bet · H701NU10 · 2020-03-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rör olika Motionsyrkandena handlar bl.a. om elmarknadens utformning och funktion, mål och ansvar för leveranssäkerheten, planering och säkerhet för framtidens elnät och elförsörjning. I flera fall hänvisar utskottet till pågående insatser och utredningar. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (SD, V). I en reservation föreslås att i ett tillkännagivande uppmanar regeringen att ta fram mål för leveranssäkerheten (M, SD, KD, L). I en annan reservation föreslås att regeringen ska ge i uppdrag att återuppta arbetet med att planera och anlägga en tredje elkabel mellan fastlandet och (M, C, V, KD, L). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Elmarknadens utformning och funktion Säkerhet och planering för framtidens elmarknad 1.Elmarknadens utformning, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (M, KD) 3.Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (SD) 4.Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (C) 5.Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (L) 6.Mål för leveranssäkerhet, punkt 3 (M, SD, KD, L) 7.Ansvar för leveranssäkerhet, punkt 4 (M, C, KD, L) 8.Säkerhet och planering för framtidens elmarknad, punkt 5 (KD) 9.Gotlands elförsörjning, punkt 6 (M, C, V, KD, L) 1.Elmarknadens utformning, punkt 1 (V) 2.Gotlands elförsörjning, punkt 6 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:64 av (KD), 2019/20:248 av och (båda C), 2019/20:251 av (C), 2019/20:275 av (C), 2019/20:442 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2019/20:457 av (S), 2019/20:989 av (S) i denna del, 2019/20:1039 av och (båda S), 2019/20:1126 av och (båda S), 2019/20:1306 av (M), 2019/20:1318 av (M), 2019/20:1678 av (M) yrkandena 1–4, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 4, 2019/20:2139 av och (båda S), 2019/20:2216 av m.fl. (M, C, KD), 2019/20:2422 av (M), 2019/20:2517 av (M), 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 17. Reservation 1 (M, SD, KD) Övrigt om elmarknadens utformning och funktion 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34, 36 och 37, 2019/20:391 av m.fl. (SD), 2019/20:1292 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 6, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 29, 31, 33, 34, 42 och 43 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 22. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (L) 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 20. Reservation 6 (M, SD, KD, L) 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 7 (M, C, KD, L) Säkerhet och planering för framtidens elmarknad 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 16. Reservation 8 (KD) 2019/20:271 av (C), 2019/20:276 av (C), 2019/20:989 av (S) i denna del, 2019/20:2825 av (L) och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 41. Reservation 9 (M, C, V, KD, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (S), (S), Per Schöldberg (C) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 63 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som rör olika elmarknadsfrågor. Elmarknadens utformning och funktion Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör elmarknadens utformning och funktion. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser och utredningar. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (M, KD), 3 (SD), 4 (C) och 5 (L) samt särskilt yttrande 1 (V). I motion 2019/20:2216 av m.fl. (M, C, KD) anförs att dagens infrastruktur när det gäller elförsörjning är bristfällig och behöver hanteras. Kapaciteten, inte minst när det gäller effektuttag, behöver höjas för att möjliggöra nya etableringar och utbyggnad av elintensiva verksamheter i hela . Det kommer att kräva både initiativ från staten och ett samordnande ansvar hos exempelvis . Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur elnätsinfrastrukturen kan säkras genom . (S) framhåller i motion 2019/20:457 att det finns lokala utmaningar i elförsörjning på grund av växande städer, utbyggd kollektivtrafik, elektrifiering av samhället, nya industrier och industrier som utökar sin verksamhet. Delar av riskerar att drabbas av elbrist och motionären framför att åtgärder behövs för att förse utsatta regioner med el i väntan på att infrastruktur blir färdigställd. I motion 2019/20:989 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en långsiktigt hållbar elförsörjning i hela landet ska säkras. Enligt motionen är en säker tillgång till hållbar energi avgörande för att en rättvis och långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet ska kunna uppnås. och (båda S) anför i motion 2019/20:1039 att och övriga befinner