bet · H701AU8 · 2020-03-18 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. ett flexiblare regelverk, stärkt anställningsskydd, turordning, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Utskottet hänvisar i vissa fall till att det gällande regelverket är väl avvägt och inte i behov av förändringar. Utskottet hänvisar även till bl.a. parternas ansvar på den svenska arbetsmarknaden och pågående arbete. I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, C, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lag mot trakasserier i arbetslivet Utökad rätt till ledighet Sociala rättigheter i EU 1.Provanställning, punkt 1 (M, KD) 2.Övrigt om flexiblare regelverk m.m., punkt 2 (M) 3.Övrigt om flexiblare regelverk m.m., punkt 2 (L) 4.Övrigt om flexiblare regelverk m.m., punkt 2 – motiveringen (V) 5.Stärkt anställningsskydd m.m., punkt 3 (V) 6.Stärkt anställningsskydd m.m., punkt 3 (L) 7.Inträdesjobb, punkt 4 (M) 8.Turordningsreglerna, punkt 5 (M) 9.Turordningsreglerna, punkt 5 (SD) 10.Turordningsreglerna, punkt 5 (KD) 11.Turordningsreglerna, punkt 5 – motiveringen (V) 12.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (M) 13.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (V) 14.Lag mot trakasserier i arbetslivet, punkt 7 (V) 15.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (SD) 16.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (V) 17.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (KD) 18.Stridsåtgärder, punkt 9 (M) 19.Stridsåtgärder, punkt 9 (C) 20.Stridsåtgärder, punkt 9 (V) 21.Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) 22.Stridsåtgärder, punkt 9 (L) 23.Återinförande av lex , punkt 10 (M, C, KD, L) 24.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (M, KD) 25.Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (V) 26.Sociala rättigheter i EU, punkt 12 (KD) 1.Övrigt om flexiblare regelverk m.m., punkt 2 (C) 2.Inträdesjobb, punkt 4 (KD) 3.Turordningsreglerna, punkt 5 (C) 4.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (M) 5.Stridsåtgärder, punkt 9 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 1 (M, KD) Övrigt om flexiblare regelverk m.m. 2019/20:166 av (C) yrkande 3, 2019/20:556 av och (båda S), 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 19, 2019/20:2388 av (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2440 av i (M), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 15, 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 2 (M) Reservation 3 (L) Reservation 4 (V) – motiveringen 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2019/20:453 av (S), 2019/20:640 av och (båda S), 2019/20:1124 av m.fl. (S), 2019/20:1234 av och (båda S), 2019/20:1411 av (S), 2019/20:1828 av m.fl. (S), 2019/20:2072 av m.fl. (S), 2019/20:3163 av (SD) och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 7 (M) 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1083 av (M), 2019/20:2388 av (M) yrkande 1, 2019/20:2872 av Boriana (M), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 5, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Reservation 11 (V) – motiveringen 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:1398 av (S) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) Lag mot trakasserier i arbetslivet 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 14 (V) Utökad rätt till ledighet 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:673 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48, 2019/20:3080 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 30 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 89. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2467 av i (M), 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3175 av (SD), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. Reservation 18 (M) Reservation 19 (C) Reservation 20 (V) Reservation 21 (KD) Reservation 22 (L) 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 23 (M, C, KD, L) Övrigt om utstationering av arbetstagare 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 24 (M, KD) Reservation 25 (V) Sociala rättigheter i EU 2019/20:529 av (KD) yrkande 8. Reservation 26 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 68 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om ett flexiblare regelverk, anställningsskydd, turordning, utökad rätt till ledighet, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett flexiblare arbetsrättsligt regelverk i form av bl.a. förlängd period för provanställning och ändrade regler vid uppsägning. Utskottet hänvisar till pågående arbete med att se över det arbetsrättsliga regelverket. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (M) och 3 (L), motivreservation 4 (V) och särskilt yttrande 1 (C). påpekar i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att större flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden är nödvändigt i dagens globaliserade och dynamiska ekonomi, där människor byter jobb oftare. För att underlätta särskilt för unga och utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden och få sitt första jobb vill förlänga tiden för provanställning från (yrkande 12). Vidare menar partiet att bestämmelserna om uppsägningstvister i lagen (1982:80) om anställningsskydd, nedan anställningsskyddslagen, innebär en stor osäkerhet och en stor kostnad för en arbetsgivare. vill därför begränsa tiden i anställning under en uppsägningstvist till och sänka skadeståndsnivåerna för felaktiga uppsägningar för små företag (yrkande 15). anser i kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. att det är viktigt att slå vakt om flexibla anställningsformer såsom visstidsanställningar (yrkande 5). Partiet anser att flexibilitet i regelverket behövs för att säkerställa att företag kan anställa i den mån som behövs. Behovet av flexibla anställningsformer betonas även i motion 2019/20:166 av (C) (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:3259 av m.fl. föreslår att det ska bli enklare att säga upp personer som begår sexuella övergrepp eller trakasserar sina kollegor (yrkande 8). vill i kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. utöka möjligheterna till provanställning så att fler arbetsgivare ska våga öppna dörren för den som står utan jobb. Partiet föreslår därför att provanställningstiden i anställningsskyddslagen ska förlängas från (yrkande 20). I partimotion 2019/20:2016 av m.fl. noterar Liberalerna att personer som är dömda för brott ofta har mycket svårt att hitta en vanlig försörjning. Partiet vill därför se åtgärder för att underlätta för före detta kriminella att komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden (yrkande 19). En möjlighet som partiet framhåller i motionen är att ge bättre möjligheter till tidsbegränsade anställningar så att före detta kriminella får normala yrkeserfarenheter och meriter att hänvisa till. och (båda S) pekar i motion 2019/20:556 på vissa problem i regelverket vid uppsägning på grund av sjukdom och vill därför se en översyn av regelverket. I motion 2019/20:2388 av (M) vill motionären att det utreds hur kraven som ställs på arbetsgivare för att uppfylla skälet saklig grund för uppsägning kan bli mindre långtgående (yrkade 2). Den pågående Utredningen om en moderniserad arbetsrätt (dir. 2019:17) pekas ut som ett lämpligt ställe att utreda frågan. I motionen föreslås också att möjligheten att ogiltigförklara en uppsägning tas bort och att nivån på skadestånden vid uppsägning reduceras, detta för att minska risken för höga och oförutsägbara kostnader i samband med uppsägning (yrkande 3). i (M) anser i motion 2019/20:2440 att man bör se över möjligheten att avskaffa reglerna om att arbetsgivare måste varsla vid driftsinskränkning. Enligt 6 § anställningsskyddslagen får avtal om tidsbegränsad provanställning träffas om prövotiden är högst . Vill inte arbetsgivaren eller arbetstagaren att anställningen ska fortsätta efter det att prövotiden har löpt ut, ska besked om detta lämnas till motparten senast vid prövotidens utgång. Om något besked inte lämnas övergår provanställningen i en tillsvidareanställning. Om inte något annat har avtalats får en provanställning avbrytas även före prövotidens utgång. En provanställning saknar uppsägningstid, och arbetsgivaren behöver inte uppge något skäl för att avbryta den. Ett avbrytande av en provanställning kan inte i sig prövas enligt anställningsskyddslagen. I vissa fall kan det dock finnas skäl att angripa avbrytandet med stöd av andra rättsliga grunder, såsom lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, nedan medbestämmandelagen, eller diskrimineringslagen (2008:567). Reglerna i 6 § anställningsskyddslagen är dispositiva genom att en avvikelse får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs att det finns ett sådant avtal mellan parterna i andra frågor. Frågan om hur provanställningar ska regleras förekommer även i och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen. Av