalet. Totalt 56 174 kandidater var anmälda på listor i de olika valen. 8 012 243 röstkort skickades till de röstberättigade och totalt 19 693 038 röster togs emot och räknades i alla val, först av 290 kommuner i den preliminära rösträkningen och därefter av 21 länsstyrelser i den slutliga rösträkningen. Drygt 89 000 väljare röstade från utlandet. I denna rapport redovisar erfarenheter av val till riksdag, kommun- och (i denna rapport ofta kallat valet). I rapporten beskrivs våra erfarenheter och insamlade synpunkter från länsstyrelser, kommuner och utlandsmyndigheter på genomförandet av valet med fokus på ett antal problemområden som behöver förbättras i syfte att öka effektivitet, säkerhet och rättssäkerhet i processen. De största och viktigaste behoven av förändringar som ser är: – att valsedelssystemet ses över i sin helhet, med sikte på ett förenklat, förbättrat och mindre sårbart system samt att användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per val och person särskilt övervägs, – tydligare normering/styrning/ansvarsfördelning inom valadministrationen, – att utlandsröstningen ses över i syfte att öka andelen giltiga röster och röster som kommer fram, samt – att resurser tillförs för att hantera incidentrapportering och säkerhetsarbete samlat för hela valadministrationen. I sin rapport efter valet till 2019 sammanfattade sina erfarenheter på följande vis: samlade bedömning är att valet till genomfördes både rättssäkert och effektivt. Det svenska valsystemet är robust därför att det är decentraliserat, manuellt och transparent. Det för att det är svårt att manipulera eller påverka valresultatet. EU-valet och omvalet genomfördes lugnt och planenligt. Närheten till det nationella valet och de reella förberedelserna inför ett eventuellt extra val gjorde att valadministrationen var väl förberedd för uppgiften och kunde bemöta uppkomna händelser snabbt. Vid val till är det val i 28 medlemsländer , vilket ställer krav på samarbete och informationsutbyte mellan länderna. Samarbetet inom EU kring valsäkerhet var en nyhet inför detta val och bidrog till ett bättre valgenomförande. Även det inhemska säkerhetssamarbete som etablerades myndigheter emellan års nationella val har fungerat väl och vidareutvecklats under EU-valet. Två nya lagändringar tillämpades vid EU-valet . Den ena möjliggör för väljare att personrösta på kandidater från alla partier även om väljaren inte har tillgång till rätt namnvalsedel. Denna förändring har mindre effekt i ett EU-val på grund av att varje parti endast har en lista. Effekterna får utvärderas efter nästa nationella val. Den andra lagändringen innebär att alla val- och röstningslokaler ska ha en avskärmad plats där valsedlarna läggs ut i syfte att stärka valhemligheten. Denna förändring ställde stora krav på kommunerna och utlandsmyndigheterna, inte minst när det gällde själva utformningen av avskärmningarna och anpassning av lokaler. Ur ett väljarperspektiv har det fungerat väl och varit uppskattat. Det har dock förekommit klagomål på att avskärmningarna inte är tillräckliga, problem med köer och fortsatta problem med försvunna valsedlar. Många kommuner har framfört att avskärmningarna har fungerat bra vid EU-valet, men uttrycker att de är bekymrade inför de kommande allmänna valen 2022. Då ska tre val genomföras vilket innebär en betydligt större mängd valsedlar, fler valsedelsställ samt ett högre valdeltagande. delar kommunernas farhågor. Trots att EU-valet i stort genomfördes enligt plan har ett antal händelser förekommit . Många av dessa problem förekom även vid valen till riksdag, kommun- och och ingick i den hemställan som bifogades rapporten med erfarenheter från valet . Den hemställan kvarstår i sin helhet. anser att behovet av att behandla problemen är stort och tidskritiskt för att ändringar ska hinna träda i kraft före nästa val till riksdag, kommun- och . Vid årets val förekom även ett antal problem som är