bet · H701MJU13 · 2020-04-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om cirkulär ekonomi från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om samhällets omställning till en cirkulär ekonomi, materialåtervinning, nedskräpning och åtgärder för minskat matsvinn. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD och L). 135 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Omställning till en cirkulär ekonomi Motioner som bereds förenklat 1.Åtgärder för att främja omställning till en cirkulär ekonomi, punkt 1 (M, KD) 2.Åtgärder för ökad återvinning, punkt 3 (M, KD) 3.Åtgärder för ökad återvinning, punkt 3 (C) 4.Åtgärder för ökad återvinning, punkt 3 (V) 5.Åtgärder för ökad återvinning, punkt 3 (L) 6.Ekodesign och konsumentinformation, punkt 4 (M) 7.Ekodesign och konsumentinformation, punkt 4 (C) 8.Plaståtervinning, punkt 5 (M) 9.Plaståtervinning, punkt 5 (V) 10.Plaståtervinning, punkt 5 (KD) 11.Återvinning av förpackningar och tidningar, punkt 6 (SD) 12.Återvinning av elektronik och metaller, punkt 7 (M) 13.Återvinning av elektronik och metaller, punkt 7 (V) 14.Nedskräpning, punkt 8 (KD) 15.Övergivna båtar, punkt 9 (C) 16.Hållbar gödselhantering och energiutvinning från stallgödsel, punkt 11 (V) 17.Mål och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 13 (SD) 18.Mål och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 13 (C) 19.Mål och åtgärder för minskat matsvinn, punkt 13 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) 7.Centerpartiets förslag för en cirkulär ekonomi (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att främja omställning till en cirkulär ekonomi 2019/20:1087 av (S), 2019/20:1190 av och (båda S) yrkandena 1 och 4 i denna del, 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 22 samt 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (M, KD) 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 4 i denna del och 2019/20:1199 av och (båda S). Åtgärder för ökad återvinning 2019/20:2579 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 16, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 19–21, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 7–9 och 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 19, 26 och 27 samt 2019/20:3305 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 4. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 3, 2019/20:2579 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 37. Reservation 8 (M) Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) Återvinning av förpackningar och tidningar 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 11 (SD) Återvinning av elektronik och metaller 2019/20:917 av m.fl. (S), 2019/20:1258 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2579 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) 2019/20:238 av och (båda S), 2019/20:444 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1894 av (M), 2019/20:2405 av (M), 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24 samt 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 29 och 30. Reservation 14 (KD) 2019/20:1737 av Per Lodenius m.fl. (C), 2019/20:2906 av (M) och 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 34–36. Reservation 15 (C) 2019/20:1182 av (M). Hållbar gödselhantering och energiutvinning från stallgödsel 2019/20:1507 av (MP), 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:2512 av (M). Reservation 16 (V) 2019/20:72 av Skånberg (KD). Mål och åtgärder för minskat matsvinn 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:1109 av (MP) yrkandena 1, 2, 4, 5 och 10–12, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 39–41, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 37–39 och 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Reservation 19 (L) Utökad samverkan mot matsvinn 2019/20:1109 av (MP) yrkandena 7–9 och 13–15, 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 46. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (L), (S), (MP), (V), (M), (M), (M), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 135 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om samhällets omställning till en cirkulär ekonomi, materialåtervinning, nedskräpning och åtgärder för minskat matsvinn. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning i ett särskilt avsnitt. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. De motionsyrkanden som behandlas förenklat finns i bilaga 2. Omställning till en cirkulär ekonomi Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om omställning till en cirkulär ekonomi samt om cirkulär upphandling. Jämför reservation 1 (M, KD). Åtgärder för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 18 liksom i kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att takten i omställningen till en mer cirkulär ekonomi måste öka. Enligt motionärerna måste samhällets omställning till en mer ansvarsfull och hållbar produktion och konsumtion intensifieras. Vidare anförs i partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 22 att en nationell strategi för en biobaserad, cirkulär ekonomi bör tas fram. Även i kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 6 anförs att en nationell strategi för en biobaserad, cirkulär ekonomi bör tas fram som syftar till att ska vara världsledande i omställningen. Motionärerna anser att arbetet med cirkulär ekonomi behöver konkretiseras och hållas samman. För att möjliggöra detta bör en strategi antas som samlar mål och visioner och stakar ut de konkreta styrmedel som krävs. I kommittémotion 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 1 om att resurs- och kostnadseffektivitet bör stå i centrum under omställningen till en cirkulär ekonomi anför motionärerna att med kraft bör fortsätta omställningen till ett resurseffektivt samhälle med utgångspunkt i avfallshierarkin och idén om en cirkulär ekonomi. I yrkande 2 i samma motion anförs vikten av att motverka den ökande graden av projektifiering i omställningen till en cirkulär ekonomi. Motionärerna anser att långsiktighet och systematiskt arbete leder till bättre resultat och därmed en snabbare övergång till ett resurseffektivt samhälle. Vidare anförs i yrkande 6 i samma motion att det bör övervägas om det holländska s.k. för att främja innovationer i den cirkulära ekonomin bör införas. I motion 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 1 om cirkulär ekonomi anförs att många av leverantörskedjorna är globala och att om lagstiftningen inte harmoniseras är risken att den blir verkningslös. Motionärerna ser EU som en mycket viktig aktör för att genomföra förändringar, inte minst för produktion och produkter. Enligt motion 2019/20:1087 av (S) om att genom att intensifiera arbetet för en cirkulär ekonomi, förena lägre miljöpåverkan med fler jobb och ökad välfärd, går det att förena tillväxt och teknisk utveckling med en hållbar produktion och konsumtion. Men det måste enligt motionären bygga på en cirkulär ekonomisk modell. I motion 2019/20:1199 av och (båda S) anförs vikten av att ställa krav på återvunnet material i offentliga upphandlingar. Enligt motionärerna kan det offentliga sätta ambitiösa mål för upphandling av återvunnet material – då skapas både klimatnytta och förutsättningar för ett mer cirkulärt samhälle. Även i motion 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 4 uppmärksammas stödet för cirkulär upphandling. Motionärerna ser ett behov av att offentliga upphandlare får bättre kunskap och verktyg för att kunna styra den offentliga konsumtionen till att bli mer cirkulär. I upphandlingsmyndighetens stöd till offentliga upphandlingar borde främjandet av cirkulär ekonomi såsom användning av återvunnet material ha en tydlig roll att spela. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Åtgärder för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi Enligt regeringen är utvecklingen mot en cirkulär ekonomi central för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland, och för att bidra till miljö- och klimatmålen och flera av de globala målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030. , den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna framgår att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi ska stärkas. Enligt överenskommelsen ska en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin genomföras. Vidare ska ytterligare steg tas som gör det enklare för hushåll att återvinna och återbruka, bl.a. genom att producentansvar för textilier införs. Möjliga framkomliga vägar för att kraftigt öka återbruk och återvinning av textilier ska prövas där branschen och ideella aktörer involveras. En utredning om krav på pant ska omfatta fler produkter, som exempelvis batterier, mobiltelefoner och annan elektronik ska tillsättas, med målet att ha ett system på plats . För ökad effektiv hushållsnära insamling, bättre samarbete mellan de kommunala systemen och producentansvarssystemen och för högre återvinning ska införandet av nya samordnade krav på lägsta servicenivå för hushållens avfall, inklusive förpackningar, tidningar, grovavfall och farligt avfall, utredas. En utredning ska tillsättas om möjligheten att alla produkter ska ha ett produktpass med information om vad produkten innehåller, var den kommer från och hur den kan återvinnas eller tas om hand. Av januariavtalet följer även att ett hyberavdrag liksom möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre som t.ex. bil, kläder, verktyg eller möbler ska införas . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att takten i arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi behöver öka. Vidare anför regeringen att det är viktigt med EU-gemensamma regler för att gå mot en cirkulär ekonomi med giftfria och resurseffektiva kretslopp inom EU:s inre marknad. presenterade 2015 ett förslag om cirkulär ekonomi i två delar: en handlingsplan för cirkulär ekonomi (COM (2019) 190 final) och ett nytt avfallspaket. Handlingsplanen saknade till stor del förslag till bindande lagstiftning, dock presenterade kommissionen initiativ kring produktion, produktionsprocesser och konsumtion, återvinning, avfallshantering och nya affärsmodeller/delningsekonomi. Fem prioriterade områden lyftes fram: plast, matavfall, kritiska råmaterial, bygg- och rivningsavfall, biomassa samt biobaserade produkter. Avslutningsvis föreslogs ett ramverk för uppföljning, bl.a. ska en uppsättning nyckelindikatorer identifieras. Det s.k. avfallspaketet beslutades av Europeiska unionens råd , och innebär revideringar av sex direktiv på avfallsområdet. De direktiv som berörs är: • avfallsdirektivet (2008/98/EG) • direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG) • direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) • direktivet om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (2012/19/EU) • direktivet om batterier och ackumulatorer (2006/66/EG) • direktivet om uttjänta fordon (2000/53/EG). I avfallsdirektivet fastställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik om att förebygga och hantera avfall. Avfall ska enligt bestämmelsen i första hand förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. föreskriver en ökad användning av effektiva ekonomiska instrument och andra åtgärder som främjar avfallshierarkin. Tillverkarna får här en viktig roll genom att de måste ansvara för sina produkter när de blir avfall. Dessutom ska det finnas obligatoriska system för utökat producentansvar för alla förpackningar. Det finns redan krav på separat insamling av papper, papp, glas, metall och plast. De nya reglerna ska höja kvaliteten på returråvaror och deras användning: farligt hushållsavfall ska samlas in separat , biologiskt avfall och textilier . Vidare ska deponering fasas ut gradvis. Vid 2035 ska högst av det kommunala avfallet deponeras. Den nya lagstiftningen fokuserar även på att förebygga avfall. Genomförandet av de reviderade direktiven pågår i . I budgetpropositionen anför regeringen att genomförandet kommer att bidra till att steg tas mot en cirkulär ekonomi. En proposition kommer att läggas fram . En delegation för cirkulär ekonomi inrättades av regeringen (dnr M2018/01090/Kl). Delegationen var ett av förslagen i betänkandet från utredningen om cirkulär ekonomi, Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi, SOU 2017:22. Även erfarenheterna från samverkansprogrammet cirkulär och biobaserad ekonomi har pekat på att det finns behov av en samordnande och pådrivande kraft för omställningen till en cirkulär ekonomi. Delegationen är placerad vid . Syftet med delegationen är att nationellt och regionalt stärka omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Den ska vara ett och en samordnande kraft för omställningen, med syfte att både minska miljö- och klimatpåverkan och att stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Därigenom förväntas man uppnå ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv på nationell och regional nivå. Några av delegationens uppgifter är att identifiera hinder, motverkande styrmedel och behov av utbildning och information samt att ge regeringen råd och förslag på kostnadseffektiva åtgärder. Delegationen ska redovisa hur dess arbete har fungerat och vid behov föreslå förändringar. presenterade en rapport om genomförandet av den handlingsplan för cirkulär ekonomi som antogs 2015 (COM (2019) 190 final). Rapporten belyser de viktigaste resultaten och beskriver vad som återstår att göra för att bana väg för en klimatneutral och konkurrenskraftig cirkulär ekonomi som minimerar trycket på natur- och dricksvattenresurser och ekosystem. Rapporten fastslår att samtliga 54 åtgärder i handlingsplanen har genomförts eller håller på att genomföras. Enligt kommissionen kommer åtgärderna att bidra till att öka den europeiska konkurrenskraften och modernisera ekonomin och industrin för att skapa sysselsättning, skydda miljön och skapa hållbar tillväxt. I och med rapporten anser kommissionen att handlingsplanen är genomförd. antogs rådslutsatser inom ramen för arbetet med en cirkulär ekonomi på miljörådet. Regeringen välkomnade slutsatserna som syftade till att lägga en grund för ett även i fortsättningen ambitiöst arbete med cirkulär ekonomi inom EU. Bland annat uppmanades kommissionen att presentera ett förslag om ett långsiktigt strategiskt ramverk för cirkulär ekonomi samt en ny handlingsplan. I kommissionens arbetsprogram aviserades att en ny handlingsplan för cirkulär ekonomi skulle presenteras . Vidare anför regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen som lades fram av regeringen (prop. 2019/20:65) att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi bör stärkas. Även här anför regeringen att flera åtgärder inom detta område bör genomföras . Utöver en nationell strategi för cirkulär ekonomi bör bl.a. en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter göras för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. En skatt på avfallsförbränning bör införas för att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. I samband med diskussioner om kommissionens gröna giv (COM(2019) 640 final) på miljörådet välkomnade regeringen kommissionens avsikt att presentera en ny handlingsplan för cirkulär ekonomi med särskild inriktning på resursintensiva sektorer som textilier, bygg, elektronik och plast. Regeringen anser att en sådan ny handlingsplan bör bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi med resurseffektiva och giftfria kretslopp. Handlingsplanen bör omfatta initiativ till en textilstrategi och fortsatta åtgärder på EU-nivå för att förebygga och hantera de miljöproblem som uppkommer på grund av plast och mikroplast. I budgetpropositionen anför regeringen att den avser att vidta flera åtgärder inom detta område , bl.a. ska en nationell strategi för cirkulär ekonomi tas fram. Genom en sådan strategi vill regeringen ta ett helhetsgrepp på frågan om hållbar produktion och konsumtion av varor och tjänster. Strategin ska bidra till genomförandet av de nationella miljö- och klimatmålen och till EU:s arbete med cirkulär ekonomi. bjöd regeringen in olika branscher och organisationer till ett möte för att ge inspel till det pågående arbetet med strategin för cirkulär ekonomi. En möjlig vision är att till 2030 ska ställa om produktion och konsumtion till en cirkulär ekonomi där material och produkter hanteras som en resurs i giftfria och resurseffektiva kretslopp. Den nationella strategin föreslås innehålla några särskilda fokusområden: Cirkulär ekonomi genom skärpt produktdesign och hållbar produktion, Cirkulär ekonomi genom att stimulera hållbara sätt att konsumera, Cirkulär ekonomi genom att främja giftfria och resurseffektiva kretslopp, Cirkulär ekonomi genom cirkulära affärsmodeller och Cirkulär ekonomi som drivkraft för näringslivet. Enligt regeringen är ett av de länder i världen som har bäst förutsättningar att gå före och visa att en fossilfri värld med en cirkulär ekonomi är möjlig, och det finns stora möjligheter att utveckla innovationer och nya affärsmodeller. Enligt uppgift från ska strategin vara klar . Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:729 av (M)) om cirkulär ekonomi anförde statsrådet : Utvecklingen mot en cirkulär ekonomi är central för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland, bidra till miljö- och klimatmålen och flera av de globala målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030. Omställningen till en cirkulär ekonomi är även viktig för regeringen eftersom den kommer att innebära stora möjligheter till stärkt konkurrenskraft och ökad sysselsättning. Regeringen kommer att genomföra flera åtgärder inom detta område . Enligt januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, ska utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi stärkas. Regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för cirkulär ekonomi. Därutöver ska bland annat ett producentansvar för textil införas, krav på pant utvidgas till fler produkter och en utredning om så kallade produktpass tillsättas. Regeringen har även vidtagit flera åtgärder för att bidra till omställningen till en cirkulär ekonomi. För att förändra konsumtionsmönstren av varor och tjänster genom att stimulera återanvändning av varor har regeringen sänkt mervärdesskatten från till för reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne samt infört en skattereduktion för reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. Nya ekonomiska styrmedel kan göra kretsloppstänk ännu mer attraktivt för den enskilde. Regeringen har tillsatt flera utredningar för att se över möjligheterna att införa ekonomiska styrmedel för att främja cirkulär ekonomi, däribland en utredning om skatt på engångsartiklar. Enligt januariavtalet ska det införas ett hyberavdrag liksom möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre som till exempel bil, kläder, verktyg eller möbler. lade kommissionen fram sitt meddelande En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt (COM(2020) 98 final). I handlingsplanen anför kommissionen att en uppväxling av den cirkulära ekonomin från ett fåtal föregångare till de stora ekonomiska aktörerna kommer att vara avgörande för att uppnå klimatneutralitet och för att frikoppla ekonomisk tillväxt från resursanvändning, som man säkerställer EU:s långsiktiga konkurrenskraft. För att uppfylla denna ambition måste EU påskynda övergången till en regenerativ tillväxtmodell som ger mer tillbaka till planeten än den tar, göra framsteg när det gäller att hålla sin resursförbrukning inom planetens gränser och därför sträva efter att minska sitt konsumtionsavtryck och fördubbla sin cirkulära materialanvändning under det kommande decenniet. Kommissionen presenterar en rad initiativ i handlingsplanen som syftar till att skapa en samstämmig ram för produktpolitiken där hållbara produkter, tjänster och affärsmodeller är och konsumtionsmönstren omvandlas så att det inte genereras något avfall. Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att minska avfallet och säkerställa att EU har en väl fungerande inre marknad för returråvaror av hög kvalitet. EU:s kapacitet för att ta ansvar för sitt avfall kommer också att stärkas. Det aviseras även en policyram för biobaserad plast, ett initiativ för cirkulär elektronik och lagstiftningsförslag om bl.a. nytt regelverk för batterier. Kommissionen anför vidare i meddelandet att inte kan åstadkomma en omvälvande förändring på egen hand. EU kommer därför att fortsätta att visa vägen mot en cirkulär ekonomi på global nivå och utnyttja sitt inflytande, sin expertis och sina ekonomiska resurser för att förverkliga målen för hållbar utveckling till 2030. Regeringen har slagit fast i den nationella upphandlingsstrategin (dnr Fi2016/00833/OU) att ska ligga i framkant och fortsatt vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling och att ett livscykelperspektiv bör beaktas i upphandlingens olika faser. Möjligheterna att ta miljö- och klimathänsyn vid upphandling har förtydligats i den nya upphandlingslagstiftningen, bl.a. i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) framhåller regeringen att offentlig upphandling är ett effektivt instrument för att främja god konkurrens och sund användning av skattemedel och kan också bidra till att våra klimatmål nås. Enligt regeringen finns en stor potential att genom offentlig upphandling bidra till minskade utsläpp och att innovativa och klimatsmarta lösningar främjas. I klimathandlingsplanen anges att den svenska offentliga sektorn köper varor, tjänster och byggentreprenader för . Dessa inköp utgör ungefär en sjättedel av BNP och inköpens utsläpp uppgår till ca koldioxidekvivalenter. De områden som enligt regeringen har störst klimatpåverkan, sett till livscykelutsläpp, är bygg- och anläggningsentreprenader, tjänster som omfattar drift av infrastruktur och fastigheter, transporter samt livsmedel. Regeringen anför vidare att staten, kommunerna och regionerna genom medvetna inköp kan främja marknader för mindre utsläppsintensiva produkter och tjänster och också bidra till att skapa marknader för nya innovativa lösningar, t.ex. genom innovationsupphandling. Utöver den direkta klimateffekten kan sådan offentlig upphandling bidra till att de företag som erbjuder klimatsmarta tjänster och produkter genom skalfördelar, och för ny teknik även läroeffekter, kan sänka kostnaderna för mer klimatsmarta alternativ.