bet · H801AU2 · 2020-12-10 00:00:00 — När det gäller anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare anser vi att det finns skäl att dra in anslaget i sin helhet. Enligt vårt budgetförslag får kommunerna kompensation för detta inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i form av en avsevärt större ökning av det kommunala utjämningsbidraget. I vårt budgetförslag prioriterar vi vidare vikten av en stärkt arbetslöshetsförsäkring för alla. Vi har lyft fram fördelarna med en förstatligad arbetslöshetsförsäkring. Pandemin har tydliggjort flera brister i nuvarande system. Förutom att ett stort antal arbetssökande har lämnats helt utan ersättning har de exceptionellt långa handläggningstiderna gjort att många arbetssökande lämnas utan den ersättning de har rätt till. Välfärdens skyddsnät bör garantera ekonomisk trygghet vid arbetslöshet precis som det gör vid sjukdom. Den rätta vägen framåt är därför en förstatligad, obligatorisk och skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring. För att ytterligare stärka den ekonomiska tryggheten för löntagarna anser vi vidare att ersättningsnivåerna i arbetslöshet bör höjas per dag. Till skillnad från utskottet nöjer vi oss alltså inte med regeringens förslag om tillfälliga höjningar på området utan vill se en permanent höjning. Ökad ekonomisk trygghet ger människor möjlighet att fokusera på arbetssökandet i stället för att oroa sig över de basala delarna i vardagen. Våra förslag om att förstatliga arbetslöshetsförsäkringen och höja ersättningsnivån innebär att vi vill se en högre nivå än regeringen för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. När det gäller arbetsmiljöpolitiken ser vi behov av en ambitiösare politik än den regeringen erbjuder. Det är olyckligt att utskottet inte ser detta behov. Vi anser att tillsynsarbete är helt centralt för arbetsmiljöarbetet och vill se ett ökat antal arbetsplatsinspektioner. I vårt anslagsförslag ökar vi därför medlen inom anslaget 2:1 . Att vi på ett tydligare sätt än regeringen prioriterar arbetsmiljöområdet framgår även av att vi vill se en högre nivå för anslaget 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Ökade resurser gör det möjligt att ge myndigheten fler utredningsuppdrag med fokus på pandemins arbetsmiljöeffekter. Slutligen ser vi behov av en ökning inom anslaget 2:6 Regionala skyddsombud. De regionala skyddsombuden utses och anställs av arbetstagarorganisationerna. Finansieringen sker dock till stor del av skattemedel som betalas ut av . Vi vill i stället se oberoende arbetsmiljörådgivare som är underställda , helt fristående från arbetstagarorganisationerna. Den kraftiga ökningen av anslaget ska därför användas till att flytta skyddsombudsverksamheten i sin helhet till . Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 14 finns sammanställt i bilaga 4. Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi redovisar i stället anslagsförslag i detta särskilda yttrande. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3582. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 14 innebär en rad förslag som syftar till att göra arbetsmarknadspolitiken mer kostnadseffektiv och bättre utformad för att få fler i arbete. är ett parti för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Att så många som möjligt arbetar är inte bara centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd utan även för frågan om vilket samhälle vi vill ha. När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. Vi konstaterar att regeringen trots en lång högkonjunktur inte har lyckats bryta de stora problemen med utanförskap och bidragsberoende. har förutsättningarna för grupper som står långt från arbetsmarknaden varit så dåliga som de var redan innan den pågående pandemin slog till. När gick in i krisen var vi det enda landet i hela EU där arbetslösheten hade ökat . Vi befinner oss nu i en situation där arbetslösheten väntas bita sig fast på höga nivåer. En arbetslöshet som kommer att drabba de som står långt från arbetsmarknaden allra hårdast. Det är därför nödvändigt med reformer som förhindrar att människor hamnar i långvarigt bidragsberoende och som underlättar för dem som befinner sig i bidragsberoendet att ta sig ur det. Arbetsförmedlingen har varit en både dysfunktionell och