specifika för val till . Det gällde det bristfälliga informationsutbytet mellan EU-länderna och den specifika frågan om möjligheten att rösta i flera länder om man har dubbla medborgarskap. Det är problem som behöver hanteras gemensamt av EU-länderna inför nästa val till . Överklaganden av valen 2018 och 2019 [2] –2014 kom det in totalt 505 överklaganden, se nedan. Det var först som antalet överklaganden ökade på ett sätt som inte hade förekommit tidigare i historia. Då kom det in 209 överklaganden. I sin erfarenhetsrapport efter valet noterade nämnden att flera tänkbara orsaker till ökningen hade ventilerats i den allmänna debatten, såsom ovanligt många fel i valförfarandet, stor uppmärksamhet i massmedierna samt små marginaler mellan block och partier i flera valkretsar. Vid valen 2014 mer än halverades antalet överklaganden jämfört med och uppgick till 96 inkomna överklaganden. Antalet överklaganden efter de allmänna valen 2018 var det största någonsin, dvs. när prövade överklaganden av val . Nämnden tog emot sammanlagt 723 överklaganden. [3] Överklagandena avsåg 24 av 29 valkretsar i riksdagsvalet, 68 av 290 kommuner i kommunfullmäktigevalen och 15 av 21 landsting i landstingsfullmäktigevalen. Antalet inkomna överklaganden i de allmänna valen, 1976–2018 * I antalet 92 ingår de överklaganden som gällde landstingsvalet. Antalet inkomna överklaganden i Europaparlamentsvalet, 1999–2019 Den övervägande delen av överklagandena efter valen 2018 och 2019 kom in genom nämndens e postbrevlåda, som installerades och togs i bruk i samband med att nämndens webbplats introducerades . skulle ett överklagande skickas till och inte som tidigare till beslutsmyndigheten, se 15 kap. 5 § vallagen. I enlighet med 15 kap. 8 § vallagen lämnades – också – information om överklagandena på nämndens nya webbplats. Informationen lades ut . Vid sitt sammanträde avslutade nämnden sin behandling av samtliga de överklaganden som hade kommit in efter valet . Nämnden avslutade sin behandling av samtliga de överklaganden som hade kommit in efter Europaparlamentsvalet vid sitt sammanträde . Inkomna skrivelser och upprop vid valet Förutom det stora antalet överklaganden fick även ta emot ett ovanligt stort antal skrivelser, 63 stycken, från olika personer. Skrivelserna innehöll påståenden och frågor av olika slag, bl.a. om – påståenden om valfusk (som inte hade bedömts vara ett överklagande) – synpunkter på valets genomförande – synpunkter på valets utfall – förslag på förbättringar. Samtliga skrivelser föredrogs i nämnden och besvarades därefter av kansliet. I samtliga fall beslutade nämnden att inte vidta någon ytterligare åtgärd. Nämnden mottog förutom dessa skrivelser ett upprop, Rädda , från ca 1 100 personer och två namninsamlingar, Vi kräver nyval med drygt 9 000 namnunderskrifter och Vi vill ha nyval med ca 8 000 namnunderskrifter. Både uppropet och namninsamlingarna föredrogs i nämnden och lämnades utan vidare åtgärd. beslutade rapporten – valhemlighet, träffsäkerhet och godtagbar tid (RiR 2019:35). I rapporten har granskat regeringens och de statliga valmyndigheternas arbete med att genomföra val. Granskningen har fokuserat på tre väsentliga aspekter av valförfarandet, nämligen skyddet av valhemligheten, träffsäkerheten i de preliminära valresultaten och den tid som det tar att genomföra sammanräkningen. Den övergripande slutsatsen i rapporten är att arbetet i huvudsak är ändamålsenligt utformat, men att det finns utrymme för förbättringar i syfte att öka ändamålsenligheten i arbetet med att genomföra val. Av rapporten framgår att valhemligheten enligt väljarna skyddas väl i vallokalerna, särskilt med den nya avskärmningen av valsedlarna. orsakar avskärmningarna en rad problem i vallokalerna med betydande risker för valdeltagandet framöver. bedömer att de preliminära valresultaten är rimligt träffsäkra i förhållande till det slutliga valresultatet. finns det utrymme att ytterligare öka