bet · H701UU9 · 2020-04-16 00:00:00 — Med hjälp av denna lag har tydliggjort vad som gäller i landet. Detta har bidragit till avspänning i regionen, något som också har gagnats av. bör liksom ha en sådan lagstiftning för att klargöra vår syn på kärnvapen och på så vis sända tydliga signaler vad gäller detta både till våra medborgare och till omvärlden. En sådan lag har en naturlig plats i svensk lagstiftning. Därför bör behovet av ett tillägg i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, övervägas. Nedrustning, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), Serkan Köse (S) och (MP) anför: Kärnvapenkonventionen är ett historiskt viktigt initiativ för att förnya och fördjupa förhandlingarna om kärnvapennedrustning. Konventionen förbjuder utveckling, förvaring, transport och användning av kärnvapen och också hot om att sätta in sådana vapen. Det handlar om konkreta och nödvändiga steg som också ökar trycket på kärnvapenstaterna att nedrusta. Kärnvapenkonventionen ska ses som ett viktigt komplement till redan existerande internationella ramverk och regimer om kärnvapen, inte som en ersättning. var ett av 123 länder som röstade för konventionen i 2017. Det gjordes med en röstförklaring som pekade på delar av konventionen som behövde besvaras eller kompletteras. finns inte majoritet i för en ratifikation. Socialdemokraternas och Miljö-partiets ambition är att arbeta för förtydliganden och kompletteringar som gör det möjligt för att ratificera konventionen. Nedrustning, punkt 1 (M, KD, L) (KD), (L), (M), (M) och (M) anför: ska arbeta strukturerat och långsiktigt i nedrustningsfrågor. Det är ett centralt svenskt intresse att vårt land är en trovärdig säkerhetspolitisk partner i en alltmer osäker värld. Genom historien har vi byggt upp ett förtroende och agerat för de på området avgörande avtalen NPT och CTBT. Värnandet av den regelbaserade multilaterala världsordningen är mer betydelsefullt än . Den utgör även en grundpelare i sam-arbetet kring nedrustningsfrågor. I närområde utmanas folkrätten såväl som den europeiska ordningen för fred och säkerhet, vilken alla ställt sig bakom i . Utvecklingen i vår del av måste således tas i beaktande i det svenska engagemanget för nedrustning, så som i alla andra säkerhetspolitiska sammanhang. Att har gett ett större inflytande till kärnvapen i sin doktrin är således ytterst allvarligt. Mot denna bakgrund har regeringens säkerhetspolitiska agerande i de viktiga nedrustningsfrågorna väckt frågor. Engagemanget för konventionen om förbud mot kärnvapen, TPNW, har skapat osäkerhet bland samarbetsländer i fråga om våra säkerhetspolitiska vägval. Det har varit ett stickspår. I av ökad osäkerhet valde regeringen att engagera i arbetet med en konvention som tydligt försvagar sammanhållningen mellan väst-demokratierna. Konventionens hjälpförbud hade exempelvis stått i strid med den solidariska säkerhetspolitik som en bred majoritet i står bakom. Engagemanget för konventionen var således ett avsteg från rådande politik. Flera av viktigaste samarbetsländer var tydliga med konventionens konsekvenser. Trots att regeringen tydligt gick emot de rekommendationer som flera av partier framfört valdes denna särlinje med allt vad det inneburit av att tid och kraft förlorats samt att förtroende riskerats. Efter månader, och en genomförd gedigen utredning, så landade till slut regeringen ändå i den rimliga ståndpunkt som tidigt hade förordats av andra. TPNW går även emot den höga standard som har bidragit med i det internationella nedrustningsarbetet, bl.a. vad gäller frågan om verifikation. trovärdighet äventyrades av en förd symbolpolitik. Det är av stor vikt att fokuserar engagemanget på nedrustnings-området till etablerade samarbeten för nedrustning och icke-spridning. Särskilt viktigt är att icke-spridningsfördraget inte försvagas eller åsidosätts. Det är nu betydelsefullt att regeringen drar lärdomar av TPNW-hanteringen. Ärenden av denna dignitet måste hanteras med noggrann analys och god beredning. För säkerhet och välstånd måste långsiktighet alltid eftersträvas i vårt lands säkerhetspolitik. Nedrustning, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har i sin motion anfört att internationella nedrustningsavtal som gynnar och missgynnar demokratiska stater inte bör stödjas av . förespråkar avspänning och nedrustning av kärnvapen. Med dagens säkerhetspolitiska läge gäller det dock att vara pragmatisk och realistisk, och därför ser vi det som nödvändigt att åter få med denna aspekt i säkerhetspolitiska planering och arbete. Vi står givetvis fortsatt bakom våra ståndpunkter men under aktuellt rådande förhållande har vi valt att inte föra ärenden till kammaren för beredning utan lägger ett särskilt yttrande till betänkandet. Nedrustning, punkt 1 (C) (C) anför: har en tydlig profil mot kärnvapen och massförstörelsevapen och har länge arbetat mot minor, klustervapen och kemiska vapen. För oss är det självklart att arbeta för nedrustning med målet om en kärnvapenfri värld. Arbetet med nedrustning måste fortsätta, och de rustningskontrollåtgärder och förtroendeskapande arrangemang som finns måste vi försöka upprätthålla och förstärka. Vi kommer att fortsätta att arbeta för att det globala icke-spridningsavtalet , för att upprätthålla och hålla samman så många länder som möjligt för en långsiktig kärnvapennedrustning. Nästan alla andra rustningskontroll-åtgärder och förtroendeskapande arrangemang i är tyvärr satta ur spel. Dessutom sades upp och slutade gälla 2019. Det har försämrat säkerheten i vårt närområde. kan vi se en hårdnad retorik mellan och . ska vara en tydlig röst i nedrustningsarbetet. Vi ska arbeta för att stärka de få kvarvarande nedrustningsavtal och förtroendeskapande nedrustnings-samarbeten som faktiskt finns och ännu fungerar. För en trovärdig nedrustning med sikte på att avveckla alla kärnvapen måste kärn-vapenländerna vara delaktiga för att faktiskt nå resultat. Det är också av vikt att vi får till ett nedrustningsavtal för taktiska kärnvapen och att icke-spridningsfrågorna åter hamnar i fokus. Att det s.k. provstoppsavtalet träder i kraft är viktigt, och då även inkluderande som inte ens accepterar det moratorium som övriga länder har accepterat. tog ställning mot att skulle skriva under så som den nu är formulerad. Dels riskerar den att bli plakatpolitik eftersom kärnvapenländerna inte är med, dels riskerar den våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och att vi blir isolerade. I stället vill vi stärka det globala icke-spridningsavtalet som också ska leda till en kärnvapenfri värld när kärnvapen successivt avskaffas. Vi välkomnar därför att regeringen nu också har tagit ställning mot att skriva under så som den nu är formulerad. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:775 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationella nedrustningsavtal som gynnar och missgynnar demokratiska stater inte bör stödjas av och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2065 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare höja ambitionerna inom nedrustningsområdet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera på etablerade samarbeten för nedrustning och icke-spridning av kärnvapen samt upprätthålla förbuden mot massförstörelsevapen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta att förstärka det globala kärnvapennedrustningsarbetet med utgångspunkt i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3273 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av ett tillägg i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet som förbjuder införsel av kärnvapen i landet, likt den finska lagstiftningen, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3287 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av instiftandet av en internationell konvention som förbjuder kärnvapen och tillkännager detta för regeringen.