bet · H801KU2 · 2020-11-06 00:00:00 — För att förstärka arbetet med öppna data har uppdrag tidigare getts till om att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). har i slutrapporteringen av uppdraget konstaterat att mognadsgraden när det gäller öppna data har ökat bland statliga myndigheter jämfört med . Därtill har fått ett uppdrag att främja vidareutnyttjandet av öppna data och datadriven innovation (Fi2017/02164/DF). Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att vara projektledare för for –2019 (Fi2018/01235/DF). for är ett initiativ som syftar till att öka kunskapen om och demonstrera värdet av tillgängliggörande och återanvändande av öppna offentliga data. Regeringen har även låtit göra en översyn av datadrivna förvaltning. konstaterar bl.a. att det finns behov av en övergripande styrning av den offentliga förvaltningens hantering av data, t.ex. genom en datapolicy (Reviews of Digital Transformation: Going Digital in ). Vidare beslutade regeringen om ett uppdrag till Digg om att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens (I2019/01416/DF). Regeringen har också tillsatt en särskild utredare med uppdrag att genomföra omarbetningen av och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) i svensk rätt och ur ett rättsligt perspektiv främja och stödja den offentliga förvaltningens arbete med öppna data och annan offentlig digital information (dir. 2019:20). Uppdraget skulle slutredovisas . Slutligen beslutade regeringen om ett uppdrag till Lantmäteriet om att i samverkan med berörda statliga myndigheter analysera budgetära konsekvenser samt samhällsekonomiska nyttor av myndigheters tillgängliggörande av värdefulla datamängder avgiftsfritt (I2019/01415/DF). Regeringen ansåg i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 avsnitt 10.5.2 s. 65 f.) mot denna bakgrund tillkännagivandet tillgodosett och slutbehandlat. I fråga om tillkännagivandet om ersättare i styrelsen, nämnder och utskott (bet. 2016/17:KU30 punkt 6, rskr. 2016/17:335) anges att regeringen beslutade (dir. 2020:10) att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda en väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner (tidigare landsting). En parlamentariskt sammansatt referensgrupp ska knytas till utredningen. Uppdraget ska redovisas . Genom beslutet om kommittédirektiv anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. I fråga om tillkännagivandet om åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m. (bet. 2016/17:KU17 punkt 1, rskr. 2016/17:337) anges att betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5), års demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande, överlämnades till regeringen. För att underlätta för förtroendevalda att förena ett uppdrag med arbets- och familjeliv och för att skapa bättre förutsättningar för underrepresenterade grupper att ta uppdrag föreslog utredningen att förtroendevalda ska ges möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna, och därefter kunna återgå till sitt förtroendeuppdrag. Förslaget behandlades i regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171). Genom kommunallag, som trädde i kraft , tydliggjordes att kommuner och landsting kan besluta om att ge kommunal- och landstingsråd möjlighet att vara t.ex. föräldralediga. Därutöver har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (MUCF) haft i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Uppdraget innefattade även insatser för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (U2014/03352/UC). Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger dock hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna val. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 avsnitt 10.5.2 s. 66) anförde regeringen att genom dessa åtgärder får tillkännagivandet anses tillgodosett och slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om domstolarnas oberoende (bet. 2017/18:KU36 punkt 19, rskr. 2017/18:228) anges att regeringen beslutade om ett direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utreda bl.a. de frågor som tillkännagivandet avser samt att punkten därmed är slutbehandlad. I fråga om tillkännagivandet om nationell samordning (bet. 2017/18:KU34 punkt 17, rskr. 2017/18:270) anges att regeringen inrättade Center mot våldsbejakande extremism vid . En av centrets uppgifter är att verka för en hög grad av effektivitet och samordning i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Utöver