träffsäkerheten i dessa. Skillnaden mellan de preliminära och de slutliga valresultaten har ökat i de senaste valen. Utvecklingen går därmed åt motsatt håll jämfört med lagstiftarens intention, men enligt bedömning inte i någon alarmerande takt. Granskningen visar också att valresultaten blir klara inom de tidsgränser som har bedömt som rimliga. Länsstyrelsernas arbete med att slutligt räkna rösterna och protokollföra resultatet tar emellertid allt . bedömning är att trenden är så pass svag att den inte medför någon större risk för att tidsgränserna för när valresultaten behöver vara klara skulle överträdas. Många av de problem som har iakttagits i samband med granskningen kan, enligt , kopplas till det svenska systemet för valsedlar. Trots att valsedelssystemet inte har varit fokus för granskningen har gjort flera iakttagelser om det. Mot bakgrund av de iakttagelser som har gjorts i granskningen rekommenderar regeringen följande: – Ge i uppdrag att bereda möjlighet för samverkan mellan , länsstyrelserna och de kommunala valnämnderna. – Se över roll och ansvar. Översynen bör innefatta frågan om ska ges möjlighet att meddela riktlinjer till länsstyrelser och kommunala valnämnder. – Ta ställning till huruvida det är önskvärt att öka andelen förtidsröster som räknas på valnatten. – Ta initiativ till en bred översyn av valsedelssystemet i syfte att avgöra hur ett alternativt valsedelssystem skulle kunna utformas inför kommande val i . Regeringen beslutade skrivelsen om valförfarandet (skr. 2019/20:141). I skrivelsen välkomnar regeringen granskning och instämmer delvis i de rekommendationer som syftar till att underlätta det lokala arbetet med att genomföra val. Regeringen anser dock inte att det finns tillräckliga skäl för att ta initiativ till en bredare översyn av valsedelssystemet. Däremot anser regeringen att det finns anledning att utreda behovet av mindre förändringar inom ramen för det nuvarande systemet och har därför beslutat att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda delar av valsystemet. Regeringen bedömer vidare att det inte finns skäl att öka andelen förtidsröster som hanteras i vallokalerna. När det gäller granskningen av valhemligheten är det enligt regeringen av stort värde att genomförde undersökningar med väljare i samband med valet till 2019, då den nya regleringen med krav på avskärmning av den plats där valsedlarna läggs ut tillämpades . Regeringen instämmer i bedömning att reformen med avskärmningar av valsedelsställen innebär att valhemligheten nu skyddas bättre . Som pekar på finns anledning att vara uppmärksam på att genomströmningen av väljare med stor säkerhet kommer att bli betydligt större i de kommande allmänna valen och därmed även ställa större krav på valadministrationen för att undvika köbildning som kan påverka väljarnas deltagande i valen. Det finns därför enligt regeringen anledning att understryka vikten av att valadministrationen på lokal nivå noga planerar för detta i kommande val. Regeringen delar inte uppfattning att det finns tillräckliga skäl för att ta initiativ till att göra en bred översyn av valsedelssystemet för att bedöma hur ett alternativt valsedelsystem skulle kunna utformas . Det svenska valsystemet bygger på långvariga traditioner. Det är ett system som väljarna och de politiska partierna känner igen, vilket är viktigt att värna. Det har anpassats bl.a. till de behov som finns för att tillgodose partiernas önskemål om att kunna göra det tydligt för väljare vilka kandidater som ställer upp i valet, för att ge utrymme att utforma olika listtyper för olika väljargrupper och för att kunna göra personvalet mera tillgängligt och jämlikt för alla kandidater och väljare. Formerna för hur valet med olika valsedlar går till påverkar också bl.a. i vilken ordning ersättare utses efter en avgången ledamot, s.k. listtrohet. Det finns vidare en långvarig tradition av att inte göra några betydande förändringar av