bet · H701KrU6 · 2020-02-24 00:00:00 — Motionärerna påtalar att de nordiska riksidrottsförbunden har för avsikt att ta fram en gemensam handlingsplan om att motverka matchfixning och om förebyggande arbete. I samma motioner, 2018/19:1283 yrkande 2 och 2019/20:800 yrkande 1, båda av m.fl. (SD), anger motionärerna att de vill höja straffsatserna för mutbrott för att möjliggöra för polisen att använda sig av telefonavlyssning när de kartlägger matchfixning. och (båda MP) framhåller i motion 2019/20:1510 vikten av att säkerställa att spelutbudet på den svenska spelmarknaden utformas på ett sådant sätt att risken för matchfixning minskar. Motionärerna framhåller bl.a. att amatöridrotten borde vara skyddad från pengaspel. Den som otillbörligen vidtar en åtgärd som är ägnad att påverka utgången av ett spel som omfattas av licenskrav döms enligt 19 kap. 4 § spellagen för spelfusk till fängelse i högst . Av 19 kap. 5 § samma lag framgår att om ett brott som anges i 19 kap. 4 § är grovt, döms förövaren till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen ingått i en brottslighet som utövats systematiskt eller i större omfattning eller annars varit av särskilt farlig art. Enligt uppgift från pågår inget arbete med att höja straffsatsen för spelfusk. Vid avlyssning av telefonsamtal är det fråga om hemlig teleavlyssning. Detta tvångsmedel förutsätter att det rör en förundersökning om brott eller försök, förberedelse eller stämpling till brott som ger fängelse, att någon är skäligen misstänkt för brottet och att åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen (27 kap. 18 och 20 §§ ). När det gäller frågan om ett nordiskt samarbete pågår enligt ett starkt nordiskt samarbete mellan de nationella motverka matchfixning, där informationsdelning och erfarenhetsutbyte är två viktiga delar. Det finns en avsiktsförklaring att de nationella idrottsförbunden ska samarbeta för att förebygga och upptäcka matchfixning. De nationella förbund som har separata bestraffnings-reglementen mot matchfixning – , och – har utarbetat bilaterala avtal för att nationella bestraffningar inom dessa regelverk automatiskt även ska gälla i systerförbunden, för att en idrottare, ledare eller domare inte ska kunna fortsätta att vara verksam i ett annat nordiskt land. När det gäller inskränkningar i spelutbudet anges i spellagen att ingen får erbjuda vadhållning på händelser eller evenemang där den övervägande delen av deltagarna är samt att ingen får erbjuda vadhållning som är stötande eller olämplig ur allmän synpunkt. Vidare anges i 16 kap. 6 § spelförordningen att Spelinspektionen får utfärda föreskrifter om förbud eller begränsningar av spel på vissa tävlingar eller händelser i tävlingar, eller vidta andra åtgärder för att bekämpa manipulation av resultat inom sport som utgör objekt för vadhållning. Spelinspektionen arbetar med att ta fram sådana föreskrifter. Förslag på föreskrifter gick ut på remiss . Spelinspektionen föreslår hårdare regler för att motverka matchfixning. Bland annat föreslås att viss vadhållning på individuella prestationer ska förbjudas. Om förslaget blir verklighet innebär det att spelbolagen på den svenska licensmarknaden inte får erbjuda vadhållning på regelbrott eller förlust i delmoment. Exempelvis blir det inte tillåtet att erbjuda spel på om en fotbollsspelare ska få gult kort eller om en tennisspelare kommer att göra dubbelfel. Spelinspektionen räknar med att föreskrifterna ska träda i kraft . Utskottet konstaterar att det pågår ett nordiskt samarbete för att motverka matchfixning och att ett sådant arbete är högt prioriterat. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:1283 (SD) yrkande 1 och 2019/20:800 (SD) yrkande 2. Utskottet anser i likhet med regeringen att det inte finns skäl att höja straffsatserna för spelfusk och avstyrker därmed motionerna 2018/19:1283 (SD) yrkande 2 och 2019/20:800 (SD) yrkande 1. Spelinspektionen arbetar med att ta fram förslag till föreskrifter som inskränker spelutbudet. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2019/20:1510 (MP). Spel- och lotteriverksamhet på kredit m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att i spellagen ta bort undantaget från kreditförbud på lotterier. Jämför reservation 6 (SD). (M) anser i motionerna 2018/19:1134 och 2019/20:2949 att undantaget från kreditförbudet vid lotteriförsäljning ska tas bort. Enligt motionären ska det inte finnas en möjlighet att spela för pengar man inte har. I motion 2018/19:1839 av (M) anser motionären att undantaget att sälja lotter på kredit bör utredas. Motionären påtalar att man kan diskutera om det över huvud taget borde vara möjligt att få undantag från lagen för att sälja lotter på kredit eller mot faktura om man menar allvar med att försöka förebygga spelberoende. i m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2018/19:726 yrkande 2 och i kommittémotion 2019/20:1094 yrkande 2 att det oavsett skäl inte ska finnas undantag från förbudet mot att bedriva spel- och lotteriverksamhet på kredit. I motion 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 12 och i kommittémotion 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 14 anser motionärerna att inga undantag ska göras för partiers försäljning av lotter och spel. I samma motioner, 2018/19:981 av m.fl. (SD) yrkande 13 och i kommittémotion 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 15, anser motionärerna att lotter och spel inte ska få säljas på kredit. och (båda MP) anser i motion 2018/19:2941 att undantaget att få sälja lotter på kredit ska tas bort. Det är enligt 14 kap. 8 § spellagen inte tillåtet för en licenshavare eller ett spelombud att erbjuda eller lämna kredit för insatser i spelet. Spelinspektionen får dock medge undantag från förbudet för lotter , s.k. prenumerationslotterier, om lotteriet tillhandahålls till förmån för ett allmännyttigt ändamål, krediten avser köp av sådana lotter och det sammanlagda kreditbeloppet uppgår till högst 1/40 prisbasbelopp. I propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220) angav regeringen: Spel innebär alltid risk för spelmissbruk och därmed följande sociala skadeverkningar. I lotterilagen finns ett förbud för den som anordnar ett lotteri att lämna kredit för insatser i lotteriet. Att spela på kredit kan få långtgående konsekvenser. Om en kredit erbjuds för insatser i ett spel är det lätt att spelaren under spelets gång frestas att spela över sin ekonomiska förmåga. Det bör därför i spellagen införas ett motsvarande förbud för licenshavare att erbjuda eller lämna kredit för spel som finns i lotterilagen. Det är licenshavaren som har det fulla ansvaret för att kreditförbudet upprätthålls. Förbudet ska, liksom tidigare, också omfatta spelombud. I lotterilagen finns ett undantag från förbudet att lämna kredit för insatser som innebär att Lotteriinspektionen, om det finns synnerliga skäl, för ett visst lotteri får medge undantag från förbudet. Denna möjlighet infördes med anledning av att vissa lotterianordnare av s.k. rikslotterier, dvs. lotterier som anordnas i flera län, hade börjat övergå till att anlita servicebolag, som skickade med post till lottköparen tillsammans med en faktura. Även om fakturan inte betalas deltar lotterna i dragningen. Regeringen bedömde att det i och för sig var en form av kredit, men att det snarare framstod som ett alternativt betalningssätt än som ett sätt att göra det möjligt för den som inte har råd att spela. Risken för ett upprepat och oplanerat spelande framstod som i det närmaste uteslutet. Mot denna bakgrund ansågs att det skulle finnas en möjlighet för lotterianordnaren att tillämpa ett sådant system för försäljningen av lotterna (prop. 2004/05:3 s. 19). Eftersom lotter som köps alltjämt är vanligt förekommande bör det fortsatt finnas ett tydligt undantag för just denna form av kredit. Det har dock vid tillämpningen visat sig att krediterna blivit förhållandevis stora. Undantaget bör mot denna bakgrund begränsas till lotterier för allmänna ändamål och till