sig i en situation där det kommer att bli svårt att tillgodose de energibehov som nya energikrävande verksamheter i eller i närheten av har. Elförsörjningen till regionen är inte tillräckligt god för det och behöver förbättras, skriver motionärerna. och (båda S) anför i motion 2019/20:1126 att och övriga befinner sig i en situation där det kommer att bli svårt att tillgodose de energibehov som nya energikrävande verksamheter i eller i närheten av har. Elförsörjningen till regionen är inte tillräckligt god för det och behöver förbättras, skriver motionärerna. I motion 2019/20:2139 av och (båda S) anförs att avregleringen av elmarknaden, som genomfördes för , har medfört negativa konsekvenser. Enligt motionen handlar det framför allt om en tuffare arbetsmiljö för de anställda i branschen men också om ökade elnätsavgifter. Med anledning av detta anser motionärerna att det är lämpligt att analysera elmarknadens funktionssätt, effekterna av avregleringen samt vilka åtgärder som behöver vidtas för att undvika problem . I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 16 anförs att en tillräcklig överföringskapacitet i elnäten bör säkerställas. Kapacitetsbristen i de svenska elnäten anges vara ett stort problem som i längden äventyrar svensk konkurrenskraft. Motionärerna anser att elnäten behöver byggas ut i snabbare takt och framhåller därför att tillståndsprocesserna behöver förenklas. En ytterligare åtgärd skulle enligt motionen kunna vara att ge region- och lokalnät en utvidgad roll för att säkerställa tillräcklig effekt lokalt. Det kan t.ex. ske genom att skapa incitament för samverkan mellan fjärrvärmesystem och kraftvärme och styrmekanismer som gör det möjligt att använda lager och produktionsanläggningar för att kunna använda näten mer effektivt och öka förbrukningsflexibiliteten. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 34 anförs att bör öka exporten av fossilfri el till andra EU-länder bl.a. för att inom mekanismen för utsläppsrätter tränga undan fossilbaserad elproduktion. I motion 2019/20:2670 framför m.fl. (M) i yrkande 6 att regeringen bör vidta åtgärder för att lösa kapacitetsbristen på elmarknaden. Kapacitetsbristen i de svenska elnäten anges vara ett stort problem som i längden äventyrar svensk konkurrenskraft. Motionärerna anför att elnäten behöver byggas ut i snabbare takt och framhåller bl.a. att tillståndsprocesserna behöver förenklas, att en effektutredning tillsätts för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem, och att en översikt görs av hur elpriset bättre kan avspegla knapphet i överföring. I motionen anförs vidare i yrkande 7 att elmarknadens utformning bör ses över. Det gäller särskilt de ekonomiska incitament som behövs för att planerbara kraftslag som kärnkraft kan få stöd för den viktiga funktion de har i elsystemet. Att leveranssäkerhet premieras är normalt på många marknader och utgör inte någon subvention och innebär inte att marknadsmekanismerna sätts ur spel. Motionärerna framför också i yrkande 10 att en utredning bör tillsättas med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv och se över vilka åtgärder som skulle behövas för att ska fortsätta vara konkurrenskraftigt. I motion 2019/20:1292 framhåller och (båda M) i yrkandena 1 och 2 att med anledning av svaga argument för att behålla elcertifikatssystemet som funnits behöver en översyn av systemet göras. Dels för att utvärdera om det verkligen har varit så effektivt som man trodde men också för att få en överblick av systemets kostnader för samhället och konsumenterna. Effekterna av att helt slopa elcertifikatssystemet bör också ses över enligt yrkande 3. I motion 2019/20:1306 anför (M) att tekniken för att klara stora elleveranser i markkabel nu finns tillgänglig och att nedgrävningsarbetet fungerar mycket rationellt. Trots detta finns ett motstånd från elbolagen att lägga markkabel då det är billigare att bygga luftledning, uppger motionären. Det leder till att markägarna får tåla större och större intrång på sina fastigheter som ersättningsnivåerna är alldeles för låga för de stora markområden som disponeras till ledningsgator. Därför bör en översyn göras av hur luftledningar kan bytas mot markkabel. För att klara omställningen från ett fossilt samhälle behövs en utökad elektrifiering av fordon och vägar. Det för med sig att måste ha ett mer robust elnät som klarar de ökade belastningarna. Det skriver (M) i motion 2019/20:1318. Motionären menar att det därför måste tas fram en heltäckande plan på hur elnätet behöver byggas ut i landet och hur kapaciteten i nätet kan ökas för att klara en ökad elektrifiering av fordonsflottan. Av motion 2019/20:1678 yrkande 1 