bet · H801JuU1 · 2020-12-03 00:00:00 — Följande tillkännagivanden som har fattat beslut om på initiativ av justitieutskottet redovisar regeringen som slutbehandlade: – Kriminalvårdens arbete mot våldsbejakande extremism (bet. 2016/17:JuU19 punkt 19, rskr. 2016/17:203, propositionen s. 33) – en nationell domstolsjour för att förordna offentliga försvarare (bet. 2018/19:JuU20 punkt 2, rskr. 2018/19:160, propositionen s. 36) – brottsofferportal för drabbade av bedrägerier och identitetskapningar (bet. 2018/19:JuU14 punkt 50, rskr. 2018/19:182, propositionen s. 36 f.) – tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 21, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 37 f.) – brott som begås av djurrättsaktivister (bet. 2014/15:JuU1 punkt 22, rskr. 2014/15:77, propositionen s. 41 f.) – sociala insatsgrupper (bet. 2016/17:JuU21 punkt 2, rskr. 2016/17:224, propositionen s. 42 f.) – kriminalvårdsfrågor (bet. 2017/18:JuU16 punkt 14, rskr. 2017/18:184, propositionen s. 43). När det gäller det ovan nämnda tillkännagivandet om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet anför regeringen följande (s. 37 f.): I samband med ombildningen av polisen gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla den interna styrningen och uppföljningen av verksamheten. I regleringsbrevet fick i uppdrag att vidareutveckla och konkretisera uppföljningen samt säkerställa att den implementerades i hela myndigheten. Regeringen gav dessutom i uppdrag att ytterligare utveckla sitt arbete med att följa upp, analysera och presentera resultatet av myndighetens samlade verksamhet och de resurser som finansierar den verksamhetsuppföljningen. har utvecklat verksamhetsuppföljningen och rapporterar regelbundet resultat och statistik till regeringen. presenterar och bedömer utredningsresultaten i förhållande till de mål som riksdag och regering har beslutat om, dvs. att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. I regleringsbrevet begär regeringen att månatligen ska redovisa statistik för ekonomi, verksamhet, personal, uppskattningar av dödligt våld och skjutningar. Därutöver har regeringen begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden. ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur målen ska operationaliseras. Vidare fick i uppdrag att analysera och bedöma vilka resultat som uppnåtts genom arbetet med medborgarlöften samt redovisa detta i årsredovisningen . har vidareutvecklat den interna styrningen och uppföljningen. Myndigheten har genomfört ett omfattande arbete med att ta fram en strategisk verksamhetsplan som ska gälla för åren 2020–2024. Den bygger på strategi 2024 i vilken myndigheten har fastställt vision, verksamhetsidé, långsiktiga mål och strategiska initiativ. De tre långsiktiga målen är framgångsrik brottsbekämpning och uppklaring, stark lokal närvaro och attraktiv arbetsplats och samarbetspartner. Under varje långsiktigt mål finns ett antal delmål och till dessa knyts ett antal nyckelaktiviteter som kommer att genomföras och följas upp. har också tagit fram ett antal relevanta indikatorer för respektive delmål. Dessa ska följas upp och analyseras löpande. För varje indikator har myndigheten tagit fram ett utgångsvärde och en riktning för önskad utveckling. Intentionen är att indikatorerna tillsammans med nyckelaktiviteterna speglar framfarten i arbetet mot delmålen. Att skapa bra förutsättningar för att tolka, analysera och bedöma indikatorerna är därför centralt. Genom uppföljningen ges information om verksamheten rör sig i riktning mot de uppsatta målen. Uppföljningen syftar även till att utveckla verksamheten och bidra till lärande. Genom att koppla samman styrningen och uppföljningen ges möjlighet att löpande styra om och omprioritera, men även att justera delmål, nyckelaktiviteter och indikatorer om behov finns, så att myndigheten utvecklas i riktning mot de långsiktiga målen. Det är angeläget att brottsutvecklingen även redovisas på lokal nivå. Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och redovisats ovan anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. I fråga om det ovan nämnda tillkännagivandet om brott som begås av djurrättsaktivister anför regeringen följande (s. 41 f.): har tidigare inhämtat och sammanställt information från avseende dessa brott. Därefter har regeringen tagit upp frågan med såväl rikspolischefen som säkerhetspolischefen samt med . Detta har redovisats för i tidigare skrivelser. I regeringens skrivelse 2016/17:75 angavs mot bakgrund av vidtagna åtgärder att skrivelsen i denna del avsåg läggas till handlingarna. har slutligt behandlat skrivelse 2016/17:75 (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). Regeringen beslutade därför att riksdagsskrivelse 2014/15:77 punkt 22 om brott som begåtts av djurrättsaktivister skulle läggas till handlingarna. I skrivelse 2017/18:75 upplyste regeringen om att så hade skett och att punkten därmed var slutbehandlad. Av betänkande (2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325) framgår dock att justitieutskottet anser att de redovisade åtgärderna inte kan anses innebära att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister prioriteras. Enligt utskottet behövs en tydligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att prioritera arbetet mot sådana brott och att punkten därmed inte kan anses vara slutbehandlad. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen därför att punkten åter står som öppen. Även i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten står som öppen. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Redovisningen lämnades till regeringen . bedömde att antalet brottsbenägna djurrättsaktivister som är aktiva i landet är få, och brotten som de begår är ofta relativt lindriga. Dessa individer skapar dock stor otrygghet för lantbrukare och andra, de orsakar ekonomisk skada för enskilda och för näringslivet och de utgör ett störningsmoment för enskild jakt och för licensjakt. arbetar därför med trygghetsskapande åtgärder, utredning och lagföring, och i samarbete med Säkerhetspolisen även med att reducera handlingsutrymmet för våldsbejakande extremister, i syfte att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Regeringen har vidare, med beaktande av tillkännagivandet, internt påbörjat arbete med en översyn av lagstiftningen om olaga intrång och hemfridsbrott. I arbetet ingår att överväga straffbestämmelsernas tillämpningsområde, om kvalifikationsgrunder för grovt brott bör införas och om straffskalorna bör skärpas. De förslag som lämnas kommer att skickas på remiss till berörda myndigheter och organisationer för synpunkter. Regeringens ambition är att remittering ska ske . Regeringen har därutöver vidtagit ett antal andra åtgärder för att den typen av brott som avses ska hanteras effektivt av rättsväsendet. Lagändringar har t.ex. gjorts rörande skadegörelse och olaga hot. Straffskalan för grov skadegörelse har skärpts och bestämmelsen har kompletterats med en kvalifikationsgrund som bl.a. innebär att om skadegörelsen innebär en särskild integritetskränkning, bör brottet kunna bedömas som grovt även om skadan i ekonomiskt hänseende inte kan sägas vara betydande. Med hänsyn till de åtgärder som vidtagits och redovisats anser regeringen att tillkännagivandet om att prioritera arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister är slutbehandlat. Tillkännagivanden som redovisas som inte slutbehandlade Regeringen återrapporterar också ett antal tillkännagivanden som inte är slutbehandlade tillsammans med en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits. Detta rör följande tillkännagivanden som har fattat beslut om på initiativ av justitieutskottet: – brottsförebyggande arbete (bet. 2016/17:JuU15 punkt 5, rskr. 2016/17:321, propositionen s. 35 f.) – ett nationellt exitprogram (bet. 2018/19:JuU13 punkt 3, rskr. 2018/19:192, propositionen s. 36) – en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 punkt 3, rskr. 2015/16:106, propositionen s. 38 f.) – polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106 och bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90 samt bet. 2017/18:JuU1 punkt 41, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 39 f.) – fler lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 punkt 10, rskr. 2014/15:77 och bet. 2016/17:JuU1 punkt 9, rskr. 2016/17:90 samt bet. 2017/18:JuU1 punkt 36, rskr. 2017/18:92, propositionen s. 40 f.). Tillkännagivanden från andra utskott Följande tillkännagivanden som har fattat beslut om på initiativ av andra utskott redovisar regeringen som slutbehandlade respektive inte slutbehandlade: – svarandens ansvar för kostnader i den summariska processen (bet. 2016/17:CU13 punkt 4, rskr. 2016/17:275, propositionen s. 33) slutbehandlat – mer kunskap om ensamagerande våldsverkare (bet. 2016/17:KU23 punkt 10, rskr. 2016/17:294, propositionen s. 34) slutbehandlat – beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137, propositionen s. 34 f.) slutbehandlat – behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (del av tillkännagivande i bet. 2016/17:KU23 punkt 8, rskr. 2016/17:294, propositionen s. 34 f.) slutbehandlat – statlig avhopparverksamhet (del av tillkännagivande i bet. 2016/17:KU23 punkt 8, rskr. 2016/17:294, propositionen s. 34 f.) inte slutbehandlat. I kommittémotion 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 15 anför motionärerna att de anser att de åtgärder som regeringen vidtagit inte är tillräckliga. Det gäller åtgärder med anledning av tillkännagivanden om brott som begås av djurrättsaktivister (bet. 2014/15:JuU1 punkt 22, rskr. 2014/15:77) och om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet (bet. 2017/18:JuU1 punkt 21, rskr. 2017/18:92), som regeringen nu anser är slutbehandlade. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 tog man upp behandlingen av tillkännagivanden och anförde följande (bet. 2016/17:KU21 s. 37 f.): har tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budget-propositionen. Vissa utskott, t.ex. justitieutskottet och näringsutskottet, tar i sina yttranden till om den nu aktuella skrivelse 75 upp frågor där regeringen hänvisar till behandlingen i en tidigare framlagd proposition. Det kan gälla både ej slutbehandlade och slutbehandlade tillkännagivanden. vill framhålla att det är angeläget att regeringen är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskotten ges därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. Lämpligen kan berört utskott således redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. Det finns dock inget formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av de tillkännagivanden om rättsväsendet som utskottet har tagit initiativ till. Av detta följer att utskottet inte delar den uppfattning som förs fram i motion 2020/21:3306 (M) yrkande 15 om att tillkännagivandena om brott som begås av djurrättsaktivister och om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet borde redovisas som öppna och inte som slutbehandlade. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet, punkt 2 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 15. Vi anser att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivanden om brott som begås av djurrättsaktivister och om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet, som regeringen nu anser är slutbehandlade, inte är tillräckliga för att tillkännagivandena ska kunna anses tillgodosedda. Regeringen bör därför redovisa tillkännagivandena som åter öppna. Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 56 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422 Knäck arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten – budgetmotion . Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 1 och 5 i det betänkandet. I budgetmotionen konstaterar vi att stora problem – förutom pandemin – är att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis kvalificerar sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför vill vi ta bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och resurserna till välfärden kan växa. I budgetmotionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3306. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär bl.a. följande. Ett tryggt kräver ett starkt rättsväsen. Läget i är mycket allvarligt och gängvåldet eskalerar. Skjutningar, sprängningar och våldsbrott är en del av vardagen, och det dödliga våldet har ökat. har presenterat tio mönsterbrytande reformer för att förebygga och bekämpa den systemhotande gängbrottsligheten och för att återupprätta tryggheten. Det handlar om bl.a. dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. För att samhället ska kunna få full utväxling av en sådan offensiv behöver dock hela rättsväsendet stärkas. Det behövs fler polisanställda som har förmåga att bekämpa gängkriminaliteten och som även kan förebygga, ingripa mot och utreda all annan brottslighet som drabbar människor i vardagen. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad på kärnuppgifterna att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Polistätheten är alldeles för låg, och antalet poliser i yttre tjänst har minskat påtagligt . Därför vill vi ge i uppdrag att se över hur befintliga poliser kan omfördelas i syfte att öka antalet poliser i yttre tjänst. Polisyrket behöver bli mer attraktivt med högre lön, och fler ska kunna bli poliser genom en betald polisutbildning. Vi vill även öka anslaget för att bl.a. möjliggöra statliga ordningsvakter, återanställning av pensionerade poliser och poliser som lämnat yrket, rekrytering av administrativt stöd och utökad kamerabevakning. Hela ska vara tryggt och säkert, och lag och ordning måste upprätthållas. Vi föreslår förstärkningar till hela rättsväsendet med resurser till , , , , Domstolar och Kriminalvården. Vi vill förstärka Säkerhetspolisens kapacitet att bekämpa terrorism med mer utredningsresurser och skala upp myndighetens brottsförebyggande arbete. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler. Vidare anser vi att bör ges rätt förutsättningar och resursförstärkningar för att bedriva sin verksamhet. Ärendemängden i domstolarna har ökat, och läget är mycket ansträngt, varför ytterligare resurser behöver tillföras Domstolar. För att bl.a. komma till rätta med den platsbrist som råder inom behövs ytterligare resurstillskott. Vi vill även genom ökade anslag möjliggöra en fördubbling av nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. Sammantaget anvisar vi 1 mer än regeringen till utgiftsområde 4 . Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 56 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128 Investera i – förslag till statsbudget 2021. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 2 och 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3112. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär bl.a. följande. Att upprätthålla lag och ordning tillhör statens kärnuppgifter och måste prioriteras mycket högt. Dit rättsstaten inte når tar andra, informella strukturer över, och den enskildes rätt till skydd och säkerhet blir en angelägenhet för olika självutnämnda aktörer, vilket uppenbart är en grogrund för organiserad brottslighet. Därför måste rättsväsendets alla delar få förstärkningar när det gäller resurser, befogenheter och verktyg. För att främja att medarbetare vid stannar kvar i yrket samt skapa incitament för återrekrytering av poliser som arbetar med annat tillför vi extra resurser till en särskild lönesatsning. Vidare vill vi genom nya anslag möjliggöra betald polisutbildning och statliga ordningsvakter. I syfte att frigöra polisiär kompetens anser vi även att administrativ personal bör anställas i större utsträckning. Dessutom är materiel i behov av upprustning, förstärkning och utveckling. Det behövs även ökade anslag för att täcka kostnader för investeringar i den tekniska miljön och utökad kamerabevakning. För att beivra och förhindra den gränsöverskridande kriminaliteten vill vi förstärka resurserna till gränspolisen. För att möta tillfälliga behov av förstärkning vid extraordinära händelser föreslår vi att beredskapspolisen ska återinföras. För att kunna genomföra sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt behöver även Säkerhetspolisen, och tillföras ytterligare resurser. Vi föreslår även extra tillskott till Domstolar i syfte att möta en ökad måltillströmning, behov av kompetensförsörjning och viss digitalisering samt för att kunna fortsätta arbetet med utökad trygghet och säkerhet vid domstolarna. I fråga om Kriminalvården ser vi, givet behov av straffskärpningar överlag, ett behov av att fördubbla anstaltsplatserna . Vårt extra tillskott behövs för fler både tillfälliga och permanenta platser men även för att möjliggöra anstaltsplatser utomlands. Vi vill även genom ökade anslag göra det möjligt att införa en statlig skadeståndsgaranti till brottsoffer. Sammantaget anvisar vi 9 mer än regeringen till utgiftsområde 4 . Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 4 inte får överstiga 56 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 4. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170 Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I budgetmotionen presenterar omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Satsningarna är centrala för ett jämlikare samhälle. En stor del av förslag till statens budget går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen, vilket innebär att de reformer vi skjuter till är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. I budgetmotionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 4. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 4 läggs fram i partimotion 2020/21:3194. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 4 innebär bl.a. följande. Det finns fortfarande ett genomgående problem inom hela rättskedjan när det gäller hanteringen av det sexualiserade våldet – från det att polisen tar upp en anmälan och säkrar teknisk bevisning till åklagarens utredning och tingsrättens dom. Omedvetna fördomar och strukturer som inte tar kvinnors utsatthet på allvar och synen på kvinnor som brottsoffer gör att ärenden läggs på hög i polisens interna prioritering, att förundersökningar läggs ned och att domare ställer orimliga krav på brottsoffrets beteende för en fällande dom. I stället för hårdare lagstiftning och lägre beviskrav bör hela rättskedjan kompetensutvecklas. Vi avsätter därför medel för ett femicid-paket där polis, åklagare och domare ska ingå i syfte att mäns våld mot kvinnor, sexköp och människohandel för sexuella ändamål ska hanteras med kunskap, rättssäkerhet och seriositet i hela rättskedjan. I paketet ingår även en satsning på att inrätta ett nationellt resurscentrum mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål, denna del ligger dock utanför utgiftsområde 4. föreslår sammanfattningsvis förstärkningar till hela rättsväsendet med resurser till , , , Domstolar, Kriminalvården, och . Utöver det ovan nämnda femicid-paketet ska dessa extra resurser användas för att bl.a. utveckla Nationellt forensiskt centrum och hantera det ökande målinflödet hos domstolarna. Resurstillskottet ska även möjliggöra för att bibehålla den nivå på verksamheten som byggts upp samt utveckla verksamheten. behöver ytterligare resurser för att kunna bekämpa den ekonomiska brottsligheten på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, och för att kunna utreda och lagföra alltmer komplexa ärenden