ett sammanlagt kreditbelopp om högst 1/40 prisbasbelopp. Civilminister angav i sitt svar på fråga 2018/19:419: har frågat mig vilka värden i undantaget från förbud mot spel på kredit jag kan se som väger tyngre än riskerna och nackdelarna med detsamma ur exempelvis ett folkhälsoperspektiv. Det är inte tillåtet för ett spelföretag att erbjuda eller lämna kredit för insatser i spel. När det gäller s.k. prenumerationslotterier, dvs. lotter , ska dock Spelinspektionen kunna medge undantag från förbudet om lotteriet tillhandahålls för ett allmännyttigt ändamål, krediten avser köp av sådana lotter och det sammanlagda kreditbeloppet uppgår till högst 1/40 prisbasbelopp (). Risken för upprepat och oplanerat spelande har i dessa fall bedömts som i det närmaste utesluten. Bestämmelsen i spellagen (2018:1138) förhindrar skuldsättning utan att drabba de ideella organisationernas möjligheter till fortsatt finansiering av sina verksamheter. Utskottet anser i likhet med regeringen att bestämmelserna i spellagen om att tillåta ett undantag från förbudet att lämna kredit för insatser i spel bör finnas kvar. De spel som omfattas är s.k. prenumerationslotter som tillhandahålls för ett allmännyttigt ändamål, och där regeringen konstaterat att risken för upprepat och oplanerat spelande har bedömts som i det närmaste utesluten. Utskottet avstyrker med hänsyn till detta motionerna 2018/19:726 (SD) yrkande 2, 2018/19:981 (SD) yrkandena 12 och 13, 2018/19:1134 (M), 2018/19:1839 (M), 2018/19:2941 (MP), 2019/20:606 (SD) yrkandena 14 och 15, 2019/20:1094 (SD) yrkande 2 och 2019/20:2949 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hästnäring och spel med hänvisning till att arbete inte bör föregripas. Jämför reservation 7 (M, SD). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2019/20:3047 yrkande 3 vikten av att hästnäringens nya förutsättningar uppmärksammas i och med omregleringen av spelmarknaden och att finansieringen av hästsporten blir hållbar. Motionärerna anser vidare i yrkande 4 att statens engagemang och styrelserepresentation i Aktiebolaget och Galopp ska avvecklas. (M) anser i motion 2019/20:2049 att kravet på legitimation och spelregistrering vid landets minsta travbanor bör tas bort. Motionären framhåller att problemet för banorna är att det krävs avancerade spelautomater och att köandet till spelautomaterna tar så trevnaden försvinner. ska bl.a. analysera hästnäringens förutsättningar efter omregleringen och lämna sitt betänkande. Utskottet anser att utredningens arbete inte bör föregripas och avstyrker motionerna 2019/20:2049 (M) samt 2019/20:3047 (M) yrkandena 3 och 4. Hästnäringen m.m. på en omreglerad spelmarknad Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att arbetet med att ta fram förslag till en ny modell för finansiering av hästnäringen sker skyndsamt och redovisas , dock senast , och tillkännager detta för regeringen. Per Lodenius m.fl. (C) konstaterar i kommittémotion 2018/19:2446 yrkande 23 och i kommittémotion 2019/20:3255 yrkande 29 att en utredning tillsatts för att ta fram kvarvarande frågor med anledning av den nya spelregleringen. Motionärerna anser att regeringen bör påskynda arbetet med att ta fram lösningar för kvarstående frågor med anledning av den nya spelregleringen, däribland en ny modell för finansiering av hästnäringen. , som bl.a. ska analysera hästnäringens förutsättningar efter omregleringen, ska lämna sitt betänkande. Utskottet anser att regeringen bör se till att arbetet med att ta fram förslag till en ny modell för finansiering av hästnäringen sker skyndsamt och redovisas , dock senast . bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen härom. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna 2018/19:2446 (C) yrkande 23 och 2019/20:3255 (C) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att och bör underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via och . Utskottet hänvisar till omregleringen av spelmarknaden och till att och är självständiga juridiska personer. (M) anser i motionerna 2018/19:1345 och 2019/20:1557 att en översyn bör göras för att underlätta för glesbygdsföretag att erbjuda spel via AB () och Aktiebolaget och Galopp (ATG). Motionären påtalar att många landsbygdshandlare upplever det som svårt eller omöjligt att bli spelombud, trots att kostnaderna som t.ex. AB har för sin utrustning borde täckas av de avgifter som bolaget får in för bl.a. maskinhyra. I och med att den nya spellagen trädde i kraft delades spelmarknaden upp i en konkurrensutsatt del som främst omfattar onlinespel och vadhållning, en del som förbehålls spel för allmännyttiga ändamål och som främst omfattar lotterier och bingo samt en del som förbehålls staten och som främst omfattar de statliga kasinona och spel på värdeautomater. Ett spelombud är både sport- och turombud. Sportspel avser konkurrensutsatt kommersiellt spel, och turspel är spel för allmännyttiga ändamål. AB har sedan omregleringen av spelmarknaden inte längre några krav på att ha spelombud i glesbygden. fanns det ett sådant krav i ägardirektivet från regeringen. ligger enbart en affärsmässig bedömning till grund för tillsättning och avveckling av spelombud. hade AB 200 ombud i glesbygden, och 2019 var motsvarande siffra 194. var det totala antalet ombud i 2 232. Med hänsyn till omregleringen av spelmarknaden samt till att och är självständiga juridiska personer och sköter sina verksamheter självständigt utifrån de föreskrifter som gäller för verksamheterna avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1345 (M) och 2019/20:1557 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att det bör tydliggöras om s.k. lootlådor är att ses som lotteri med hänvisning till att frågan tas upp av och att utredningens arbete inte bör föregripas. Jämför reservation 8 (SD). i m.fl. (SD) framhåller i motion 2018/19:726 yrkande 4 och i kommittémotion 2019/20:1094 yrkande 5 att det i spel på olika plattformar, såsom pc och mobiltelefoner, förekommer lotteriliknande moment (lootlådor). Motionärerna anser att det tydligare bör fastslås i vilka fall det rör sig om lotteri eller inte. Enligt avses med lootlådor följande: Loot-lådor är ett samlingsnamn för lotteriliknande företeelser i datorspel och appar. I vissa datorspel och spel i appar kan det dyka upp ett erbjudande om att köpa en loot-låda med virtuellt innehåll för att kunna avancera i spelet. Precis som vid ett lotteri tas loot-lådornas innehåll fram slumpmässigt. Därför vet man som köpare inte i förväg vad man betalat för. Företeelsen uppmärksammades särskilt på grund av loot-lådornas likheter med spel om pengar. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och bedöma eventuella brister i konsumentskyddet vid lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel, exempelvis s.k. lootlådor. Mot bakgrund av bedömningar överlämnade regeringen redovisningen till , som inom ramen för sitt uppdrag har i uppdrag att bedöma vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att skydda konsumenterna vid lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel. ska lämna sitt betänkande till regeringen. Utskottet konstaterar att ska se över vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att skydda konsumenterna vid lotteri- och kasinoliknande inslag i datorspel och anser att utredningens arbete inte bör föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:726 (SD) yrkande 4 och 2019/20:1094 (SD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om e-sport med hänvisning till bl.a. att visst bidrag ges till e-sport och att frågor om jämställdhet är uppmärksammade inom e-sport. m.fl. (S) framhåller i motion 2018/19:1077 att är en tongivande nation när det gäller e-sport och att det är viktigt att samhället stöttar e-sporten som hobby. Liknande synpunkter framhålls i motion 2019/20:1407 av m.fl. (S). I motion 2019/20:1558 anser (M) att villkoren för svensk e-sport bör förbättras. Bland annat framhåller motionären att denna sportgren i praktiken är helt exkluderad från offentliga