framgår att (M) vill se omfattande investeringar i kraftnäten, framför allt i för att tillväxten i regionen inte ska hämmas. I motionens yrkande 2 anförs även att problemet med kapacitetsbrist i måste analyseras och att lärdomar måste dras. () som ansvarar för transmissionsnäten har uttalat att nya nät till inte kommer att bli tillgängliga . Motionären förordar i yrkande 3 ett tillkännagivande om att elleveranserna måste tryggas för att inte energiomställning och tillväxt ska hotas. När det gäller nybyggnation eller förstärkning av kraftledningar är det också ett problem att tillståndsprocessen kan bli mycket långvarig, detta trots att det finns ett mycket stort samhällsintresse. Motionären efterlyser därför i yrkande 4 en översyn om hur tillståndsprocesserna kan förkortas när det gäller byggande av infrastruktur som har ett stort samhällsintresse. I motion 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att ansvarar för upphandling av effektreserven som kan utökas vid särskilda behov. En ansträngd effektsituation i skulle enligt motionärerna kunna lösas med en lokal sydlig effektreserv. En sådan lösning bör därför undersökas. I motionen anförs vidare att elkonsumenterna i tvingas betala mer för elen , då den nuvarande elområdesindelningen infördes. Detta är ett problem eftersom företag riskerar att lägga ned eller flytta sin verksamhet någon annanstans när kostnaderna blir för höga. I motionen föreslås därför i yrkande 2 att gör ett tillkännagivande om elområdesindelningen och dess effekter och möjliga lösningar. I yrkande 3 betonas vidare att det är viktigt att utbyggnaden av överföringskapacitet inom fortsätter och att Sydvästlänken är det viktigaste exemplet på en pågående utbyggnad av kraftöverföringskapaciteten i . Därför förordar motionärerna i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa att arbetet med att färdigställa Sydvästlänken fullföljs och att anläggningen tas i drift utan ytterligare förseningar. Motionärerna anför också att elområdesindelningen av landet behöver förändras. föreslås därför i yrkande 5 få regeringens uppdrag att ändra elområdesindelningen genom en sammanslagning av de fyra områdena till två. Motionärerna föreslår även i yrkande 6 att ska få i uppdrag att, så länge det finns fyra elområden i , införa ett system med garanterad minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och 4. I motion 2019/20:2363 skriver och (båda M) att den förnybara elproduktionen i stöds genom elcertifikat. Med tanke på hur den svenska produktionsmixen ser ut är det enligt motionärerna tveksamt om systemet med elcertifikat faktiskt bidrar till minskade klimatutsläpp. De menar att systemet i stället riskerar att undergräva en långsiktigt stabil elförsörjning och möjligheter att konkurrera om etableringar av elintensiva verksamheter. Elcertifikatssystemet bör därför enligt yrkande 2 avskaffas. (M) skriver i motion 2019/20:2422 att en kriskommission bör tillsättas för att hantera frågorna om framtida elförsörjning. I kom-missionen bör bl.a. representanter för politiken, energiföretagen, industrin, transportnäringen, näringslivsorganisationer, fackliga organisationer och de svenska kommunerna ingå. (M) efterfrågar i motion 2019/20:2517 såväl långsiktiga som kortsiktiga hållbara lösningar för att trygga elförsörjningen i vissa regioner. Motionären anför bl.a. att växande städer, elektrifiering och nya industrier har gjort att delar av riskerar elbrist. I kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 32 föreslås att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. Motionärerna anför bl.a. att osäkerheten om det totala investeringsbehovet på den europeiska energimarknaden är stor och att det för svenska elkonsumenter måste förtydligas hur investeringsbehovet för elinfrastrukturen ser ut och vilka de ekonomiska konsekvenserna av investeringarna förväntas bli. I motionens yrkande 33 anförs även att regeringen bör ta fram en konsekvensanalys för en eventuell utbyggnad av elöverföring till . Motionärerna uppger att de ställer sig positiva till en kontinental elöverföring, men att en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras eftersom en för låg kapacitet kan hämma import och export av el. En fullt utbyggd kapacitet kan också medföra att elpriset i stiger. I motionen framförs vidare att även om prisskillnaderna inte har blivit så stora som befarades före indelningen av i fyra elområden, har elintensiv industri och konsumenter blivit mer utsatta. Elkonsumenter i finansierar bl.a. i högre utsträckning än tidigare investeringar i elnätet genom högre elpriser. Mot denna bakgrund föreslås i yrkande 34 ett tillkännagivande om att systemet med elområden och