bet · H701UbU13 · 2020-02-24 00:00:00 — får meddela föreskrifter om ämnesplaner förutom när det gäller de gymnasiegemensamma ämnena (1 kap. 4 § gymnasieförordningen). beslutade regeringen om förändringar i flera av gymnasieskolans yrkesprogram. Ändringarna innebär att vissa inriktningar slås samman, att inriktningar avvecklas, att nya inriktningar införs samt vissa justeringar av innehåll (pressmeddelande , ). Därmed förändras bilaga 1 till gymnasieförordningen, enligt förordningen (2019:1266) om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039). Förändringarna trädde i kraft och bestämmelserna tillämpas första gången på utbildningar som påbörjas efter . har utifrån regeringens beslut föreslagit förändringar i ämnesplaner och programstrukturer. Förslaget har varit ute på remiss och fattar beslut i ärendet . Förslagen utgår från betänkande En fullföljd gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) och är framtagna i samarbete med de nationella programråden, branschrepresentanter, referensgrupper, expertgrupper och myndigheter (se Revidering av gymnasieskolans yrkesprogram på . I likhet med tidigare ställningstagande (bet. 2018/19:UbU11) kan utskottet konstatera att det är eller regeringen som beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden. Det finns därmed ingen anledning för att vidta några åtgärder. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:1619 (V) yrkande 7 och 2019/20:3307 (MP) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledning. Jämför reservation 6 (C). I motion 2019/20:2025 av (M) yrkande 2 menar motionären att det är viktigt att elever tidigt i får information om yrken och att detta kan göras i samverkan mellan undervisande lärare och studie- och yrkesvägledare. I yrkande 3 framförs att det är viktigt att studie- och yrkesvägledare förmedlar en aktuell beskrivning av yrken och att de därför kan behöva fortbildning för att kunna göra detta. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 18 förespråkas att studie- och yrkesvägledarna i högre grad ska användas som en länk mellan skolan och arbetslivet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste finnas som en röd tråd genom alla årskurser. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt läroplanen för m.m. (Lgr 11) ska eleverna få underlag för att välja fortsatt utbildning. För detta krävs att skolan har en nära samverkan med de gymnasiala utbildningarna som eleverna fortsätter till liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. Alla som arbetar i skolan ska också bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av könstillhörighet eller av social eller kulturell bakgrund. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av fortsatt utbildning. I läroplanen anges även att det ingår i skolans uppdrag att utbildningen ska ge eleverna förutsättningar att bl.a. utveckla ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. Det framgår vidare att frågor om bl.a. entreprenörskap ingår som en del av ämnet samhällskunskap. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan (Lgy 11) att gymnasieskolan ska ha en nära samverkan med bl.a. arbetslivet, särskilt när det gäller yrkesutbildningen. Målet är att varje elev ska kunna ta ställning till sin fortsatta studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. Eleven ska också bli medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med den tekniska utvecklingen, förändringar i samhälls- och yrkeslivet m.m. och därmed förstå behovet av personlig utveckling i yrket. Skolans personal ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn har ett särskilt ansvar bl.a. för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. I läroplanen anges även att en del i gymnasieskolans uppdrag är att skolan ska bidra till att alla elever utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande vilka ökar elevernas möjligheter till framtida sysselsättning, genom företagande eller anställning. I examensmål för olika gymnasieprogram anges vidare att utbildningen ska ge kunskaper om entreprenörskap och företagande. har tillkännagett att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 punkt 7, rskr. 2016/17:251). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 110). Utskottet har följt upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar (i och gymnasieskolan – en uppföljning [2017/18:RFR24, ]). Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning lämnade betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). I betänkandet lämnas ett antal förslag som syftar till att utveckla skolans studie- och yrkesvägledning så att elever ges likvärdiga förutsättningar att göra väl övervägda val utifrån goda kunskaper om utbildningsvägar och arbetslivet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . Utredningens förslag om att se över och utveckla befintliga verktyg för studie- och yrkesvägledning behandlades i budgetpropositionen . Efter budgetbeslut gav regeringen i uppdrag att genomföra detta (se regleringsbrevet ). Uppdraget ska slutredovisas . redovisade ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. Utskottet vill uppmärksamma att fortbildnings- och utvecklingsinsatser inom studie- och yrkesvägledningen har genomförts av . Utskottet följde upp frågan om studie- och yrkesvägledning genom en särskild studie . Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning lämnade 2019 betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle, och dess förslag bereds nu i . En utveckling pågår också av digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning, vilket ligger i linje med vad har tillkännagivit till regeringen. Utskottet ser inget behov av att föreslå att vidtar några åtgärder med anledning av ovanstående yrkanden om studie- och yrkesvägledning och avstyrker därför motionerna 2019/20:2025 (M) yrkandena 2 och 3 och 2019/20:3260 (C) yrkande 18. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och under /20 har detta gjorts i betänkande 2019/20:UbU1, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Gymnasieskolans utformning och betygssystem, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3086 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Vi vill utreda möjligheten att införa ett gemensamt första basår för alla studerande på gymnasiet. Efter ett sådant år kan eleverna välja inriktning på studierna till det andra gymnasieåret. Genom en sådan förändring skulle förhoppningsvis andelen felval och sena programbyten minska. Eleverna skulle också ha mer tid att vänja sig vid gymnasiets studiegång liksom att kunna reflektera över kommande yrkesval. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gymnasieskolans utformning och betygssystem, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3086 av m.fl. (M) yrkande 3. Det nuvarande systemet med kursbetyg skapar onödig stress hos eleverna. Enligt januariöverenskommelsen ska betygssystemet reformeras genom att reglerna för sammanvägning av olika delmoment inom ett betyg i ett ämne justeras. I överenskommelsen anges att detta ska utredas –2020 och att förändringarna sedan kan träda i kraft . Vi anser inte att detta är tillräckligt utan vill se en tydligare riktning mot en tillbakagång till ämnesbetyg. Vi menar också att ett renodlat ämnesbetygssystem förutsätter att den nuvarande kursutformade gymnasieskolan avskaffas. Det skulle också stärka kunskapsprogressionen. Enligt vår mening är det oroande att diskussionen om kursbetyg inte omfattar frågan om den kursutformade gymnasieskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Planering och dimensionering, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 4. Vi anser att gymnasieskolans matchningsuppdrag bör stärkas. Det är viktigt att särskilt de gymnasiala yrkesutbildningarna motsvarar den kompetens som företagen efterfrågar. Vi vill därför att man vid planeringen av nya gymnasieskolor och program i högre utsträckning beaktar nationella och regionala behov av kompetensförsörjning. De nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning har en viktig roll att spela i detta sammanhang. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi anser att gymnasieskolans introduktionsprogram bör reformeras. I stället för dagens illa fungerande introduktionsprogram ska programmens syfte och tillgänglighet renodlas. Vi menar att programmen i huvudsak bör ha två inriktningar: en inriktning ska vara studieförberedande med syfte att nå gymnasieexamen och en ska vara yrkesinriktad, en yrkesskola, med syftet att eleverna ska få goda språkkunskaper och en relevant yrkesutbildning. Det ska dock finnas en flexibilitet mellan de olika gymnasieprogrammen. Det ska alltid gå att välja till kurser för att uppnå gymnasiebehörighet och, om man blir behörig, växla över till ett nationellt gymnasieprogram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:3307 av (MP) yrkandena 1 och 2. I utvärdering av miljömålen 2019 presenterade ett flertal myndigheter, bl.a. , ett antal förslag för regeringen om hur möjligheterna att nå våra miljömål kan stärkas. Ett förslag är att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en pilotstudie där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande och på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. Jag anser att detta bör genomföras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. , punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:2025 av (M) yrkandena 2 och 3. Studie- och yrkesvägledarna fyller en stor och viktig roll. Jag vill att studie- och yrkesvägledarna i högre grad används som en länk mellan skolan och arbetslivet. De ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan ska vara integrerade i hela skolans verksamhet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste finnas som en röd tråd genom skolans alla årskurser, inte bara som en begränsad del i vissa årskurser. Detta bör göras i nära samverkan med det lokala näringslivet och andra aktörer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och betänkande 2019/20:UbU1. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och betänkande 2019/20:UbU1. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och betänkande 2019/20:UbU1. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och betänkande 2019/20:UbU1. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och betänkande 2019/20:UbU1. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) (L) och (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU10 och 2018/19:UbU11 och betänkande 2019/20:UbU1. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:26 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida en stimulanspeng kan införas för att främja förståelsen för egenföretagande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:116 av i (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att göra entreprenörskap och företagande till obligatoriskt gymnasieämne och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:213 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att göra ett tillägg i gymnasielagen som innebär att entreprenörskap måste finnas som valbar kurs och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att göra det möjligt att läsa enstaka kurser på nationella program före avslutat introduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:436 av (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta e-sport som inriktning på gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:515 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om naturbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:582 av (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa gymnasieskolans kursbetyg och ersätta dem med ämnesbetyg och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:616 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad och förtydligad studie- och yrkesvägledning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:621 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta de praktiska gymnasieprogrammen till och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta den kursutformade gymnasieskolan med en ämnesutformad och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad och förtydligad studievägledning i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ungdomar som inte blivit anställningsbara en andra chans genom s.k. teknikbrygga med två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa två nivåer i introduktionsprogrammet Språkintroduktion på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:661 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör undersöka möjligheten att kunna erbjuda Ung Företagsamhets verksamhet till alla gymnasieskolor och alla linjer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:996 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att återinföra att yrkesförberedande program som utgångspunkt också ska ge högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1590 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i entreprenörskap ska erbjudas fler gymnasieelever än och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1619 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en pilotstudie där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1855 av m.fl. (S): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella kompetenskrav för undersköterskerollen, barnsköterskerollen och skötarrollen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1862 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över huruvida gymnasiets yrkesprogram kan göras högskoleförberedande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1870 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett återinförande av högskolebehörighet på gymnasieskolans yrkesprogram och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1974 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2025 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieprogram ska leda till jobb på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kunskapen om yrken i tidig ålder och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortbildning i yrken och arbetsplatser till , studie- och yrkesvägledare, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2056 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av en tvåårig yrkesskola och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gymnasieprogrammens högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärlingsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att inrätta ett preparandår och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt ämnesprov och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla studie- och yrkesvägledningen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2128 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till efterfrågan på arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2196 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett kvalitetslyft bör genomföras inom gymnasiets yrkesprogram som bl.a. innebär att kopplingen till arbetslivet stärks med hjälp av Ung Företagsamhet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jordbruksutbildningarna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om introduktionsprogrammen på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en yrkesskola och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolans matchningsuppdrag bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M): 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå, där fokus ligger på yrkesämnen och svenska för nyanlända, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2834 av (M):