bidrag genom e-sportföreningar, trots att utövandet samlar hundratusentals utövare. (C) anser i motion 2018/19:2552 att e-sport bör likställas med övrig sport (yrkande 1). Motionären anser vidare att e-sportföreningar bör ges samma möjligheter att söka stöd via () som övriga sportföreningar (yrkande 2). I yrkande 7 anger motionären att regeringen bör klargöra att det är möjligt att betala ut prispengar i e-sport och förströelsespel som är baserade på skicklighet. I samma motion yrkande 8 anser motionären att man bör ta till vara kompetensen i spelbranschen och överföra den till andra sektorer i samhället. Motionären anser också att det bör vara högprioriterat för regeringen att se över på vilka sätt som jämställdhet kan uppmuntras i samband med samhällets bidrag och insatser kring spelande (yrkande 9). Motionären framför liknande synpunkter i motion 2019/20:436 yrkandena 1, 2 och 7–9. E-sport står för elektronisk sport och är ett samlingsnamn på tävlingsinriktade dator- och tv-spel. För att ett spel ska vara en e-sport krävs det att de tävlande möter varandra, och inte spelar mot datorn. Det är även den tävlandes prestation som ska vara det avgörande för vem som vinner. Hasardspel som t.ex. poker eller lotterier är därför inte e-sport. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk eller med spelare som samsas vid samma spelmaskin. Det finns såväl lokala som nationella och internationella ligor, seriespel och turneringar samt ett stort utbud av verktyg och arenor för vänskapsmatcher och träningar. Stora spel är t.ex. Counter-Strike, där lag om vanligtvis fem personer genom taktik, samarbete och reaktionsförmåga ska besegra motståndarlaget, och Starcraft, i vilket man ensam styr enheter och med list ska utmanövrera motståndaren. League of Legends är också ett stort e-sportspel. När det gäller motionsyrkandet om att e-sport ska likställas med övrig sport och ges möjlighet att söka medel från () kan nämnas att RF ändrade sina stadgar vad gäller kriterier, villkor och anslutningsformer för medlemskap i och . , som har 27 medlemsföreningar med 11 741 medlemmar, sökte medlemskap i vid . De fick avslag på sin ansökan då RF bedömde att de inte uppfyllde kriterierna för medlemskap. Det kan dock nämnas att e-sport bedrivs inom annan verksamhet som erhåller statliga bidrag t.ex. inom och inom svenska elitfotbollsklubbar. När det gäller motionsyrkandet om möjligheten att betala ut prispengar i e-sport och förströelsespel har Spelinspektionen konstaterat att e-sport är att betrakta som skicklighetsspel och därmed kan jämställas med andra sporter, t.ex. fotboll. Ingen licens behövs för sådant. När det gäller förströelsespel är departementspromemorian Vissa följdändringar med anledning av spellagen (Ds 2019:30), som tar upp frågor om förströelsespel, ute på remiss och bereds av . Enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har den ideella föreningen fått bidrag från myndigheten . fick organisationen och . Esport Uniteds syfte är enligt stadgarna att agera som stöd åt sina lokalföreningar samt bedriva spelutvecklande aktiviteter och turneringar i och i världen. Esport United startade som en kvinnlig e-sportförening, och de medlemsföreningar som inte aktivt vänder sig till just kvinnor i sin verksamhet måste ändå arbeta för att skapa en positiv atmosfär för alla sina medlemmar för att få bidrag. Esport United anser att det finns en stor brist på aktiviteter och stöd för kvinnliga e-sportare och genomför därför ett flertal aktiviteter som är inriktade mot just kvinnor inom e-sporten. Även Sverok, som är ett av största ungdomsförbund, har lämnat bidrag till e-sportföreningar. Sverok har ca 77 000 medlemmar och räknar med att mellan hälften och två tredjedelar av dessa håller på med e-sport i någon mening. Enligt Sverok ställer de krav på de föreningar som får bidrag att de bl.a. ska arbeta med jämställdhet. Jämställdhetsfrågor inom e-sport står högt på agendan. På anges att tjejer upplever ett tuffare klimat inom e-sport