ineffektiv myndighet. Vi anser att Arbetsförmedlingen behöver reformeras i grunden. Det är därför välkommet att en process för att reformera myndigheten pågår. En reformering måste dock vara genomtänkt och ske gradvis, inte minst med hänsyn till de utmaningar som följer av den pågående pandemin. Regeringens beslut efter påtryckningar från bl.a. att förtydliga och justera tidsplanen så att reformen sköts framåt var också nödvändigt. I betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen behandlar utskottet bl.a. ett förslag från om att reformera Arbetsförmedlingen. I reservation 6 i nämnda betänkande framhåller vi bl.a. att Arbetsförmedlingen bör läggas ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. För en bättre fungerande matchning på den svenska arbetsmarknaden bör det införas ett mer renodlat system där en ny statlig myndighet ansvarar för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Myndigheten ska även bedöma omfattningen av den arbetssökandes behov. Matchningsfunktionen ska däremot öppnas upp för ett begränsat antal fristående aktörer med tydlig kravställning och tydliga förutsättningar. En viktig del i en effektiv arbetsmarknadspolitik är att rätt individ får ta del av rätt insats. Det är viktigt att värna statens resurser och prioritera de insatser som visar sig vara effektiva. Rätt utformad kan en aktiv arbetsmarknadspolitik bidra till lägre arbetslöshet och kortare arbetslöshetsperioder genom insatser som bidrar till förbättrad sökaktivitet, rustar människor för jobb och säkerställer en effektiv matchningsprocess mellan arbetssökande och arbetsgivare. Vi anser att regeringen prioriterar fel genom att avsätta resurser för att öka antalet extratjänster. Vi avvisar därför i vårt budgetförslag regeringens satsning på området och lägger i stället resurserna på fler nystartsjobb. Nystartsjobben tillhör de insatser som är mest effektiva för att får arbetslösa att närma sig arbetsmarknaden. Nystartsjobben har också visat sig vara ett effektivt verktyg under tidigare kriser och lågkonjunkturer. Vidare anser vi att svensk invandringspolitik måste vara mycket stram framåt. har en samlad migrationspolitik som skulle innebära färre asylsökande och färre anhörigärenden som i förlängningen skulle innebära att färre anhöriga kommer till . Med denna politik som grund kan stora besparingar göras även inom utgiftsområde 14. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen ser vi stora möjligheter att göra besparingar som stärker statens finanser. I det ansträngda ekonomiska läge som vi befinner oss är det viktigt att prioritera bland statens utgifter. Vi anser att det är viktigare med strukturreformer så att fler får jobb, än att tillfälliga förändringar av arbetslöshetsförsäkringen förlängs eller permanentas på de höga nivåer som regeringen och dess samarbetspartier nu har föreslagit. Det finns därför skäl att avvisa regeringens förlängning av högre ersättningsnivåer och av lättnaden i arbetsvillkoret, vilket gör i sitt budgetalternativ. Som ett led i att värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring bör antalet ersättningsdagar begränsas till . Vidare bör taket för ersättningsnivån och ersättningens avtrappning utformas på ett sätt som tydligt uppmuntrar till att söka och skaffa jobb. De offentliga finanserna skulle även stärkas av våra förslag om att låta aktivitetsstödet upphöra vid arbetslöshet som varar än och avskaffa rätten till arbetslöshetsersättning i nystartsjobben. Vi anser att politiken på arbetslivsområdet måste sträva mot att fortsätta förbättra arbetsmiljön på våra arbetsplatser. Det ska vara en politik för att förebygga ohälsa och olycksfall och som hindrar att människor utestängs från arbetslivet. Insatser på området bör också fokusera på att möjliggöra ett längre arbetsliv. Vi anser att har en central roll för att uppnå ett väl fungerande arbetsmiljöarbete på den svenska arbetsmarknaden. Vi vill därför i vårt budgetförslag se ett större tillskott till myndigheten än det regeringen föreslår, bl.a. för ett ökat antal inspektioner och en översyn av myndighetens verksamhet. En åtgärd på arbetsmiljöområdet som stärker de offentliga finanserna är vårt förslag att lägga ned Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Sammantaget anvisar vi i vårt budgetförslag 9 mindre än regeringen till utgiftsområde 14 . Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (V) Ciczie Weidby (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 14 inte får överstiga 105 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 14. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170. I motionen presenterar omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna så väljer en annan väg. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. Mycket av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och – inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Vi avsätter mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen, vilket innebär att de reformer vi tillskjuter är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 14 innebär en inriktning på en mer ambitiös arbetsmarknads- och arbetslivspolitik än den regeringen och dess samarbetspartier erbjuder och som utskottet anslutit sig till. De flesta människor tillbringar en betydande del av sitt vakna, vuxna liv på arbetet. Vilka förhållanden som råder i och runt arbetet spelar en avgörande roll för varje samhälle. Jag anser att en hög sysselsättningsgrad och en stark arbetsrätt är avgörande för arbetstagarnas trygghet på arbetsmarknaden. Det är en samhällelig angelägenhet att människor inte lämnas utanför arbetsgemenskapen. Coronapandemin har slagit hårt mot den svenska ekonomin. Läget på arbetsmarknaden är allvarligt med en arbetslöshet som har stigit snabbt och en ökning av antalet inskrivna arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Trycket på Arbetsförmedlingen är mycket högt. är myndigheten under stark press då anslagen chocksänktes . Mer än var tredje medarbetare har lämnat myndigheten och hälften av lokalkontoren är nedlagda. För att Arbetsförmedlingen ska kunna hantera situationen med en ökad arbetslöshet och för att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro och en likvärdig service i hela landet räcker det inte med de tillskott som regeringen föreslår. Till skillnad från utskottet ser jag behov av kraftigt ökade tillskott till Arbetsförmedlingen. När det gäller frågan om att säkerställa en ändamålsenlig lokal närvaro har i utskottet lagt fram ett förslag till utskottsinitiativ om att säkra att Arbetsförmedlingen har lokal närvaro med relevant personal i hela landet. Förslaget avvisades av samtliga övriga partier i utskottet. Det är olyckligt att övriga partier inte ser det akuta behov som finns av att komma till rätta med problemet. De som drabbas är personer som står långt från arbetsmarknaden med såväl personliga som samhällsekonomiska kostnader som följd. I det rådande läget med hög arbetslöshet och många nyinskrivna på Arbetsförmedlingen är den aktiva arbetsmarknadspolitiken av stor vikt. Jag välkomnar därför regeringens förslag om att tillföra medel för att öka tillgången till arbetsmarknadsutbildningar. Jag anser dock att det krävs en betydligt mer ambitiös arbetsmarknadspolitik för att rusta och stödja dem som står utan jobb. Det finns därför skäl att, såsom gör i sitt anslagsförslag, satsa mer resurser på arbetsmarknadspolitiska program och insatser än vad regeringen gör. Med ökade medel är det bl.a. möjligt att öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och utöka Arbetsförmedlingens möjligheter att anvisa arbetslösa till studier inom det reguljära utbildningssystemet med bibehållen arbetsmarknadspolitisk ersättning. finns det möjligheter att göra besparingar inom anslaget genom att slopa satsningen på upphandlade matchningstjänster, vilket utgör en central del av januaripartiernas reformering av Arbetsförmedlingen. Jag anser att resurserna bör läggas på att rusta och stödja arbetslösa – inte på att berika privata välfärdsprofitörer. Vidare anser jag att det är en felaktig prioritering av regeringen att minska stödet till lönebidrag. Minskningen beror både på pandemin och på den misslyckade reformeringen av Arbetsförmedlingen som inneburit att medarbetare inte har haft möjlighet att ta sig an sådana ärenden. Med de förstärkningar som föreslår av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag borde det vara möjligt att också få till fler lönebidragskontrakt. avvisar därför i sitt budgetförslag hälften av regeringens besparing på området. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Så har det dock inte varit , till följd av högerregeringens nedmontering 2006–2008. Under förra mandatperioden genomförde och regeringen vissa förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen. För att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring måste dock fler åtgärder vidtas. De höjda ersättningsnivåer och förbättrade kvalificeringsvillkor som har införts är ett viktigt steg på vägen. välkomnar dessa och vill till skillnad från regeringen att dessa ska göras permanenta. Regeringens lösning som innebär en kraftigt försämrad arbetslöshetsförsäkring är fel väg att gå. Utöver att permanenta de tillfälliga förbättringarna bör studerandevillkoret återinföras och resurser avsättas för detta. Vidare finns det inte skäl att som regeringen föreslår avskaffa bidraget till mindre arbetslöshetskassor, utan rimlig tid för dem att anpassa sig, vilket kan få stora konsekvenser utan att det står i proportion till besparingen. har en central roll i arbetet för en bättre arbetsmiljö. Det är välkommet att regeringen fortsätter det arbete som påbörjades tillsammans med under förra mandatperioden med att stärka resurserna till myndigheten. Regeringens satsning är dock inte tillräcklig, utan mer behöver göras för att stärka myndigheten och insatserna för en bättre arbetsmiljö på den svenska arbetsmarknaden. behöver få ökade resurser för att prioritera upp arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. Myndigheten behöver även ges mer resurser till särskilda uppdrag i form av tillsynsinsatser, analyser och kunskapssammanställningar m.m. Vidare bör resurserna till skyddsombuden öka. Skyddsombuden har en central roll i det systematiska och förebyggande arbetsmiljöarbetet och det är viktigt att resurser avsätts för att stärka utbildningsinsatser för skyddsombud. Jag konstaterar att förslag innebär en bred och ambitiös arbetsmiljösatsning på ett sätt som övriga partier dessvärre inte verkar se samma behov av. Slutligen bör den regionala skyddsombudsverksamheten ges ökat ekonomiskt stöd. De regionala skyddsombuden utför ett viktigt arbete dels för att stödja lokala skyddskommittéer, dels för att täcka upp där det inte finns någon skyddskommitté. Särskilt viktiga är de därför på områden där risken för farliga eller undermåliga arbetsförhållanden är som störst. Sammantaget anvisar i sitt budgetförslag 4 mer än regeringen till utgiftsområde 14 . Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag redovisar i stället anslagsförslag i detta särskilda yttrande. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3409. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 14 innebär en annan väg än den regeringen föreslår. En väg där fler får chansen till en arbetsgemenskap. Målet är att alla ska kunna jobba av sin förmåga. För att det ska bli möjligt krävs omfattande reformer för att vända utvecklingen och skapa en arbetsmarknad där alla får plats. behöver minska byråkratin på arbetsmarknaden, sänka marginaleffekterna, öka matchningen och stimulera fram fler jobb som inte kräver höga kvalifikationer. Vägen till arbete ska inte bli smalare, den ska bli bredare. Det behövs ytterligare insatser för att bredda vägen till arbete och sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Covid-19-utbrottet har fått till följd att både och omvärlden har hamnat i en djup lågkonjunktur. Även om vissa tecken på ljusning finns befinner vi oss fortfarande i ett skört ekonomiskt läge där vi dessvärre kan se hur smittspridningen ökat igen i såväl som flera delar av världen. Situationen på arbetsmarknaden har i pandemins spår förvärrats kraftigt med minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet. Det är en besvärande situation. Flera krisåtgärder har vidtagits och ytterligare fler lär vara att vänta. Det är dock viktigt att notera att den svenska arbetsmarknaden var i ett dåligt skick redan innan krisen slog till. Regeringens missriktade politik på arbetsmarknadsområdet har inneburit att regeringen inte har varit i närheten av att uppfylla sitt tidigare mål om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Det som behövs nu är en politik som är inriktad på att skapa bästa möjliga jordmån för fler företag och ökad sysselsättning och då behövs en annan väg än den regeringen föreslår. När det gäller