elområdesindelningen bör ses över. I motionens yrkande 36 förordas ett tillkännagivande om att elcertifikatssystemet bör fasas ut genom att inga ytterligare anläggningar tilldelas elcertifikat. Elcertifikatssystemet syftar till att stimulera förnybar elproduktion. Motionärerna menar dock att detta stödsystem snedvrider konkurrensen till förmån för sådana energislag (bl.a. sol- och vindkraft) som inte nödvändigtvis kan tillhandahålla effekt när efterfrågan är som störst. Elcertifikatssystemet uppges också ha bidragit till att produktionsanläggningar som inte bär sina egna kostnader har byggts. I motionen föreslås därför i yrkande 37 att den påverkan som elcertifikatssystemet innebär och har inneburit för leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet ska utredas. I kommittémotion 2019/20:391 framför m.fl. (SD) att elsystemet i inte kan leverera efterfrågad effekt på en stabil nivå. Motionärerna anser därför att ett införande av ett system med effektcertifikat bör utredas för att säkerställa ett robust och leveranssäkert kraftsystem för hushållen och näringslivet. Avsikten är att såväl konsumenter som producenter inom systemet ska kunna delta för att säkerställa att effekt finns tillgänglig motsvarande den fördefinierade nivån. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) framförs att ett förnybart kraftsystem innebär att elpriserna kommer att variera mer än . över året förutspås dock ingen större skillnad i energikostnaderna, och konsumenterna anges ha stora möjligheter att tjäna på denna utveckling. Motionärerna vill att användarflexibiliteten ska öka och förordar i yrkande 10 ett tillkännagivande om att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta för ny teknik och nya affärsmodeller samt att minst timnivå bör införas för samtliga kunder i det svenska elsystemet . I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) anförs att det i ett kraftsystem med förnybar el finns betydligt fler timmar med stora elöverskott än med stora underskott. Motionärerna vill därför skapa incitament för att konsumenterna ska kunna använda el med stora överskott och på så sätt tjäna på det. För att uppnå detta förordas i yrkande 29 ett tillkännagivande om att ellagen och elnätsregleringen bör ses över för att underlätta för ny teknik och nya affärsmodeller samt att minst timnivå bör införas för samtliga kunder i det svenska elsystemet . Av yrkande 31 framgår vidare att en del i att öka användarflexibiliteten är att en större andel av nätavgifterna bör bli rörliga. I motionen förordas även ett tillkännagivande i yrkande 33 om att utbyggnaden av lokal elproduktion bör stimuleras genom att de aktörer som investerar i sådan produktion ska ersättas för den nytta de skapar genom mindre belastning på transmissionsnäten och minskad känslighet i energiförsörjning. Även incitamenten för lokala elproducenter, såväl privatpersoner som företag, att investera i överskottskapacitet bör förstärkas enligt yrkande 34. Motionärerna anför vidare att EU:s energimarknader bör integreras och effektiviseras, vilket skapar stora möjligheter för export av förnybar el. Med ökad överföringskapacitet har och stor potential att bli gröna batteri, skriver motionärerna. Enligt yrkande 42 och 43 bör därför främja en fullständig integration av elmarknader och arbeta för att öka den transnationella överföringskapaciteten i elsystemet. och (båda C) föreslår i motion 2019/20:248 att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för att handläggningstider vid utbyggnaden av viktig infrastruktur ska bli kortare. Motionärerna menar att de långa handläggningstiderna för projekt som avser utbyggnad av elnätet är en utmaning i arbetet med att utveckla framtidens elnät. (C) anför i motion 2019/20:251 att det är av stor vikt när planerar för nya stamledningar att detta görs i samråd med berörda kommuner, länsstyrelser, och med berörda markägare. Samråden bör ske i ett tidigt skede så att den lokala nivån inte kopplas in för sent i processen. ska alltså inte ensamma få stå för planeringen av hur nätet ska dras eller se ut, utan vid närmare beslut om detta bör lokala myndigheter och kommuner involveras och vara delaktiga i. Regeringen bör därför arbeta för att ge uppdrag till att se till att kommuner och länsstyrelser, markägare och andra myndigheter är med tidigt i planeringen så snart man ska planera för nya stamledningar eller större ledningar. I motion 2019/20:275 av (C) anförs att Internet of Things kommer att vara grunden i framtidens smarta hem och vara baserat på en ny standard för kommunikation. Motionären menar att det därför är motiverat att anpassa nya elmätare till denna standard. och (båda C) föreslår i motion 2019/20:442 yrkande 3 att teknikval och vägval vid beslut om kraftledningar ska bygga på en samhällsekonomisk bedömning och göras i en transparent process. För att säkerställa en tydlig process vid beslut om kraftledningar krävs enligt motionärerna att en regional instans ges ett helhetsansvar för markanvändningen och befogenheter att reglera vilka alternativa teknikval och dragningar som är möjliga för de olika projekten. Investeringarna görs vidare , och olika aktörer, både myndigheter, statliga affärsverk och privata bolag, är inblandade i olika projekt. saknas dock en samordning av projekten, och ingen har ett övergripande ansvar för samordningen av teknikval och dragning. Motionärerna anser att varje statlig myndighet, som t.ex. , eller affärsverk, som t.ex. , ska vara skyldiga att samordna sina infrastrukturprojekt. Mot denna bakgrund föreslås i yrkande 5 att statliga myndigheter och bolag ska ges riktlinjer för att kunna värna gemensamma mark- och skogsresurser. I kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 4 anförs att ett utbyggt elnät och en ökad nätkapacitet är avgörande för svensk tillväxt och att en effektutredning behövs för att elmarknadens utformning ska bidra till ett stabilare elsystem, men också för att säkerställa en tillräcklig utbyggnad av elnätet. En del i att komma tillrätta med den rådande kapacitetsbristen i det svenska elnätet är att överföringskapaciteten från norr till söder måste öka. Därför menar motionärerna enligt yrkande 17 att det är nödvändigt att korta tillståndsprocesserna, som kan dra ut så att behovet av utbyggt nät runt om i landet kan mötas inom rimliga tidsramar. I motion 2019/20:64 av (KD) framförs att det finns regler som styr hur mycket energi en privatperson eller ett företag får producera under förmånliga villkor, dvs. Som mikroproducent får man inte producera mer energi än vad man förbrukar , och säkringen i anslutningspunkten får inte överstiga . Konsekvenser av detta är att privatpersoner och företag begränsar anläggningens storlek och i sämsta fall stänger av anläggningen för att inte riskera att producera för mycket energi och därmed få minskad lönsamhet. Motionärerna anser att detta är kontraproduktivt och menar att ett förändrat regelverk skulle få fler att producera mer el. I partimotion 2019/20:3351 av m.fl. (L) anförs att utbyggnad av ny elproduktion ska drivas på av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Motionärerna ser enligt yrkande 22 gärna olika regelförenklingar för att underlätta utvecklingen som de menar att rimliga avvägningar bör göras mot andra centrala samhällsintressen som t.ex. miljö- och naturintressen eller försvarets behov. Enligt Energimarknadsinspektionens rapport el- och naturgasmarknad 2018 (Ei R2019:02) består det svenska elnätet av ledning, varav är jordkabel och är luftledning. Elnätet kan delas in i tre nivåer: transmissionsnät, regionnät och lokalnät. Transmissionsnätet transporterar el långa sträckor med höga spänningsnivåer. Regionnäten transporterar el från transmissionsnätet till lokalnäten och i vissa fall direkt till större elanvändare. Lokalnäten ansluter till regionnäten och transporterar el till hushåll och andra slutkunder. Transmissionsnätet i förvaltas av , och regionnäten ägs i huvudsak av Ellevio (f.d. Fortum), Eon och . Lokalnäten ägs till av Ellevio, Eon och och till resterande del av olika privata och kommunala aktörer. Det svenska elsystemet är vidare tätt sammankopplat med angränsande länder, särskilt , och . Utlandsförbindelserna är av två typer, växelström och likström. har växelströmsförbindelser med , och . Likströmsförbindelser finns med , och även med . är indelat i fyra elområden. Gränserna har beslutats av och går vid de tre snitt i där överföringen av el är begränsad. Elområde 1 omfattar nordligaste , elområde 2 området mellan i norr och i söder, elområde 3 det område som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder och elområde 4 den återstående delen av . Det nordisk-baltiska området bildar ett sammanhängande marknadsområde och består av 15 olika elområden. I marknadsområdet kan el handlas oberoende av nationsgränser så länge nätens tekniska kapacitet att överföra el räcker till. När denna kapacitet är nådd uppstår prisområden som påverkar priset i de olika elområdena. Vid överföringsbegränsningar används en metod som innebär att marknaden delas upp, s.k. marknadsdelning. Detta innebär att handelsområdet delas upp i mindre områden inom vilka det inte finns några överföringsbegränsningar. Vilka elområden som håller ihop och tillsammans bildar ett gemensamt prisområde varierar beroende på utbud, efterfrågan och överföringskapacitet.