och på nätet generellt. Hatet riktar sig ofta mot deras kön, och inte mot deras förmåga i spelet. Enligt Friends nätrapport utsätts nästan var femte tjej för sexuella trakasserier på nätet (motsvarande siffra för killar är ). Framtidens E-sport är ett projekt inom Sverok som finansierats av Allmänna arvsfonden och som jobbar för att ungdomar ska känna sig trygga i e-sporten och att vuxna ska förstå vad e-sport handlar om. Projektet vill bl.a. ge en möjlighet för tjejer att bygga nätverk och stärka sitt självförtroende, och också ta reda på vilka problem tjejer möter på nätet och i e-sport och spel. Sverok avser att sammanställa de kunskaper som man får genom projektet i en handbok som kommer att skickas till e-sport-branschen, beslutsfattare, skolor och kommuner. Utskottet noterar när det gäller bidrag att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ger bidrag till såväl den ideella föreningen som ungdomsförbundet , som båda i sin tur fördelar bidrag till ett stort antal e-sportföreningar. När det gäller motionsyrkandet om att e-sport ska likställas med övrig sport och erhålla medel från () konstaterar utskottet att det är en fråga för RF att ta ställning till. Utskottet vill dock påpeka att e-sport också bedrivs inom annan verksamhet som erhåller statliga bidrag t.ex. inom och inom svenska elitfotbollsklubbar. När det gäller motionsyrkandet om möjligheten att betala ut prispengar i e-sport konstaterar utskottet att Spelinspektionen angett att det är möjligt, och när det gäller förströelsespel så bereds denna fråga av regeringen. När det gäller motionsyrkandet om att arbeta med jämställdhet inom e-sport och ställa krav vid bidragsgivning noterar utskottet att såväl Sverok som Esport United uppmärksammar och arbetar med dessa frågor vid bidragsgivning. Utskottet noterar också att Allmänna arvsfonden har lämnat bidrag till projekt som arbetar med att stärka tjejer som håller på med e-sport. Med hänsyn till detta avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1077 (S), 2018/19:2552 (C) yrkandena 1, 2 och 7–9, 2019/20:436 (C) yrkandena 1, 2 och 7–9, 2019/20:1407 (S) och 2019/20:1558 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tillståndskrav och avgifter i LAN-miljöer med hänvisning till att frågan bereds av och inte bör föregripas. (M) efterlyser i motion 2018/19:2153 bättre villkor för svensk e-sport och påtalar bl.a. att kravet på tillstånd och avgift för e-sport i LAN-miljöer inte underlättar utvecklingen av e-sport i . Ett (local area network) är när ett antal datoranvändare träffas för att koppla samman sina datorer i ett lokalt nätverk och spela spel tillsammans. Storleken på ett kan variera från två till flera tusen deltagare. Ofta arrangerar man tävlingar och andra evenemang under ett . Regeringsrätten fastslog i en dom (RÅ 2007 ref. 44) att ”verksamhet med programmerade datorer för spel, som till exempel är ihopkopplade i så kallad LAN-miljö eller mot internet och som riktar sig till allmänheten, är att anse som tillståndspliktig verksamhet”. Verksamheten lyder under lagen (1982:636) om visst anordnande av automatspel (automatspelslagen). gjorde ett tillkännagivande (bet. 2014/15:KrU4, rskr. 2014/15:143) till regeringen om att tillståndsplikten för ska tas bort, alternativt att ska avgiftsbefrias. Departementspromemorian Vissa följdändringar med anledning av spellagen (Ds 2019:30) lämnades och bereds inom . I promemorian föreslås att automatspelslagen och automatspelsförordningen ska upphävas samt att verksamhet som avser anordnande av sådant automatspel som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten, inte ska omfattas av tillståndsplikt, anmälningsplikt eller någon annan form av offentligt godkännande när det gäller själva spelverksamheten. Regeringen har aviserat att en proposition ska lämnas . Utskottet anser att beredning av frågan om krav på tillstånd och avgifter i LAN-miljöer inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2018/19:2153 (M). Utskottets förslag i korthet