Arbetsförmedlingen noterar jag att utskottet ansluter sig till regeringens bedömning av myndighetens behov. Jag gör en annan bedömning och menar att det finns utrymme för att göra besparingar inom anslaget. Det är möjligt dels för att den ekonomiska återhämtningen har varit något starkare än väntat, dels för att politik leder till positiva resultat på arbetsmarknaden med ett minskat antal arbetslösa. Besparingar inom anslaget är också möjliga att göra genom en lägre anslagsbana för intensivåret för nyanlända och genom en generell minskning av förvaltningsanslaget. I betänkande 2020/21:AU5 Arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen behandlas bl.a. ett förslag från om att reformera Arbetsförmedlingen. I reservation 8 i nämnda betänkande framhålls bl.a. att Arbetsförmedlingen bör läggas ned i sin nuvarande form. Det behövs en ny modell där fristående aktörer tillåts delta för att matcha arbetslösa till jobb. Omfattande internationell erfarenhet talar för mer decentraliserade och flexibla strukturer för arbetsförmedling och matchning. Den nya modellen måste i grunden utgå från såväl de arbetssökandes som arbetsmarknadens behov. I den gemensamma budgetreservation som röstades igenom i 2019 tog tillsammans med steg för att effektivisera och smalna av arbetsmarknadsåtgärderna. Jag anser att arbetsmarknadspolitiken bör fortsätta på den inslagna vägen med fler åtgärder för att effektivisera och förbättra åtgärderna, något som föreslår i sitt anslagsförslag. Introduktionsjobben bör avskaffas eftersom de personer som omfattas av det stödet bör ha goda chanser att få t.ex. nystartsjobb eller ett reguljärt arbete. När det gäller extratjänster finns det visserligen ett behov av en sådan kraftigt subventionerad anställningsform, men extratjänsterna bör fokusera på långtidsarbetslösa, en grupp som har blivit större under coronapandemin, och anslaget bör hållas på en lägre nivå än vad regeringen föreslår. Vidare anser jag att arbetsmarknadsutbildningar i Arbetsförmedlingens regi kan spela en begränsad men viktig roll i det rådande exceptionella läget. Även för den insatsen finns det dock skäl att lägga sig på en lägre nivå än vad regeringen föreslår. Jag ser positivt på matchningstjänster, som i grund och botten är samma konstruktion som de tidigare allianspartierna kom överens om. Jag delar dock inte regeringens bedömning om tillväxten av matchningstjänster. Den samlade politik jag vill se på området innebär en rejäl förstärkning av statens finanser. Nystartsjobb är en viktig åtgärd för människor som står långt från arbetsmarknaden. Den förra rödgröna regeringen försämrade villkoren i nystartsjobben genom att både sänka lönetaket och göra stödet mindre förmånligt för arbetsgivaren. För att skapa fler och bättre nystartsjobb föreslår därför ökade medel för att höja lönetaket till och för att fler ska kunna erbjudas nystartsjobb. Vidare anser jag att det finns möjligheter att stärka de offentliga finanserna genom att minska medlen som används till etableringsersättningen. Det är en naturlig följd av att asylsökande ska få arbeta och tjäna utan att etableringsersättningen avräknas och att föräldrapenningdagarna för nyanlända föräldrar med barn inte bör begränsas. Jag konstaterar att utskottet har anslutit sig till regeringens förslag om att förlänga de höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen. Det är ett olyckligt beslut som jag motsätter mig. Beslutet riskerar att spä på arbetslösheten och hämma ekonomiska återhämtning. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en tydlig omställningsförsäkring som värnar arbetslinjen. Ersättningsnivåerna bör återgå till den nivå som gällde tidigare. Vidare bör reglerna för deltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen återinföras. Förslagen som finns i budget innebär att de offentliga finanserna kraftigt stärks. Ytterligare besparingar inom arbetslöshetsförsäkringen är möjliga genom att avveckla introduktionsjobben, avvisa tillskottet till extratjänster och avfärda den . De arbetsintegrerande sociala företagen spelar en viktig roll för dem som står längst från arbetsmarknaden. Det är något som framfört . Det finns därför goda skäl för att stödja de arbetsintegrerande sociala företagen och bygga ut deras roll på den svenska arbetsmarknaden.