bet · H701UbU9 · 2020-01-17 00:00:00 — Låntagaren får ansöka om nedsättning av årsbeloppet om låntagaren tar emot studiehjälp, studiemedel, eller studiestartsstöd, om låntagaren fullgör en längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkesofficer, eller om det i något annat fall finns synnerliga skäl. Årsbeloppet får sättas ned till av låntagarens inkomst, beroende på om låntagaren är äldre eller . Årsbeloppet får sättas ned till noll, om årsbeloppet understiger av prisbasbeloppet (4 kap. 12–14 §§ studiestödslagen). Av detta följer att en låntagare som genomför grundutbildning längre än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt alternativt deltar i utbildning till reserv- eller yrkesofficer har rätt att, efter ansökan, inte betala på sitt annuitetslån. Årsbeloppet sätts då ned helt (uppgift från rättsavdelningen, CSN ). Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna om en person tar arbete i något bristyrke på landsbygden, i någon särskild del av landet eller utbildar sig till ett visst yrke. Den parlamentariska landsbygdskommittén (N2015:04) har föreslagit att regeringen ska utreda om det ska bli möjligt att minska studieskulderna för personer som bor och är yrkesaktiva i de 23 kommuner som kommittén har identifierat där företagen har särskilda svårigheter när de ska utveckla sina verksamheter. Det innebär enligt kommittén att studiestödet delvis ska kunna skrivas av för personer som väljer att bo och arbeta i landsbygdskommuner med särskilda utmaningar vad gäller demografi och produktionsförutsättningar. Om förslaget genomförs föreslår kommittén att nedskrivning ska ske , men med ett tak på och . För att få ta del av nedskrivningen krävs att man har avlagt en examen (se Parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd [SOU 2017:1]). Regeringen behandlade frågan om nedskrivning av studieskulder enligt den parlamentariska landsbygdskommitténs förslag i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). I propositionen framförde regeringen bl.a. att den avser att vidare analysera inom vilka sektorer som arbetsgivare har svårt att hitta kompetens på landsbygden samt återkomma om lämpliga åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden. gav regeringen i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder (N2019/02735/RTL). Syftet med uppdraget är att underlätta för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens och därigenom bidra till livskraftiga landsbygder. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Förslag om att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden och avskrivning av studielån för vissa yrkesgrupper behandlades senast i betänkande 2019/20:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd och i betänkande 2018/19:UbU15 Studiestöd. I likhet med tidigare ställningstaganden anser utskottet att det finns svårigheter med att använda studiestödssystemet som ett regionalpolitiskt instrument eftersom det kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att en sammanhållen landsbygdspolitik måste behandla kompetensförsörjningsfrågorna ur både ett utbildningsperspektiv och ett näringslivsperspektiv. Utskottet kan konstatera att ska lämna en delredovisning av ett regeringsuppdrag som bl.a. omfattar analys och förslag på åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygden. När det gäller återbetalning av studieskuld för värnpliktiga vill utskottet påminna om att dessa låntagare enligt gällande regelverk inte behöver betala på sitt annuitetslån . Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1379 (S) och 2019/20:2615 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studiemedelsberättigade utbildningar i och i utlandet. I motion 2019/20:3171 av (SD) yrkande 2 föreslås en översyn av de kurser som studenter kan läsa för att bli berättigade till studiemedel. Syftet är att avskaffa möjligheten att få studiestöd för vissa kurser. I yrkande 3 föreslår motionären att det ska tillsättas en utredning om studiemedelssystemet och att studiestöd inte bör betalas ut för religionsstudier som bedrivs i utlandet. Enligt motionären bör CSN ha fler möjligheter än att neka studier vid vissa universitet. Bakgrund och gällande rätt För att en utbildning ska ge rätt till studiemedel måste den vara godkänd. Det är regeringen som bestämmer vid vilka läroanstalter och utbildningar som studerande kan få studiestöd (1 kap. 2 § studiestödsförordningen). I en bilaga till studiestödsförordningen finns en förteckning över de läroanstalter och utbildningar vid vilka studiestöd kan lämnas. Enligt 3 kap. 21 § studiestödsförordningen får studiemedel lämnas för utlandsstudier på gymnasial eller eftergymnasial nivå om utbildningen kan anses ha en godtagbar standard. () beslutar om godtagbar standard för utbildningar på gymnasial nivå. Universitets- och högskolerådet (UHR) beslutar om godtagbar standard för utbildningar på eftergymnasial nivå. För utländska utbildningar kan studiemedel endast utbetalas om motsvarande utbildning i ger rätt till studiemedel. Om en utbildning inte tidigare är prövad avgör CSN utbildningens nivå. Prövningen utgår i första hand från vilken nivå motsvarande utbildning i har. Enligt 1 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter och allmänna råd om godtagbar standard för utbildningar utomlands på eftergymnasial nivå (UHRFS 2015:2) framgår att en utbildning kan anses ha godtagbar standard om något av följande villkor är uppfyllt Utbildningen är statligt erkänd genom utbildningslandets myndighet med ansvar för högre utbildning. Utbildningen är erkänd av en regional myndighet som har statens uppdrag att godkänna utbildningar. Utbildningen är erkänd av en etablerad ackrediteringsorganisation. Utbildningen ingår som en del i ett utbytesprogram vid ett svenskt lärosäte