bet · H701TU11 · 2020-04-17 00:00:00 — 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 10, 22 och 23 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 23. Jag vill inledningsvis understryka att den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Inrikestransporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Energianvändningen i transportsektorn har minskat, men fossila bränslen är fortfarande basen och stod för av energianvändningen i inrikestransporterna . Transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. Jag kan konstatera att tidigare regeringar har gjort en lång rad insatser för ett mer fossilfritt , och kan vi se resultaten av dessa. Vägtransporternas utsläpp minskar, nya bilars utsläpp har minskat rejält och andelen förnybara drivmedel har ökat kraftigt, inte minst HVO-drivmedel. är det land i EU som har högst andel förnybar energi. Det är viktigt att fortsätta arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik. Jag vill också lyfta fram bonus–malus-systemet där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Allt handlar inte om bränsle, utan också om hur bilen hanteras. Det kan handla om att minska antalet kallstarter som kräver en större åtgång bränsle och om att moderna bilar kan behöva ha extra utrustning som ger minskade utsläpp med enkla medel, som motorvärmare t.ex., vilket också skulle behöva utredas om det går att göra skattelättnader för. Mot den bakgrunden vill jag betona behovet av att prioritera arbetet för att nå målet om en fossilfri fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045. För att nå målet behövs fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Jag kan t.ex. konstatera att Fores 2030-sekretariatet, , Energiforsk, VTI och tog fram en strategisk innovationsagenda 2016 för att det ska finnas en konkret färdplan för hur målet ska nås. Jag vill även framhålla vikten av att genom kontinuerlig kontroll fånga upp de fordon som har för höga utsläpp i samband med fordonsbesiktningen för att utsläppen ska minska, men den möjligheten är mindre i än i andra europeiska länder. Jag menar att kraven på besiktning av utsläppen från personbilar är otillräckliga. De nya besiktningsreglerna innebär att en bil som har felaktig avgasrening kan passera besiktningen helt utan anmärkning, trots att den släpper ut långt mycket mer än vad som är tillåtet när bilen säljs. Jag kan konstatera att insikten om utsläppens skadliga effekter på människors hälsa och miljön har inneburit att andra länder har sänkt sina gränsvärden för vilka utsläpp som tillåts från en bil, dvs. I går dessvärre utvecklingen åt motsatt håll, genom att de tillåtna utsläppsnivåerna för svenska bilar kraftigt höjs. Nya generella gränsvärden har införts, och dessa är satta till en nivå som i praktiken uppges göra det omöjligt att underkänna fordon som släpper ut för mycket skadliga partiklar och ämnen. Som exempel kan nämnas att gränsvärdena för kolmonoxid är uppemot 100 gånger högre än vad en vanlig bensinbil kan förväntas släppa ut. För dieselbilar tillverkade efter 2009 är gränsvärdena gällande partiklar 70–100 gånger högre än vad dessa bilar normalt släpper ut. Det har framförts att nivån är så hög att till och med dieselbilar med bortmonterade eller manipulerade partikelfilter släpper ut mindre än gränsnivåerna. Mot den bakgrunden menar jag att det bör tas fram ett förslag på hur man kan förbättra miljökontrollen av fordon så att inte har betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 7 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2019/20:193 av (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 14, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2019/20:2902 av (M), 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 10, 22 och 23 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 23. Jag vill inledningsvis understryka att välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Människor transporterar sig mellan skolan, jobbet och hemmet. Flödet av varor och tjänster skapar hållbar tillväxt för , och handeln med andra länder stärker position i den globala ekonomin. Transportsystemet är på så sätt en grundbult för landets utveckling framåt. kan vi konstatera att transportsektorn står för en tredjedel av de totala svenska växthusgasutsläppen, och en mycket stor del av sektorns utsläpp kommer från vägtransporter. Den svenska fordonsflottan måste därför bli mer hållbar och utsläppen från sektorn minska. För att reducera miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna bli effektivare, elektrifieringen påskyndas och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik öka. Utsläppen från transporter måste sänkas radikalt, och målet är satt till minskade utsläpp jämfört med . Det är därför viktigt att bryta beroendet av fossila bränslen. Det är viktigt att generellt verka för att beskatta det som smutsar ned i stället för att subventionera ny grön teknik. För att klara den snabba omställning som krävs för att klara klimatmålet behövs en kraftfull satsning på en övergång till eldrivna fordon parat med en produktion och användning av biodrivmedel. Jag menar att