bet · H701AU7 · 2020-02-13 00:00:00 — Exempel på detta uppges vara uppsägningar eller hot om uppsägning. Antalet anmälningar som är kopplade till denna grund har också ökat något . En kartläggning bör genomföras av frågan om diskriminering eller missgynnande av föräldrar och gravida i arbetslivet. Det är inte tillräckligt som utskottet verkar mena att utgå från att regeringen noga följer utvecklingen på området. Jag upprepar därför krav från förra och anser att regeringen bör ge ett sådant uppdrag till DO, som tar emot anmälningar och därmed har konkreta fall där diskriminering eller missgynnande har förekommit. I uppdraget till DO bör ingå att lämna förslag till tänkbara åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet. Diskriminering på grund av ålder, punkt 8 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 1. Fördomar som utgår från en människas ålder, s.k. ålderism, kan leda till åldersdiskriminering. Åldersdiskriminering är enligt den svåraste diskrimineringsgrunden att åtgärda. Vi välkomnar naturligtvis de ändringar som gjordes i diskrimineringslagen 2013 för att stärka skyddet mot åldersdiskriminering och 2017 för att utvidga skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder, liksom den delegation som regeringen presenterade 2018. Till skillnad från utskottet vill vi dock se fler åtgärder från regeringens sida för att motverka diskriminering på grund av ålder. Vi anser att regeringen skyndsamt bör se till att en systematisk genomgång av de många anmälningarna om diskriminering på grund av ålder görs i syfte att åtgärda orsakerna till att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin kronologiska ålder, och om så behövs återkomma med ett förtydligande av lagen. Ålderismen slår särskilt hårt mot dem som utsätts för andra former av diskriminering, t.ex. på grund av kön, sexuell läggning, funktionshinder och etnicitet. Regeringen bör därför ta initiativ till en särskild utredning om förekomst och konsekvenser samt åtgärder mot olika former av multipel diskriminering. Vi anser att regeringen också bör ta initiativ till en genomgång av de kronologiska åldersgränser i lagstiftningen som avgör t.ex. vilka stöd och tester som erbjuds inom hälso- och sjukvården. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 9 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:496 av Per Lodenius och (båda C) och 2019/20:418 av och (båda C). Ledarhunden är för många synskadade skillnaden mellan isolering och möjligheten att röra sig i samhället. finns runt 300 ledarhundar i . Dessa får vistas i många lokaler och miljöer som andra hundar inte får vara i. Det gäller offentliga lokaler liksom i de delar av kollektivtrafiken där pälsdjur annars inte är tillåtna. På liknande sätt är den specialtränade assistanshunden för många med funktionsnedsättning eller en kronisk sjukdom skillnaden mellan isolering och möjlighet att röra sig i samhället. I de flesta av landets kommuner likställs också övriga assistanshundar med ledarhundar i den lokala ordningsstadgan. Reglerna är dock spretiga och tolkas på olika sätt, bl.a. rätten och möjligheten att ta med en assistanshund i kollektivtrafiken och på flyg. Det är inte heller alltid självklart att man får använda sin assistanshund på arbetet, på bion, på teatern, i affären, i restaurangen eller liknande. Att ha rättigheten att använda sitt hjälpmedel, vilket en assistans- eller ledarhund är, borde vara en självklarhet. I många länder är det också en rättighet att ta med sig sin assistans- eller ledarhund. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheten att införa en rättighet att få ta med ledarhund och assistanshund. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 32 och 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 21 och 22. Högerpartiernas recept på nyanländas etablering på arbetsmarknaden och inkludering i samhället handlar om att sänka lönerna och rikta udden mot dem som sökt sig till . De bärande idéerna är att de nyanlända endast kan få enklare arbeten med låg ersättning och att de själva måste anstränga sig mer för att komma in i samhället. menar att denna debatt leder till fel lösningar på felformulerade problem. behöver fler jobb och förbättrad produktivitet inom olika sektorer, inte fler låglönejobb. Och det behövs ett stopp för diskriminering. Jag välkomnar också de förstärkta satsningar och det pågående arbete som utskottet hänvisar till, men till skillnad från utskottet anser jag att dessa insatser inte räcker. vill ta kraftfulla tag mot diskrimineringen i samhället. Diskrimineringsfrågor är komplexa. Det är ofta svårt att bevisa att diskriminering förekommit och svårt att motverka den. En kriskommission mot diskriminering bör tillsättas som kan arbeta för en samlad lösning på försörjningsbehov och mot strukturell diskriminering. En sådan kommission bör ta till vara den omfattande akademiska kunskapen om diskriminerings-frågor och arbetsmiljöfrågor och lämna förslag på en konkret och framsynt politik för att säkra de långsiktiga försörjningsbehoven på arbetsmarknaden med särskilt fokus på de sektorer som är ett direkt offentligt ansvar. Jag anser att regeringen bör tillsätta en kriskommission mot diskriminering i enlighet med det som anförts ovan. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 32 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 21 och 22. Liksom utskottet välkomnar jag att regeringen förstärker arbetet med den nationella plan mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott som antogs 2016. Jag anser dock att behovet av att motverka hatbrott på religiös grund, inklusive kristofobiska brott, måste lyftas fram på ett ännu tydligare sätt. har många asylsökande drabbats av hot och våld på grund av sin tro, särskilt de som konverterat från en tro till en annan. Det är inte acceptabelt att människor flyr till från hot och våld på grund av sin tro men sedan inte kan känna sig trygga här. Dessa hatbrott får inte planteras vidare in i samhället och skapa ökade motsättningar i vårt samhälle. Religionsfriheten måste vara en självklarhet och ständigt bevakas. Religionsdialog bör uppmuntras och tydliga markeringar måste göras mot alla former av hat på grund av religiös tillhörighet mot judar, muslimer, kristna eller människor med andra trosuppfattningar. Jag har i och för sig inga invändningar mot den satsning som utskottet pekar på, men det behövs ett bredare anslag. Jag anser att regeringen bör inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser i den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 21 och 22 samt 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 32 och 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 8. Liberalerna har bekämpat rasism, främlingsfientlighet och intolerans. Religiösa och kulturella institutioner som är utsatta måste känna att det sekulära samhället erbjuder skydd. Skolans arbete med demokratisk värdegrund och kunskap mot antisemitism, islamofobi, homofobi och andra former av intolerans måste förstärkas. Ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering, men dessvärre kan vi konstatera att många nyanlända möts av både direkt och indirekt diskriminering bl.a. på arbetsmarknaden. Att nyanlända har svårare att få jobb på svensk arbetsmarknad handlar inte bara om bristande kunskaper i svenska och utbildningsbakgrund utan också om diskriminering eller fördomar hos arbetsgivare. Ansökningar sållas bort på grund av att namnen inte är svenskklingande. En del arbetsgivare vågar inte satsa på att anställa den som inte pratar perfekt svenska. Men vittnar även anställda med utländsk bakgrund om att de utsätts för rasism och diskriminering på jobbet av kunder och klienter. Detta är en arbetsmiljöfråga som arbetsgivaren framför allt har ett ansvar för att hantera, men som medmänniskor har vi alla ett ansvar för att stötta dem som utsätts. Det behövs också ett effektivt arbete mot diskriminering, och här har Liberalerna länge drivit på för att det ska kosta att diskriminera och att den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. Liksom utskottet välkomnar vi att regeringen förstärker arbetet med den nationella planen mot rasism och liknande former av fientlighet och hatbrott, men det är inte nog. Vi anser att regeringen, i enlighet med det som sagts ovan, bör vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden. Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:166 av (C) yrkande 4, 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 33, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2835 av (M) yrkande 2, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Till skillnad från utskottet anser vi att det finns behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. Vi noterar vidare att Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering, som utskottet hänvisar till, i sitt betänkande gav uttryck för att sanktionsfrågan bör ses över på ett mer generellt plan. I och med detta upprepar vi vårt ställningstagande från förra och anser att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att utvärdera diskrimineringslagen. Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 33 och 2019/20:166 av (C) yrkande 4, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2835 av (M) yrkande 2, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Diskriminering är svår att komma åt eftersom den kan vara svår att upptäcka och svår att bevisa. I de fall som leder till fällande dom är straffen ofta låga och en arbetsgivare kan tycka att kostnaden är värd att betala för att inte anställa en viss person. får diskriminering stora och svåra konsekvenser för den som drabbas. Synen på diskriminering som brott behöver uppgraderas, och det gäller inte bara i arbetslivet. Diskriminering måste bekämpas i alla delar av samhället. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om höjda skadestånd i diskrimineringsmål och om att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd. Till skillnad från utskottet anser jag alltså att ersättning för förlust som uppkommer vid diskriminering i samband med anställning också ska kunna utgå. Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2019/20:166 av (C) yrkande 4, 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 33, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2835 av (M) yrkande 2, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Ett fullt rimligt krav som en arbetsgivare kan ställa på sin personal är att de visar ansiktet på arbetsplatsen. Det är nödvändigt för samspel med kollegor, underordnade, överordnade och kunder. Religionsfrihet är centralt för , men vissa element kan vara så pass hindrande för vad som är normal mänsklig interaktion att det inte kan anses skyddas av diskrimineringsgrunderna. Att vägra visa ansiktet är en sådan sak. Utskottet verkar inte kunna sträcka sig längre än till att beskriva relationen mellan diskrimineringslagstiftningen och religionsfriheten som komplex och överlämnar till regeringen att följa den fortsatta utvecklingen. Detta är så klart inte tillräckligt, utan jag anser att regeringen bör ta initiativ till ett förtydligande av lagstiftningen så att det inte råder några tveksamheter om huruvida arbetsgivare får kräva att anställda visar ansiktet eller inte. Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:166 av (C) yrkande 4, 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 33, 2019/20:2835 av (M) yrkande 2, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi delar naturligtvis utskottets uppfattning att diskrimineringslagen har en viktig roll i det aktiva arbetet med att förebygga diskriminering. Vi har också noterat den utredning som tillsatts med uppdraget att se över vilka åtgärder som behövs för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder, inklusive lönekartläggningar, i diskrimineringslagen. Till skillnad från utskottet anser vi emellertid att det finns ett behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. En sådan översyn kan också inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. Vi anser därför att regeringen, i enlighet med det som sagts ovan, bör tillsätta en utredning med uppdraget att utvärdera diskrimineringslagen. Vidare anser vi att det måste föras en diskussion om religionsfrihetens innebörd, och särskilt viktigt är det i relation till skolan och elevers rätt till en objektiv utbildning. Det finns vidare oklarheter kring vad en arbetsgivare kan ställa för krav på sina medarbetare när det gäller likabehandling av personalen och kunderna. Staten ska inte lägga sig i människors religionsutövning och inte lagstifta om hur människor ska hälsa på varandra. Men vi vill ha en diskrimineringslagstiftning som främjar likabehandling i stället för att som legitimera att kvinnor och män behandlas olika på en arbetsplats. Jämställdhet och likabehandling ska inte sättas på undantag. Utskottet verkar inte kunna sträcka sig längre än till att beskriva relationen mellan diskrimineringslagstiftningen och religionsfriheten som komplex och överlämnar till regeringen att följa den fortsatta utvecklingen. Detta är så klart inte tillräckligt. Vi anser att det behövs tydligare regler om att religion inte kan få inskränka likabehandlingen av flickor och pojkar eller kvinnor och män på t.ex. arbetsplatser och i skolan. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att förtydliga diskrimineringslagen i enlighet med det vi anfört ovan. , punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 2. Enligt en undersökning av () är det endast en av sex arbetsgivare som känner till att de behöver arbeta med aktiva åtgärder, och ungefär lika många vet om att de ska ha riktlinjer och rutiner för att förhindra och hantera trakasserier på arbetsplatsen. DO har i uppdrag att stötta, sprida kunskap och utveckla verktyg för att underlätta för fler arbetsgivare att leva upp till lagen och bedriva ett effektivt arbete mot diskriminering och sexuella trakasserier. Vi har också noterat den utredning som tillsatts med uppdraget att se över vilka åtgärder som behövs för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder, men till skillnad från utskottet anser vi att det behövs ytterligare åtgärder i närtid. Mot bakgrund av ovanstående anser vi att regeringen bör säkerställa att DO:s uppdrag att stötta och sprida kunskap har avsedd effekt. Jämlikhetsdata, punkt 14 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:3318 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Jämlikhetsdata, eller jämlikhetsstatistik, är information om hur olika diskrimineringsgrunder, t.ex. religion, hudfärg eller etnicitet, är fördelade i populationen och hur de samverkar med varandra. Avsikten med jämlikhetsdata är att undersöka förekomsten och effekterna av diskriminering. Som även utskottet verkar ha noterat kritiseras regelbundet av FN, EU och för att inte samla in relevant kunskap och systematisk statistik om olika minoriteters situation. Slutsatsen är att jämlikhetsdata både kan och bör införas och praktiseras mer systematiskt även i . Insamlingen av data ska bygga på samtycke, frivillighet och anonymitet. Utskottet hänvisar bl.a. till restriktiva inställning till statistik och datainsamling i förhållande till de nationella minoriteterna. Jag anser att det krävs kunskap om olika gruppers utsatthet om ska vi ska kunna motverka diskriminering och ojämlikhet i samhället. Segregationen och ojämlikheten är som mest tydlig i relation till diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, nationellt ursprung eller hudfärg samt religion eller annan trosuppfattning. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ge i uppdrag att upprätta jämlikhetsdata som bygger på samtliga diskrimineringsgrunder i de relevanta årliga enkätundersökningar som görs. Stärkt skydd på EU-nivå för hbtq-personer m.m., punkt 15 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:1930 av (L), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 6. Som utskottet noterar har det inom EU diskuterats ett antidiskrimineringsdirektiv som även omfattar sexuell läggning. Jag välkomnar liksom utskottet att regeringen verkar för ett antagande av direktivet och noterar även diskussionen om möjligheten till ett effektivare beslutsfattande på området icke-diskriminering. Jag anser dock att regeringen även aktivt bör verka för att direktivet ska omfatta diskriminering på grund av könsidentitet, könsuttryck och könskarakteristika. Stärkt skydd på EU-nivå för hbtq-personer m.m., punkt 15 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2019/20:1930 av (L), 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 9. Vi välkomnar att utskottet lyfter fram den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Strategin togs fram av den dåvarande alliansregeringen, och Liberalerna ansvarade i regeringen för bl.a. hbtq-frågorna. Vi håller visserligen med utskottet om att mycket görs och har gjorts för att stärka hbtq-personers rättigheter, men vi menar att ännu mer måste göras. De kartläggningar som genomförts av för grundläggande rättigheter visar att ungefär hälften av de tillfrågade hbtq-personerna sa att de personligen hade känt sig diskriminerade eller trakasserade på grund av sin sexuella läggning. Det understryker vikten av att fortsätta arbetet för att stärka EU:s diskrimineringsskydd för hbtq-personer. Som utskottet noterar har det inom EU diskuterats ett antidiskrimineringsdirektiv som även omfattar sexuell läggning. Vi välkomnar liksom utskottet att regeringen verkar för ett antagande av direktivet och noterar även diskussionen om möjligheten till ett effektivare beslutsfattande på området icke-diskriminering. Vi anser att regeringen bör arbeta vidare för att antidiskrimineringsdirektivet slutligen antas och för att arbetet för att inkludera också alla transpersoner i EU:s diskrimineringslagstiftning fortsätter. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 1 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2019/20:3124 yrkande 13 föreslår att samordningen för att motverka prostitution och människohandel för sexuella ändamål och andra ändamål ska bibehållas vid . Det är mening att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Jag saknar dock möjlighet att här reservera mig till förmån för förslaget eftersom det behandlades av utskottet i samband med beredningen av budgetpropositionen . Jag står naturligtvis bakom förslaget och hänvisar till ställningstagande i betänkande 2019/20:AU1. Nationellt centrum för kvinnofrid, punkt 2 (KD) (KD) anför: I budgetförslag återför vi grundbidraget om till Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) eftersom NCK har gjort och gör ett mycket viktigt arbete i de frågor de hanterar. Att stärka deras verksamhet ger bättre förutsättningar för ett långsiktigt och systematiskt arbete mot våld i nära relationer. Eftersom jag nu inte har möjlighet att reservera mig till förmån för dessa förslag hänvisar jag till ställningstaganden i betänkande 2019/20:AU1. Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet, punkt 7 (V) Ciczie Weidby (V) anför: har framhållit den nuvarande lönebildningsmodellens oförmåga att bidra till en snabbare minskning av löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Till exempel har föreslagit att regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att se över nuvarande modell för lönebildning där den konkurrensutsatta industrin sätter för löneökningstakten. Jag står naturligtvis bakom detta förslag och hänvisar till ställningstagande i betänkande 2018/19:AU6 reservation 2. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:97 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nollvision för kvinnovåld och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:111 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även inkludera begreppet politisk uppfattning som diskrimineringsgrund i den svenska lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:157 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla beslut bör jämställdhetsprövas och analyseras utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:166 av (C):