artikel 8 framgår bl.a. att en provanställningsperiod inte ska överskrida men att ska vara tillåtna om det är motiverat med hänsyn till anställningens karaktär eller om det ligger i arbetstagarens intresse. Enligt artikel 14 är det också möjligt att göra avvikelser genom kollektivavtal. Enligt artikel 21 ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att följa direktivet. Av 7 § anställningsskyddslagen framgår att en uppsägning från arbetsgivarens sida ska vara sakligt grundad. En uppsägning är inte sakligt grundad om det är skäligt att kräva att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. En arbetstagare som har blivit uppsagd från sin anställning har enligt anställningsskyddslagen möjlighet att föra en ogiltighetstalan i domstol. Om uppsägningen har skett utan att det finns någon saklig grund för det har arbetstagaren enligt 34 § första stycket anställningsskyddslagen rätt att på begäran få uppsägningen ogiltigförklarad. Konsekvensen av en dom om att uppsägningen har förklarats ogiltig är att anställningen består på samma villkor som . Av samma bestämmelse framgår att en ogiltighetstalan inte är möjlig om uppsägningen angrips endast därför att den strider mot turordningsregler. I det fallet kan dock en skadeståndstalan föras. Enligt huvudregeln i 4 § andra stycket anställningsskyddslagen upphör en tillsvidareanställning när en viss uppsägningstid har löpt ut. En situation skulle således kunna uppstå där en tvist om uppsägningens giltighet inte hinner prövas innan uppsägningstiden har löpt ut. För tvister om en uppsägnings giltighet gäller därför enligt 34 § andra stycket att anställningen inte upphör till följd av uppsägningen förrän tvisten har blivit slutligt avgjord. som en sådan ogiltighetstalan pågår och anställningen således består har arbetstagaren rätt till lön och andra förmåner. Domstolen kan dock enligt 34 § tredje stycket för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att anställningen ska upphöra vid uppsägningstidens utgång eller , ett s.k. interimistiskt beslut. I 39 § anställningsskyddslagen anges att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom, i vilken en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställning ska gälla tills vidare, ska anställningsförhållandet anses som upplöst. Det framgår vidare av bestämmelsen att arbetsgivaren för sin vägran ska betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. Utskottet anser att arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. Genom att skapa förutsättningar för en hög sysselsättning kan vi lägga grunden för att finansiera vår gemensamma välfärd. En väl fungerande välfärd är i sin tur avgörande för att så många som möjligt ska kunna delta på arbetsmarknaden. Det arbetsrättsliga regelverket spelar en central roll när det gäller vilka förutsättningar arbetstagarna och arbetsgivarna på den svenska arbetsmarknaden har att förhålla sig till. Utskottets utgångspunkt är att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. Det är centralt att den svenska arbetsmarknadsmodellen även i fortsättningen används som utgångspunkt för att skapa goda förutsättningar på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Statens roll är att bidra med ett ändamålsenligt regelverk och andra styrmedel för att säkra goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb, som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att ta ansvar för lön och övriga villkors närmare utformning. Det är centralt att arbetsrätten lägger grunden för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Utskottet konstaterar att vi har kunnat se en utveckling på arbetsmarknaden som har inneburit nya förutsättningar och behov för arbetsgivare och arbetstagare vad gäller det arbetsrättsliga regelverkets flexibilitet. Utvecklingen har bl.a. kännetecknats av en alltmer tudelad arbetsmarknad mellan å ena sidan personer som har yrkeserfarenhet och längre utbildning – som har lätt att få arbete – och å andra sidan personer utan yrkeserfarenhet och med kort utbildning – som har allt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Det senare gäller inte minst unga och nyanlända och i synnerhet kvinnor födda utanför . Utvecklingen har också påverkats av en ökning av nya sätt att organisera arbetet som en följd av t.ex. digitaliseringen. Utskottet anser att utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden innebär att arbetsgivare behöver ökad flexibilitet och förutsägbarhet för att kunna anpassa sina verksamheter och klara konkurrensen. behöver arbetstagarna ett skydd som är anpassat för den nya arbetsmarknaden och garanterar nödvändig trygghet. En viktig del av tryggheten består av kontinuerlig kompetensutveckling inom anställningen och därigenom förstärkt anställningsbarhet. En utgångspunkt för utskottet är att det arbetsrättsliga regelverket ska följa med i utvecklingen och att anpassningar kan behöva göras när det visar sig nödvändigt. Utskottet välkomnar att parterna har en konstruktiv dialog om anpassningar av regelverket. Om parterna kan finna gemensamma förslag ökar möjligheterna att uppnå önskade resultat. Utskottet konstaterar att motionärerna i detta avsnitt framför olika förslag inriktade på åtgärder som de menar skulle leda till ett mer flexibelt regelverk. Bland förslagen finns bl.a. krav på en förlängning av perioden för provanställning enligt anställningsskyddslagen, värnande av flexibla anställningsformer och ändringar av regelverket vid uppsägningar. Utskottet kan i viss utsträckning dela de tankegångar som sannolikt ligger bakom motionerna i detta avsnitt. Som utskottet uttryckt ovan delar det uppfattningen att regelverket på arbetsmarknaden behöver ha ett visst mått av flexibilitet och att anpassningar bör ske i takt med utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar att utvecklingen av det arbetsrättsliga regelverket är en av de frågor som tas upp i den sakpolitiska överenskommelse om politikens inriktning på flera områden som Socialdemokraterna, träffade , kallat januariavtalet. Av januariavtalet framgår bl.a. att partierna enats om att arbetsrätten ska moderniseras och anpassas efter dagens arbetsmarknad. En utgångspunkt ska vara att arbetsrätten ska ge företagen flexibilitet och skydda den enskilda arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar. I enlighet med vad som slås fast i januariavtalet har regeringen tillsatt en utredning för att se över delar av anställningsskyddslagen. Av utredningens direktiv framgår bl.a. att utredningen ska innehålla fyra deluppdrag om turordningsreglerna, kompetensutveckling och omställning, lägre kostnader vid uppsägning samt balans i anställningsskyddet (dir. 2019:17). Utredningens arbete ska bl.a. bedrivas i samråd med arbetsmarknadens parter. Utskottet konstaterar att parternas centrala roll för förändringsarbetet pekas ut även i januariavtalet. Där slås det nämligen fast att om parterna når en överenskommelse om hur anställningsskyddslagen ska reformeras på ett sätt som ger ökad flexibilitet ska regeringen lägga fram förslag i linje med den överenskommelsen framför utredningens eventuella förslag. Utskottet noterar i det sammanhanget att förhandlingar har pågått mellan parterna och att parterna aviserat egna utredningar om bl.a. anställningsskyddet och omställning för att underlätta en eventuell överenskommelse. Utskottet kan således konstatera att det arbetsrättsliga regelverket överlag, och inte minst frågan om behovet av flexibilitet, har varit föremål för en omfattande översyn och kommer att fortsätta vara så framöver. Utskottet anser också att den ordning som har valts för det kommande arbetet med att ändra det arbetsrättsliga regelverket är väl avvägd. Det är en ordning som stämmer väl överens med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Sammanfattningsvis kan utskottet inte se att det finns några skäl att förekomma det omfattande arbete som pågår genom att rikta nya krav till regeringen med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. allmän visstidsanställning och insatser för äldre. Utskottet hänvisar bl.a. till de möjligheter som det existerande regelverket ger och att januariavtalet och pågående utredning bör vara styrande för reformeringen av arbetsrätten. Jämför reservation 5 (V) och 6 (L). I kommittémotion 2019/20:149 av m.fl. föreslår att anställningsskyddslagen ändras så att allmän visstidsanställning utgår och att det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar (yrkande 1). I samma motion föreslår partiet att det införs en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara visstidsanställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning (yrkande 2). Partiet anser också att regelverket för vikariat bör förtydligas i syfte att förhindra missbruk av anställningsformen (yrkande 4). I motionen uppmärksammar partiet vidare Arbetsdomstolens dom 2016 nr 69 och frågan om i vilken utsträckning en arbetstagares sysselsättningsgrad ska skyddas. Partiet anser att åtgärder behövs mot s.k. hyvling och föreslår att anställningsskyddslagen ändras så att regelverket för arbetsbrist blir tillämpligt om en arbetsgivare avser att omreglera den anställdes sysselsättningsgrad (yrkande 5). I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. konstaterar att lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att höja åldersgränsen för rätten att vara kvar i arbetslivet. Partiet anser att det är viktigt med insatser för att skapa möjligheter för befolkningen att kunna och orka arbeta längre (yrkande 8). (S) belyser i motion 2019/20:453 den utsatta situationen för många svenska au pairer som jobbar utomlands. Motionären anser att det behövs åtgärder för att stärka deras situation. och (båda S) menar i motion 2019/20:640 att bristen på en lagstadgad rätt till lönespecifikation är en stor otrygghet för många arbetstagare. Motionärerna anser därför att lagstiftningen på området bör ses över. m.fl. (S) anser i motion 2019/20:1124 att det krävs att heltidsmåttet är norm på arbetsmarknaden för att skapa likvärdiga förutsättningar oavsett bransch eller vilket kön som är det dominerande. Motionärerna vill se insatser från politiskt håll så att heltid blir norm för hela arbetsmarknaden. Frågan om hyvling av arbetstid tas även upp i motionerna 2019/20:1234 av och (båda S) och 2019/20:1411 av m.fl. (S). Motionärerna vill att regeringen ser över lagstiftningen för att förhindra att anställningsskyddet urholkas genom hyvling. I motion 2019/20:1828 av m.fl. (S) noterar motionärerna en ökning av antalet otrygga anställningar. Motionärerna vill därför se insatser för att motverka otryggheten på den svenska arbetsmarknaden. m.fl. (S) anför i motion 2019/20:2072 att regeringen bör verka för att helt ta bort arbetsgivares möjlighet att stapla visstidsanställningar på varandra. (SD) vill i motion 2019/20:3163 att regeringen ska utreda frågan om en lagändring som ger offentliganställda rätt till heltidsarbete. Anställningsskyddslagen skiljer mellan tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Huvudregeln, som framgår av 4 §, är att anställningsavtal gäller tills vidare. Avtal om tidsbegränsad anställning får enligt 5 § träffas för allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete. Enligt 6 § är det även möjligt att träffa avtal om tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst . Avtal om tidsbegränsad anställning kan också ingås med stöd av annan lag eller med stöd av en förordning som meddelats med stöd av lag samt med stöd av kollektivavtal. trädde vissa ändringar i anställningsskyddslagen i kraft om skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar (prop. 2015/16:62, bet. 2015/16:AU5, rskr. 2015/16:156). Ändringarna innebar bl.a. att tidigare regler om omvandling av vikariat och allmän visstid till tillsvidareanställning kompletterades med en ny regel. Den nya regeln (5 a §) innebär att en omvandling av allmän visstid inte bara ska ske om anställningstiden överstiger , utan även om det sker då tidsbegränsade anställningar i form av allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete följt på varandra. En anställning ska anses ha följt på en annan om den tillträtts från den föregående anställningens slutdag. Reglerna om tidsbegränsade anställningar i anställningsskyddslagen är dispositiva genom att en avvikelse får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs att det finns ett sådant avtal mellan parterna i andra frågor. Rätt att kvarstå i anställningen Enligt 32 a § anställningsskyddslagen har en arbetstagare rätt att kvarstå i anställningen till utgången av den månad då han eller hon fyller , om inte annat följer av lagen. Enligt 33–33 d §§ gäller vissa särskilda bestämmelser för arbetstagare som har fyllt , bl.a. i fråga om uppsägningsförfarandet och avsaknad av företrädesrätt till återanställning. Åldersgränsen gäller och är en följd av att (bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276) beslutade i enlighet med förslagen i regeringens proposition Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt till (prop. 2018/19:91). Förslagen i propositionen bygger i sin tur på den s.k. Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. I enlighet med beslut kommer åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställningen i anställningsskyddslagen att fr.o.m. höjas till . Arbetsdomstolens dom 2016 nr 69