reduktionsplikten ska fortsätta och utökas, vilket ställer ökade krav på tillgången till biodrivmedel. kan det konstateras att mängden biodrivmedel är begränsad, och det är centralt att de används där det gör mest nytta, t.ex. inom tyngre transporter. Jag vill också betona att det finns olika sätt att främja övergången från bilar med fossila bränslen till bilar med fossilfria bränslen och som exempel kan nämnas att miljöbilar på olika sätt bör gynnas i förhållande till bilar som drivs av fossila bränslen samt att det behövs långsiktighet och teknikneutralitet i regelverken. Jag vill vidare betona behovet av samverkan om användning av fordonens nya teknik. Jag menar att samverkan ska uppmuntras mellan olika aktörer för att bättre utnyttja informationen i dagens fordon för en bättre trafikmiljö. Slutligen vill jag uppmärksamma en annan viktig fråga, nämligen geostaket (geofencing). Att använda sig av geostaket är ett exempel på hur infrastrukturen kan användas mer effektivt. Jag menar att metoden bör utvärderas för t.ex. tillämpningar där olika väganvändare kan få prioriterat tillträde till en och samma plats under olika delar av dygnet för att därigenom få ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strategi för elektrifiering, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2019/20:1992 av (M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 27. Vi vill starkt understryka behovet av att vi skyndar på utvecklingen mot mer fossilfria transporter för att nå klimatmålen inom transportsektorn. Vi kan konstatera att eldrivna transporter kommer att spela en viktig roll i detta arbete. Antalet laddbara fordon på vägarna ökar kraftigt. fanns det ca 70 000 laddbara fordon i trafik i , och vissa prognoser tyder på att vi kommer att ha omkring 2,5 miljoner laddbara fordon i trafik 2030. står med andra ord inför ett enormt teknikskifte inom transportsektorn de närmaste decennierna. Vi kan också konstatera att det runt omkring i världen pågår spännande forskning om framtida fossilfria transporter. Vi vill prioritera en utfasning av fossila bränslen genom en satsning på el – både en satsning på elektrifiering av det svenska vägnätet genom exempelvis en utbyggd laddinfrastruktur och en satsning på elvägar för tunga transporter. Vi vill framhålla att elektrifiering är en av nycklarna för att nå klimatmålen och minska utsläppen från transportsektorn. Vi menar att det därför behöver tas ta fram en nationell strategi för elektrifiering av vägtransporter. En sådan strategi bör lyfta politiska prioriteringar för en trygg elförsörjning, tillräcklig kapacitet i elnäten och smarta lösningar för att elektrifiera transporter och minska utsläppen. Vi menar att bör ges i uppdrag att ta fram den nationella elektrifieringsstrategin. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strategi för elektrifiering, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2019/20:1992 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 17, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 21. Jag kan inledningsvis konstatera att eldrivna fordon och elektrifierade vägar kommer att behövas för att nå etappmålet för inrikes transporter som innebär att utsläppen ska minska till 2030 jämfört med nivå. Som en del i målet är det enligt min bedömning mycket viktigt att främja utvecklingen av eldrivna fordon genom att sätta upp långsiktiga regler för marknaden. Jag anser att behovet av elektrifiering kommer att öka , och elektrifieringen av transporter kommer att kunna bidra till måluppfyllelse även inom andra samhällsproblem, t.ex. trängsel, buller och luftkvalitet. Jag vill i sammanhanget peka på att teknikutvecklingen går snabbt framåt och att elbilarnas räckvidd ökar betydligt . Jag vill också understryka att det finns en potential att kan bli en internationellt betydande nation inom laddtjänster, laddteknik och smarta tjänster. Jag menar att det därför behövs en nationell strategi för ökad elektrifiering i den svenska fordonsflottan, inklusive tunga transporter, och tillhörande laddinfrastruktur. Det är viktigt med fortsatta satsningar på elektrifiering av vägstråk, och måste i högre utsträckning prioritera kommersialisering och utrullning av system för eldrift. När ny teknik införs ökar också behovet av att nya affärsmodeller växer fram och utvecklas så att tekniken kan kommersialiseras. För att elvägar ska bli verklighet krävs konkreta åtgärder; det handlar om att dra el till vägarna, ta fram en utbyggnadsplan för lastbilsanpassad laddinfrastruktur, se över beslutsprocesser, samarbeta med andra länder för att sätta en standard samt skyndsamt gå från en pilotverksamhet till ett sammanhållet och storskaligt system baserat på godstransportnäringens behov av elväg. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Strategi för elektrifiering, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:1992 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 17, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 27. Jag vill starkt understryka att det i arbetet för en fossilfri fordonsflotta och mot klimatförändringarna finns en stor potential i elektricitet som drivmedel för framför allt bilar. Det kan konstateras att tekniken är på stark frammarsch och att försäljningen växer, om än från låga nivåer. Jag kan dock också konstatera att det fortfarande finns mycket arbete kvar att göra innan man kan se ett teknikskifte. har en fordonsindustri som alltid har legat i framkant vad gäller trafiksäkerhet och minskade utsläpp. Jag vill starkt betona vikten av att den utvecklingen fortsätter. I arbetet med elbilar och elektrifierade vägar finns alla möjligheter att ligga i framkant. har dessutom en nästan helt koldioxidneutral elproduktion, vilket gör att vi är en förebild inom det området. Mot den bakgrunden vill jag understryka behovet av att tar fram en heltäckande strategi för elektrifiering av fordonsflottan. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 15, 2019/20:3166 av (SD) yrkande 1, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 78 och 2019/20:193 av (C) yrkande 3, 2019/20:2111 av (L), 2019/20:2541 av (M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 11, 13 och 55, 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 6 och 7, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 20, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 77 och 79. Vi vill inledningsvis lyfta fram behovet av en omställning av transportsektorn. Vägtrafiken står för av transportsektorns utsläpp. Huvuddelen av utsläppen uppkommer i vägtrafiken, främst från personbilar och tunga fordon. Att minska utsläppen från vägtrafiken är därför särskilt angeläget för att vi ska få ned utsläppen från transportsektorn. Vi menar att ska ha en tuff klimatpolitik, men det måste gå att leva i hela och använda sin bil för att få vardagen att gå ihop. Det är utsläppen som ska minska, inte resandet. Vi kan se att det runt om i världen pågår en spännande utveckling av teknik för fossilfria transporter. Det finns dock fortfarande ett antal flaskhalsar i tekniken, främst kopplade till lagringen. För att bidra till en omställning och främja att fler väljer och vågar investera i laddbara, miljövänligare fordon menar vi att staten behöver ta ett ansvar för utbyggnaden av laddinfrastrukturen. Vi kan konstatera att har framfört kritik mot Klimatklivet och att de konstaterar att stödet bör avgränsas och ges utifrån identifierade marknadsmisslyckanden. Vi vill införa ett teknikneutralt stöd till utbyggnad av laddstolpar och annan infrastruktur för elektrifierade vägtransporter. Fokus ska vara på utbyggnad där det är samhällsekonomiskt motiverat, men där det ännu så länge inte finns marknadsförutsättningar att bygga ut. Stödet bör kunna användas till att medfinansiera investeringar i bl.a. publik laddinfrastruktur upp t.o.m. . Ett sådant stöd bör inte begränsas till enbart batteridrivna fordon, utan även t.ex. laddinfrastruktur för bränslecellsdrivna fordon ska kunna få stöd. Vi vill vidare peka på att teknikerna för elvägar för tunga lastbilar har utvecklats kraftigt . Lastbilar som körs med denna teknik står i princip inte för några utsläpp av växthusgaser som bullret minskas. Infrastrukturen kring elvägarna kan också användas för att ladda elbilar. Vi menar därför att bör satsa på att utveckla elvägar för tunga lastbilar längs de stora godsstråken. saknas dock kapacitet i bl.a. elnätet för den ökade mängden elbilar som förväntas komma. Vi vill därför framhålla att det behöver bl.a. tas fram ett förenklat regelverk för utbyggnad av elvägar. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 77–79, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:193 av (C) yrkande 3, 2019/20:2111 av (L), 2019/20:2541 av (M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5, 11 och 55, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 15, 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 14, 18 och 20 samt 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 19. Vi kan inledningsvis konstatera att fordon som drivs med el kommer att bli ett vanligare inslag i trafiken inom bara . Det kan handla om direktdrift via batterier eller fordon som laddas under färd genom att vara i kontakt med exempelvis en elektrisk skena. Det kan även vara fråga om induktiv laddning under färd. Vi vill här särskilt framhålla att elvägar som laddar batterier under färd kan vara en lösning för tunga fordon som kan underlätta en snabb omställning till fossilfria transporter. Vi menar därför att elvägar bör testas på fler vägsträckor och i fler förhållanden än vad som görs , liksom under årets samtliga årstider. Det finns dessutom behov av att utreda fler tillfälliga regeländringar . Vidare anser vi att det bör skapas möjligheter till fler elvägar för tunga fordon. Vi vill också påminna om att lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, pumplagen, infördes för att få fler bensinstationer att tillhandahålla förnybara drivmedel. Vi kan dock konstatera att sedan lagen infördes har elbilar tagit allt större marknadsandelar som andra drivmedel, t.ex. etanol, håller på att konkurreras ut på bilmarknaden, och ett flertal biltillverkare har slutat tillverka etanolbilar. Vi ser dock att ökningen av elbilar och laddhybrider som kan gå på el ännu är blygsam. En anledning till det är troligen bristen på laddstationer runt om i landet. kan vi konstatera att pumplagen undantar el som förnybart drivmedel, vilket skapar onödiga hinder för bensinstationer att bygga ut laddinfrastrukturen. Vi vill betona att det krävs ökade möjligheter till laddning av elbilar i hela landet. Vi ser också att många mackägare är pressade av kostnader för alternativa drivmedel som inte längre används, främst etanol. Att dessa i stället skulle tillåtas göra en investering i laddstationer för el skulle enligt vår bedömning öka tillgängligheten till laddstationer och hjälpa utsatta mackägare. Det behövs därför en ändring av pumplagen som innebär att undantaget för el tas bort. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 15, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 14, 18 och 20, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2019/20:3166 av (SD) yrkande 1 och 2019/20:193 av (C) yrkande 3, 2019/20:2111 av (L), 2019/20:2541 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 11, 13 och 55, 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 6 och 7, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 77–79. Jag vill inledningsvis betona att det krävs en mångfald av tekniker och drivmedel för att nå utsläppsmålen i transportsektorn. Jag menar också att det är viktigast att ta bort det som är det sämsta, nämligen det fossila, snarare än att peka ut vilket miljöalternativ som är bäst. Jag kan också konstatera att vi behöver bränslen som fungerar i dagens motorer, eftersom nya bilar som säljs kommer att köras långt in . Vi behöver även förnybara bränslen för tyngre fordon som inte lika lätt elektrifieras och vi behöver ökad effektivitet i motorerna för de lättare fordonen. Det är därför viktigt att bygga ut en grundläggande fossilfri tankning och laddning för en mängd olika bränslen. Det är mycket viktigt att på så sätt underlätta för den gröna omställningen av transportsektorn. Jag menar att man bör se över möjligheten för staten att ta ett större ansvar för att, genom upphandlingsverktyget, bygga ut infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning i hela landet. Det är mycket angeläget att öka användningen och produktionen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen. Staten bör ta ett större ansvar att bygga ut infrastrukturen där det inte är kommersiellt gångbart. Utöver ökad andel biodrivmedel är elektrifiering viktig. Teknikutvecklingen, inte minst av batterier går fort. Den utveckling vi ser på personbilssidan sprider sig även till den tunga trafiken. Jag menar att det därför behövs en nationell plan för elektrifiering av transportsektorn, som inkluderar satsningar på alternativa drivmedelsstationer i hela landet, förenklade byggregler för laddstolpar vid nya parkeringar och bostadshus, satsningar på forskning och demonstration av elvägar och elektrifiering av godstrafik och busstrafik. Samhällsplaneringen måste inriktas på smarta och transportsnåla alternativ för såväl personresor som godstransporter. Jag vill här särskilt lyfta fram ett konkret exempel, nämligen den elektrifierade demonstrationssträckan för tunga transporter i som uppvisat goda resultat. Utbyggnad till elvägar på de största motorvägsstråken kan vara en nyckel till omställning av den långväga tunga vägtrafiken. Jag vill framhålla att i denna omställning spelar statliga initiativ och statlig finansiering en viktig roll. bör i samarbete med näringsliv och berörda regioner identifiera och investera i områden för demonstrationsförsök. Jag vill vidare understryka att en utbyggd infrastruktur för laddning är helt avgörande för att öka elektrifieringen i transportsektorn. Det är viktigt att underlätta laddning av elfordon via befintlig infrastruktur. Därför vill vi tillåta laddning av elfordon via gatubelysningen. Jag kan konstatera att elen redan är framdragen och lyktstolparna finns redan i gatumiljön. Det är smart, enkelt och billigt jämfört med att dra fram el till helt nya laddstolpar. Det går att ladda elfordon via lyktstolpar, men det är inte tillåtet eftersom stolparna enbart får användas för belysning. Jag menar att man bör ändra regelverket i syfte att tillåta laddning av elfordon via gatubelysningen. För att ytterligare förbättra infrastrukturen för laddning vill jag även införa ett s.k. e-tal som anger hur många laddplatser som bör finnas vid anläggning av en ny parkeringsplats. Det är dessutom viktigt att underlätta laddning av elfordon via nya marknadsmodeller. Det är viktigt att nya marknadsmodeller kan växa fram som ökar möjligheten att ladda sin bil på olika platser vid olika laddpunkter och med olika operatörer. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5, 11, 13 och 55 samt 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 15, 2019/20:3166 av (SD) yrkande 1, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 79 och 2019/20:193 av (C) yrkande 3, 2019/20:2111 av (L), 2019/20:2541 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 6 och 7, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 20 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 77 och 78.