denna insats har regeringen tillsatt en kommitté som –2021 ska planera, samordna och genomföra en samling av insatser och aktiviteter för en stark demokrati (dir. 2018:53). Insatserna ska bidra till ökad delaktighet, förankring och motståndskraft i demokratin. Regeringen har dessutom initierat en nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. En särskild utredare har fått uppdraget att i samarbete med relevanta aktörer arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet (dir. 2018:88). Med dessa insatser har regeringen vidtagit relevanta åtgärder för att stärka den nationella samordningen mot våldsbejakande extremism och för att relevanta aktörer ska sprida kunskap om demokratiska värderingar. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) redovisat de åtgärder som vidtagits samt bedömningen att tillkännagivandet mot den bakgrunden är tillgodosett och att punkten därmed kan anses slutbehandlad. har inte haft något att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU1, rskr. 2019/20:103). När det gäller tillkännagivandet om personlig integritet och grundlagsskydd (bet. 2017/18:KU16 punkt 2c, rskr. 2017/18:336) anges att regeringen beslutade om ett tilläggsdirektiv till tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01), se direktiv 2019:29 samt att punkten därmed är slutbehandlad. I fråga om tillkännagivandet om översyn av det offentliga belöningssystemet (bet. 2017/18:KU28 punkt 1, rskr. 2017/18:337) anges att regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av det offentliga belöningssystemet (dir. 2019:76) samt att punkten därmed är slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om översyn av de allmänna flaggdagarna (bet. 2017/18:KU28 punkt 2, rskr. 2017/18:337) anges att regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av de allmänna flaggdagarna (dir. 2019:76) samt att punkten därmed är slutbehandlad. I fråga om tillkännagivandet om utformningen av anslag till hovet (bet. 2017/18:KU28 punkt 3, rskr. 2017/18:338) anges att regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att överväga utformningen av anslag till hovet (dir. 2019:76) samt att punkten därmed är slutbehandlad. I skrivelsen redovisas 24 tillkännagivanden som ej slutbehandlade. I tabellen nedan redogörs för tidsåtgången mellan beslut om tillkännagivandet och regeringens redovisning av åtgärder i skrivelse 2019/20:75. Tabell 6 Tidsåtgång för ej slutbehandlade tillkännagivanden på område redovisningen i skr. Tidsåtgång (dagar) Tidsåtgång (år)* 2011/12:KU16 p.1 2013/14:KU30 p.4 2013/14:KU28 p.1 2014/15:KU11 p.1 2014/15:KU16 p.1 2015/16:KU4 p.4 2015/16:KU4 p.5 2015/16:KU4 p.9 2015/16:KU14 p.4 2016/17:KU22 p.5 2016/17:KU23 p.5 2016/17:KU23 p.8 2016/17:KU23 p.10 2016/17:KU23 p.11 2016/17:KU30 p.13 2017/18:KU38 p.10 2017/18:KU32 p.1 2017/18:KU33 p.17 2017/18:KU37 p.8 2017/18:KU37 p.9 2018/19:KU28 p.4 2018/19:KU30 p.34 2018/19:KU27 p.14 2019/20:KU3 p.1 Källa: Konstitutionskansliets genomgång av skr. 2019/20:75 och tidigare beslutade riksdagsskrivelser. * Avrundad siffra. Av tabellen framgår att flertalet tillkännagivanden har beslutats . Drygt en tredjedel är eller äldre. Det äldsta ej slutbehandlade tillkännagivandet beslutades . Yttranden från andra utskott behandlar i sitt yttrande (yttr. 2020/21:SkU3y) sju riksdags-skrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. Följande synpunkter framförs. När det gäller tillkännagivandet om avvecklingen av reklamskatten anser utskottet att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. I fråga om tillkännagivandet om framhåller utskottet att den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har utvärderat avtalet. Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, KD). behandlar i sitt yttrande (yttr. 2019/20:JuU4y) tio riksdagsskrivelser som har redovisats som slutbehandlade och 22 riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. Följande synpunkter framförs. Utskottets huvudsakliga kritik ligger i att många äldre tillkännagivanden, flera från så långt tillbaka som /15, fortfarande inte är slutbehandlade. Det är enligt utskottets mening anmärkningsvärt att regeringen inte har vidtagit fler åtgärder med anledning av dessa tillkännagivanden. I några fall, t.ex. när det gäller inbrottsstöld, har också gjort flera tillkännagivanden i frågan, och dessutom tillkännagett när dessa senast bör vara genomförda. Inte heller redovisas det på ett tillfredsställande sätt