valsystemet utan en bred parlamentarisk förankring. Regeringen ifrågasätter inte att utformningen av regleringen om valsedlar har en inverkan på förutsättningarna i arbetet med att säkerställa valhemligheten men är inte beredd att ta initiativ till en sådan betydande förändring av systemet. Det finns däremot anledning att utreda behovet av mindre förändringar inom ramen för det nuvarande systemet i syfte att säkerställa bättre villkor för att effektivt kunna motverka risken för manipulationer i val, menar regeringen. När det gäller granskningen av de preliminära valresultatens träffsäkerhet instämmer regeringen i övergripande bedömning att de är rimligt träffsäkra i förhållande till det slutliga valresultatet. Som framhåller avser kravet på tillförlitlighet i valresultatet i första hand det slutliga valresultatet, och då i betydelsen att rösterna ska ha räknats på ett så betryggande sätt att det går att lita på resultatet. För väljarnas förtroende för valförfarandet och med beaktande av den betydelse som valresultatet har för det arbete som tar vid efter valet för att forma en regering eller politiska koalitioner i de beslutande församlingarna är det av stor vikt att det preliminära resultat som presenteras på valnatten inte förändras i alltför hög grad. Även om granskning visat att de preliminära valresultaten blivit något osäkrare, anser regeringen i likhet med att utvecklingen inte är alarmerande i detta hänseende. Som framhåller skulle en ökning av andelen förtidsröster som behöver hanteras i vallokalerna innebära ett ökat tryck på röstmottagarna i valdistrikten som redan är stort. En ökning av andelen förtidsröster som hanteras i vallokalerna skulle kunna leda till att det tar att genomföra rösträkningen i dessa eller att betydande resurser skulle behöva tillföras för att klara det ökade trycket med bibehållen säkerhet. I detta sammanhang bör det även beaktas att reformer har genomförts som ställer ökade krav på röstmottagarna i fråga om att säkerställa ordningen och motverka risken för manipulationer i anslutning till de avskärmade valsedelsställen. Mot den bakgrunden, och med beaktande av att säkerheten vid rösträkningen i vallokalerna alltid måste sättas i det främsta rummet, är det enligt regeringen inte motiverat att höja ambitionsnivån i fråga om hur stor andel av förtidsrösterna som bör räknas i vallokalerna. Regeringen instämmer slutligen i bedömning att de statliga myndigheternas arbete med att genomföra val innebär att de slutliga valresultaten blir klara i godtagbar tid. Inte heller regeringen ser någon större risk för att tidsgränserna för när valresultaten senast behöver vara klara ska överskridas. Som framhåller är det dock viktigt att arbetet hos länsstyrelserna kan pågå utan större problem eller avbrott. Det är därför positivt att de flesta länsstyrelserna enligt granskningen bedriver ett uppföljningsarbete som bl.a. innefattar åtgärder för att förkorta den tid som det tar för att genomföra den slutliga sammanräkningen. Kommittédirektiv: Stärkt skydd mot manipulationer av valsystemet Regeringen beslutade att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet (dir. 2020:30). Uppdraget ska redovisas . Enligt direktiven ska kommittén bl.a. – analysera behovet av ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor vid val samt behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagning i syfte att stärka allmänhetens tilltro till valsystemet – bedöma om skyddet mot olika former av påverkan på väljarna vid röstningen är tillräckligt eller om det kan stärkas och särskilt föreslå metoder för att motverka förekomsten av s.k. familjeröstning – utvärdera reformen med avskärmningar av valsedelställ – föreslå åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårighet att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt – på samtliga områden lämna de författningsförslag eller andra förslag på åtgärder som kommittén bedömer är motiverade.