på eftergymnasial nivå. Det finns särskilda skäl. I bestämmelsen sägs även att detta inte gäller om den som har erkänt eller ackrediterat en utbildning saknar möjlighet eller system för att regelbundet kontrollera efterlevnaden av de kriterier som legat till grund för erkännandet eller ackrediteringen. Enligt UHR:s allmänna råd framgår att en ackrediteringsorganisation för att anses vara etablerad bör ha längre erfarenhet av ackrediteringsverksamhet i sin bedömningsverksamhet verka helt oberoende från de utbildningar som bedöms ackreditera mer än ett fåtal utbildningar huvudsakligen ackreditera utbildningar på eftergymnasial nivå hålla hög kvalitet i sin ackrediteringsverksamhet. Utlandsstudier som inte är studiemedelsberättigade Enligt 3 kap. 23 § studiestödsförordningen får studiemedel inte lämnas för en utbildning som är jämförbar med en utbildning i som inte ger rätt till studiemedel, eller på grund av omständigheter som rör utbildningen eller av något annat särskilt skäl inte rimligen bör ge rätt till studiemedel. Ett förtydligande av denna paragraf i studiestödsförordningen infördes . Regeringen angav som skäl för sitt förslag att det är väsentligt att sådana utlandsstudier som studiestöd lämnas för både håller en viss kvalitet och i övrigt inte är oförenliga med den svenska regleringen på området och att grundläggande värderingar som exempelvis kommer till uttryck i regeringsformen bör vara vägledande när det gäller beslut om studiemedel (Studiemedel vid utlandsstudier – Förändringar för ett långsiktigt och hållbart system, U2017/04843/GV, s. 16–18). Utskottet har ovan redogjort för det regelverk och de villkor som krävs för att en utbildning ska ge rätt till studiemedel, både för studier i och i utlandet. Utskottet anser att gällande regelverk är väl avvägt och vill i sammanhanget särskilt lyfta fram den förändring av studiestödsförordningen som regeringen införde 2018 som ytterligare förtydligar vilka utbildningar i utlandet som inte ska ge rätt till studiemedel. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2019/20:3171 (SD) yrkandena 2 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studielån till körkortsutbildning. Jämför reservation 2 (KD). I motion 2019/20:2428 av (M) föreslår motionären att man bör införa studielån för körkort för alla. Enligt motionären är det orättvist att endast vissa personer som står mycket långt från arbetsmarknaden har möjlighet att få studielån till körkort, medan andra får betala själva. Körkortsutbildning skiljer sig inte från annan utbildning, varför det är rimligt att alla ska kunna få studielån för att ta körkort, menar motionären. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 64 föreslås att det ska bli möjligt att ta studielån för lastbils- och busskörkort eftersom det råder brist på utbildade yrkeschaufförer. Bakgrund och gällande rätt Möjligheten till ett statligt lån för utbildning för B-körkort, s.k. körkortslån, infördes . Resurser tillfördes inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till anslaget 1:13 Lån till körkort (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 14 och 15, bet. 2017/18:AU2, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:117 och rskr. 2017/18:122 samt prop. 2017/18:161, bet. 2017/18:TU19, rskr. 2017/18:385). Enligt förordningen (2018:1118) om körkortslån är lånet avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och riktar sig till vissa arbetslösa personer . () prövar frågor om körkortslån enligt förordningen. Körkortslån får enligt förordningen beviljas med högst och endast en gång per person. aviserade regeringen att den avsåg att utvidga målgruppen för körkortslånet till unga i åldern 19–som har avslutat en gymnasieutbildning (pressmeddelande , ). Möjligheten till ett statligt lån för utbildning för B-körkort, s.k. körkortslån, infördes . Lånet är avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och riktar sig till vissa arbetslösa personer . I likhet med tidigare finner utskottet inga skäl för att föreslå en utvidgning av körkortslånet i enlighet med de förslag som framförts av motionärerna. Därmed avstyrks motion 2019/20:2428 (M) och motion 2019/20:2775 (KD) yrkande 64. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD) och 3 (KD). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkande 2018/19:UbU15, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Indragen studiehjälp m.m., punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3326 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3095 av Noria Manouchi (M). är studenter på högskola, universitet eller yrkeshögskola berättigade till studiemedel. Även studenter som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på komvux och på folkhögskola. Däremot möter vissa studenter – de som är och studerar på folkhögskola – svårigheter då de endast är berättigade till det lägre studiebidraget. finns det studenter som studerar på gymnasial nivå, men som är och därmed berättigade till studiemedel. Lärare har vittnat om en problematik vad gäller uppföljningen av studiemedlen. Elever som är och som skolkar från undervisningen i gymnasieskolan förlorar sitt studiebidrag. Däremot omfattas inte studerande som får studiemedel av samma kontroll om de skolkar. Vi föreslår därför att studiemedelssystemet ska utredas så att det både kan bli mer flexibelt men också mer tydligt och rättvist vad gäller reglerna om att endast de som deltar i undervisningen ska ha rätt till studiemedel och studiebidrag. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studielån till körkortsutbildning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2019/20:2428 av (M). råder brist på utbildade yrkeschaufförer. En svårighet när det gäller att få fler utbildade yrkeschaufförer ligger i att det inte är möjligt att ta lastbils- och busskörkort med studielån. Jag anser att detta bör ändras så att det är möjligt att få körkortslån från CSN även för yrkesförarutbildningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstagandena som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:UbU15. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i de sammanhangen men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstagandena som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:UbU15. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i de sammanhangen men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstagandena som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:UbU15. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i de sammanhangen men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:553 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betald polisutbildning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om studieskuldsavskrivning för glesbygdslärare och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:618 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de studenter som går en utbildning där det råder stort behov från marknaden och som är viktig för landets ekonomi ska få höjt studiebidrag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utreda och kostnadskalkylera ett nytt system för att förbättra villkoren för läkare och sjuksköterskor i glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1146 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskrivning av studieskuld och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1211 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av åldersgränserna i studiemedlen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1285 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen av studiemedlets lånedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa inkomstprövningen vad gäller inkomst av kapital till följd av bostadsförsäljning för studiemedlets bidrags- och lånedel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1379 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över systemet för återbetalning av studieskuld till CSN för värnpliktiga och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1628 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frigöra rätten till studiemedel från inkomst av lön och i stället koppla till avklarade poäng och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1656 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa inkomstbegränsning vid berättigandet av studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1829 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av att bredda utbildnings- och studiemedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2329 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga hur utbildningssektorn och möjligheterna till ett livslångt lärande skulle kunna påverkas av ökad flexibilitet samt ökad finansiering och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2428 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa studielån för körkort för alla och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2615 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta frågan om att möjliggöra för arbetsgivare att betala av anställdas studielån i arbetet med att förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD): 64.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt att ta lastbils- och busskörkort med studielån och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2788 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa fribeloppet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över på vilket sätt det extra tillägget till studiebidraget ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2909 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja fribeloppet för att kunna beviljas studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3093 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3095 av Noria Manouchi (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om uteblivet studiestöd och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skriva av studieskulder för den som flyttar till en landsbygdskommun, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:3108 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att höja gränsen för studiestöd från till och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3117 av och (båda M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemen för ersättning till de studerande bör samordnas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3171 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studiebidragets storlek bör anpassas till respektive studieort och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kurser som berättigar till studiestöd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa rätten till CSN-stöd för religionsstudier utomlands och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter att finansiera studier mitt i livet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3254 av m.fl. (C): 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa ett mer flexibelt studiemedelssystem som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid och skapa möjlighet för dem som behöver mer tid och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3326 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning senare i livet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning om studiemedelssystemet och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Motioner som bereds förenklat m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) Per Ramhorn m.fl. (SD) och (båda S) m.fl. (KD) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (C) och (båda M) m.fl. (M) m.fl. (C) m.fl. (M)