när de olika tillkännagivandena beräknas vara slutbehandlade. Denna kritik omfattar bl.a. 18 ej slutbehandlade tillkännagivanden. Utskottet är även kritiskt till att regeringen i flera fall dröjt alldeles för länge med att tillsätta utredningar, vilket bl.a. fått till följd att den efterfrågade lagstiftningen inte kommer att vara på plats . Denna kritik omfattar fyra ej slutbehandlade tillkännagivanden. När det gäller två av dessa fanns de med i det 34-punktsprogram som regeringen presenterade och skulle prioriteras. Trots detta har inga utredningar ännu tillsatts. Vidare anser utskottet att vissa tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade inte bör anses vara det eftersom de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillgodose det som efterfrågas i tillkännagivandet. Det gäller bl.a. tillkännagivandet om fler områdespoliser och kommunpoliser, tillkännagivandet om mer praktik i polisutbildningen, tillkännagivandet om brott mot äldre samt tillkännagivandet om åtgärder mot bedrägeribrott. Slutligen anser utskottet att det finns ett flertal tillkännagivande som regeringen felaktigt anser som slutbehandlade genom att en utredning tillsatts. Dessa tillkännagivanden kan enligt utskottets mening dock inte anses slutbehandlade förrän utredningen är klar, inte minst mot bakgrund av att regeringen vid tidigare tillfällen lagt ner utredningar. Det gäller sex tillkännagivanden som har redovisats som slutbehandlade. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, C, V, L, MP). behandlar i sitt yttrande (yttr. 2020/21:CU1y) tre riksdags-skrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. Utskottet noterar att det bland de riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade finns flera äldre tillkännagivanden där det saknas en redovisning av när de bedöms kunna bli slutbehandlade. Detta gäller bl.a. tillkännagivanden om snabbare betalningar, tillkännagivandet om betalningstider i näringslivet och tillkännagivandet om omvandling till ägarlägenheter. Utskottet framhåller att utskottet är medvetet om att handläggningstiden för slutbehandlingen av ett enskilt tillkännagivande är beroende av tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som förutsätts för en sådan slutbehandling. Utskottet vill dock understryka vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling av skrivelser. Som påpekat (bet. 2015/16:KU21 s. 30) vill civilutskottet också framhålla att det inte bör förekomma att tillkännagivanden inte är slutbehandlade utan att det redovisas en bedömning av när de kan bli slutbehandlade. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2019/20:UU3y) tre riksdags-skrivelse till regeringen som har redovisats som ej slutbehandlade samt två riksdagsskrivelser till riksdagsstyrelsen som har redovisats som slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om utvärdering av kampanjen om medlemskapet i anförs att utskottet emotser utredningens resultat. I fråga om riksdagsskrivelserna om statens budget inom utgiftsområde 7, respektive återrapportering till när det gäller fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i , anförs att utskottet avser följa frågan. När det gäller riksdagsskrivelserna till Riksdagsstyrelsen noterar utskottet att skrivelserna har slutbehandlats. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2019/20:FöU7y) fyra riksdags-skrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. I fråga om tillkännagivandet om miljöprövning av övnings- och skjutfält anser utskottet att regeringen bör redovisa vilka särskilda omständigheter som gjort att ärenden som getts hög prioritet ändå har handläggningstider på 6–. När det gäller tillkännagivandet om att utan dröjsmål vidta åtgärder i syfte att åstadkomma en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar menar utskottet att det är angeläget att regeringen vidtar åtgärder som underlättar delandet av sekretessbelagd information mellan blåljusaktörer. I fråga om tillkännagivandet om krisberedskapen inom sjukvården anser utskottet att det är av stor vikt att försörjningsberedskapen för svenskt vidkommande säkerställs när det gäller läkemedel och sjukvårdsmateriel inför höjd beredskap eller krig, men också inför en fredstida samhällskris, vilket inte minst coronapandemin visar på. Utskottet utgår från att regeringen särskilt beaktar dagens erfarenheter av en pandemi för det fortsatta arbetet att verka för en ökad resiliens inom svensk sjukvård. När det gäller tillkännagivandet om en översyn av civil-militär samverkan och stödet till samhället vill utskottet framhålla att man skulle välkomna en djupare redovisning av regeringens åtgärder när det gäller stöd till samhället. De behov som framträtt under såväl skogsbränder som coronapandemi får stödet till samhället att framstå som än mer angeläget. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen för vissa tillkännagivanden som ännu inte slutbehandlats anför att man har för avsikt att återkomma till i den kommande försvarspolitiska inriktningspropositionen. Det gäller bl.a. tillkännagivandet om långräckviddiga bekämpningssystem. Eftersom den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen svarat för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvarspolitiken ser utskottet det som naturligt att frågorna lyfts där innan regeringen överlämnar sin inriktningsproposition. Utskottet har uttalat i budgetbetänkandet (2019/20:FöU1) att det inte haft några invändningar mot regeringens bedömning att de tillkännagivanden som regeringen då redovisade skulle vara slutbehandlade. Utskottet har följaktligen inte heller nu något att anföra med anledning av regeringens bedömningar av vilka skrivelser som bedömts vara slutbehandlade. vill utskottet framhålla att när beslutar om statens budget har framhållit att anslagen inte får användas på annat sätt än har bestämt (bet. 2018/19:KU21). framhöll även i samma betänkande att riksdagsskrivelser som rör budgetbeslut inte per automatik kan avskrivas med regleringsbreven . En bedömning behöver enligt göras i varje enskilt fall. Inte förrän alla delar av budgetbeslutet är genomförda kan riksdagsskrivelsen ses som slutbehandlad. Av regeringens redogörelse bör då också framgå vad som ligger till grund för att riksdagsskrivelsen anses slutbehandlad. Utskottet utgår därmed från att regeringen inom ramen för resultatredovisningen i kommande budgetproposition kommer att redogöra för att alla delar av budgetbeslutet genomförts och att anslagen använts på det sätt som beslutat. gör i sitt yttrande (yttr. 2020/21:SfU1y) bl.a. följande uttalande. Utskottet konstaterar att regeringen lämnar utförliga redogörelser för sin behandling av tillkännagivanden. När det gäller frågan om regeringens handläggningstider kan utskottet notera att det finns ett antal tillkännagivanden som har beretts . Även om en längre handläggningstid kan vara motiverad till följd av tillkännagivandets innehåll vill utskottet påminna om att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs samt att regeringen så långt det går redovisar planerade åtgärder och när ett tillkännagivande kan antas vara slutbehandlat. har utskottet förståelse för att den pågående pandemin och dess följdverkningar har inneburit en ökad arbetsbörda för regeringen. Utskottet har i övrigt inget att anföra med anledning av regeringens skrivelse. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, SD, KD). gör i sitt yttrande (yttr. 2019/20:SoU5y) bl.a. följande uttalande. Utskottet ser positivt på att regeringen redovisar en tidsplan för planerade åtgärder när det gäller flertalet av de tillkännagivanden som riktats till regeringen med anledning av socialutskottets betänkanden och som ännu inte har slutbehandlats. kan utskottet konstatera att tidsplan saknas eller är bristfällig för vissa tillkännagivanden. Utskottet vill påminna om att utgångspunkten är att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Det är likaså angeläget att regeringen undviker onödig tidsåtgång i sin behandling av skrivelser. Utskottet har emellertid förståelse för att regeringen måste prioritera det arbete som den pågående pandemin till följd av covid-19-utbrottet innebär. Enligt utskottet bör regeringen i budgetpropositionen redovisa en tidsplan för planerade åtgärder när det gäller de ovan nämnda tillkännagivandena. gör i sitt yttrande (yttr. 2010/21:KrU1y) bl.a. följande uttalande. Utskottet noterar att det finns flera tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde som ännu inte är tillgodosedda, och understryker att det är av stor vikt att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Om åtgärderna drar ut är det angeläget att regeringen är utförlig i sin redogörelse för orsakerna till fördröjningen. Utskottet vill också peka på att stor tidsåtgång kan skapa en osäkerhet som kan leda till att ämnet för ett tillkännagivande kommer upp på nytt i olika sammanhang. Slutligen vill utskottet poängtera vikten av att regeringen behandlar riksdagsskrivelser med tillkännagivanden skyndsamt och utskottet förutsätter nu att regeringen vidtar åtgärder för att verkställa tillkännagivanden. I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, SD, KD). behandlar i sitt yttrande (yttr. 2019/20:UbU5y) två riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. I ställningstagandet redovisas regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena. I ställningstagandet gör även utskottet bl.a. följande uttalande. Utskottet vill understryka att handläggningstiden för ett tillkännagivande beror på tillkännagivandets innehåll, men vill påminna om att det är av stor betydelse att regeringen behandlar tillkännagivanden skyndsamt och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling. I yttrandet finns en avvikande mening (M, SD, KD). framhåller i sitt yttrande (yttr. 2019/20:TU7y) bl.a. följande. Av de 32 tillkännagivandena inom trafikutskottets beredningsområde anges 24 vara under fortsatt beredning. Av dessa hör 14 till äldre riksmöten (/17) och 10 till nyare riksmöten (/18). När det gäller handläggningstiden för ett tillkännagivande kan utskottet konstatera att det finns ett antal tillkännagivanden som har beretts . Utskottet vill framföra att det är medvetet om att handläggningstiden rimligtvis beror på tillkännagivandets innehåll men vill påminna om att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. Utskottet kan konstatera att regeringen lämnar utförliga redogörelser för sin behandling av tillkännagivanden, vilket är positivt. Utskottet noterar att redogörelserna främst innehåller information om vidtagna åtgärder. När det gäller den fortsatta beredningen redogör regeringen för planerade åtgärder i ett antal ärenden och anger i vissa fall när eller efter vilka planerade åtgärder som ett tillkännagivande kan tänkas vara slut-behandlat. Utskottet vill liksom lyfta fram vikten av att regeringen i möjligaste mån redovisar planerade åtgärder och när ett tillkännagivande kan antas vara slutbehandlat. Utskottet välkomnar att regeringen redogör för vidtagna åtgärder för samtliga eventuella delmoment när det gäller de tillkännagivanden som är mer omfattande och innehåller olika delmoment. Slutligen vill utskottet åter peka på att det ställer sig positivt till den praxis som har vuxit fram och som innebär att regeringen har möjlighet att redovisa sin behandling av tillkännagivanden i budgetpropositionen eller i en annan proposition eller skrivelse före skrivelse 75. Denna praxis innebär att riks-dagen ges möjlighet att i ett tidigare skede lämna eventuella synpunkter på regeringens hantering av tillkännagivanden. Utskottet kan liksom även konstatera att regeringen har beaktat klargöranden om att tillkännagivanden inte bör redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2019/20:NU7y) fyra riksdagsskrivelser som har redovisats som slutbehandlade och framhåller i sitt yttrande bl.a. följande. Utskottet vill påminna om betydelsen av att regeringen behandlar skrivelser med den skyndsamhet som krävs och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Utskottet noterar att det nu äldsta, ännu inte slutbehandlade tillkännagivandet inom utskottets beredningsområde beslutades av . Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter arbetet med att bereda samtliga ännu inte slutbehandlade tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, SD, KD). När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas (se t.ex. bet. 2011/12:KU21). En mer utförlig redogörelse för utskottets tidigare ställningstaganden finns t.ex. i betänkande 2014/15:KU21 (s. 16 f.). En redogörelse finns också i yttrande 2015/16:KU7y till utbildningsutskottet och i betänkande 2015/16:KU21. Utskottets ställningstagande vid behandlingen av skrivelse 75 I betänkande 2016/17:KU21 gjorde utskottet ett antal generella påpekanden (s. 36 f.). har tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpro-positionen. Vissa utskott, t.ex. justitieutskottet och näringsutskottet, tar i sina yttranden till om den nu aktuella skrivelse 75 upp frågor där regeringen hänvisar till behandlingen i en tidigare framlagd proposition. Det kan gälla både ej slutbehandlade och slutbehandlade tillkännagivanden. vill framhålla att det är ange-läget att regeringen är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskotten ges därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang.