bet · H701JuU28 · 2020-04-03 00:00:00 — Mot bakgrund av de arbeten som pågår och de tillkännagivanden som har beslutat om och som ännu inte är slutbehandlade ser utskottet inte skäl att bifalla de motionsyrkanden som efterfrågar olika förändringar av systemet med villkorlig frigivning. Motionerna 2019/20:541 (SD) yrkandena 9 och 10, 2019/20:2728 (KD) yrkande 16, 2019/20:3062 (M) yrkande 15 och 2019/20:3248 (C) yrkande 31 avstyrks därmed. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravet i motion 2019/20:290 (KD) om kemisk kastrering. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 17 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (SD) och 3 (KD). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkandena /19:JuU13 och 2018/19:JuU25. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Begränsning av långa häktningstider m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:143 av (C). Jag vill att det skyndsamt genomförs förändringar som innebär att barn som misstänks för brott som kräver häktning placeras i en miljö som är särskilt anpassad för barn och unga. I utredningsbetänkandet SOU 2016:52 lämnas förslag som går i linje med vad jag efterfrågar. Häktade som vid tiden för verkställigheten av häktningsbeslutet inte har fyllt föreslås förvaras på ett särskilt ungdomshem. I de fall det finns mycket starka skäl mot förvaring på ett särskilt ungdomshem får dock åklagaren besluta att barnet i stället ska förvaras i häkte. Utredningen vill också att isolering av unga förbjuds. Dock föreslår utredningen att den som inte har fyllt och är häktad, alternativt anhållen men placerad på häkte, ska ha rätt till minst fyra timmars vistelse tillsammans med någon annan , men understryker att det är en absolut miniminivå. Mot bakgrund av att utredningen föreslår att häktning av barn som huvudregel ska verkställas på särskilda ungdomshem får förslaget framför allt konsekvenser för de häktade barn som på grund av mycket starka skäl har placerats i häkte. Utredningen framhåller även att det är viktigt att fyratimmarsregeln inte blir normerande i begränsande riktning för de barn som placeras på särskilda ungdomshem. På de särskilda ungdomshemmen förutsätts det att barnen får betydligt mer mänsklig kontakt än så. Regeringen bör återkomma med förslag som ligger i linje med vad som föreslås i utredningsbetänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52) när det gäller barn och häktning. Avhopparverksamhet, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 9. Kriminalvården har en viktig roll i att stärka arbetet med att förebygga återfall. Det är viktigt att det finns ett starkt stöd från samhällets sida för den som vill lämna det kriminella livet. Den som har varit aktiv i grov brottslighet löper ofta en betydande risk som avhoppare. Av stor betydelse är Kriminalvårdens s.k. avhopparverksamhet som vänder sig till den som vill lämna den kriminella livsstilen. Flera städer runt om i med utsatta områden och kriminella miljöer saknar dock avhopparprogram. Jag vill att regeringen flyttar fram positionerna för att få väl fungerande avhopparverksamheter på plats i hela landet. Jag föreslår också att regeringen initierar en grundlig genomgång av metoder och resultat. Avhopparverksamhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 29. Den som väljer att lämna en kriminell miljö löper stor risk att bli hotad och utsatt för våld av andra från samma miljö. Det är därför centralt att det finns en fungerande avhopparverksamhet den dagen då någon bestämmer sig för att ta steget och lämna ett kriminellt gäng eller en våldsbejakande miljö. När någon hoppar av från ett kriminellt gäng krävs inte bara en skyddad identitet. Både försörjning, arbete och bostad måste finnas för att avhoppet ska bli långvarigt och personen inte ska återfalla i kriminalitet. Av regeringens brottsförebyggande program Tillsammans mot brott, som presenterades 2017, framgår att regeringen ska verka för att det utvecklas insatser för att individer ska kunna lämna kriminella eller extremistiska grupperingar. Enligt regeringsförklaringen avser regeringen att införa ett nationellt exitprogram. Jag välkomnar detta arbete. Den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism avslutade sitt uppdrag när Center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättades inom (Brå). För att stärka avhopparverksamheten till dess att regeringens exitprogram är på plats vill jag se en översyn av hur kommunernas arbete med avhopparverksamhet har utvecklats efter avvecklingen av den nationella samordnaren och inrättandet av CVE. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av kommunernas avhopparverksamhet. Civilsamhällets roll, punkt 3 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi anser att frivilligorganisationer ska ha en naturlig plats i återanpassningen av den dömde, både före och efter frigivningen. Det civila samhället har stor betydelse för att stötta tidigare dömda personers återanpassning. Föreningar bör uppmuntras att finnas med som en del i livet före och efter frigivningen. Avhopparjourer dit kriminella kan vända sig när de vill lämna sitt kriminella liv har drivits av bl.a. Exit (främst avhoppare från nazistisk miljö), Kriminellas revansch i samhället () och X-Cons. Vi kan inte utgå från att civilsamhället kommer att ställa upp automatiskt om inte de ekonomiska förutsättningarna finns. Avdragsrätt för gåvor återinfördes i och budget och är ett viktigt steg för att stödja civilsamhället ekonomiskt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Sociala utfallskontrakt, punkt 4 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 11. Vi vill ge frivilligorganisationer ersättning i förhållande till hur väl de lyckas återanpassa tidigare dömda. har begreppet ”social impact bonds”, sociala utfallskontrakt, etablerats i och . Detta innebär att civilsamhället får ekonomisk ersättning från staten i förhållande till hur väl man lyckas återanpassa tidigare brottslingar. Ett socialt utfallskontrakt börjar med att en offentlig part (kommun och region) identifierar ett problem i samhället som de vill lösa genom att investera i det identifierade området. Förhoppningen är att detta ska leda till framtida kostnadsbesparingar för den offentliga parten. Steg två är att hitta extern finansiering för projektet, vilket görs genom att locka kapital från privata aktörer. Således står inte skattebetalarna för investeringen. Steg tre är sedan att formulera målen och vilka utfall som förväntas för att projektet ska anses som lyckat. Utifrån forskning och beprövad metodik tas ett åtgärdsprogram fram för att möta det identifierade problemet. I det sista steget görs en utvärdering för att klargöra om projektet skapat sociala förbättringar och, i så fall, ekonomiska besparingar för den offentliga parten. Om utvärderingen kan påvisa att kostnaderna inom området minskat, återbetalas delar av eller hela beloppet till finansiären. Uppstår långsiktiga vinster kommer också finansiären att få avkastning i likhet med de besparingar projektet inbringat till den offentliga parten. utfallskontrakt har exempelvis syftat till att minska risken för att barn och ungdomar ska hamna hos eller i fängelse. Utmaningarna och orsaken till den dåliga framväxten av sociala utfallskontrakt ligger dels i bristen på kunskap bland de offentliga aktörerna om hur man använder sociala investeringsfonder, dels i att relationen mellan risk och avkastning för den externa finansiären ofta är blygsam i den här typen av sociala investeringar. För att öka förekomsten av sociala utfallskontrakt behövs satsningar för att lösa både kunskapsbrist och den bristfälliga viljan att investera. Vi anser därför att det borde inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt. Det borde även införas en nationell fond för att göra det attraktivare att investera. En utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 5 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 12. tillsattes utredningen flexibel och effektiv kriminalvård (dir. 2014:99) med uppdraget att analysera kostnadseffektiviteten i Kriminalvården samt föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet kan utvecklas och förstärkas, bl.a. genom nya former för samverkan med andra myndigheter och aktörer. Utredaren fick i uppdrag att redovisa hur Kriminalvårdens kostnader för anstalter, häkten, frivård respektive transporttjänst hade utvecklats . Vidare skulle utredaren analysera om fördelningen av kostnaderna var ändamålsenlig och avspeglade regeringens prioriteringar. En internationell jämförelse skulle göras och framgångsrika internationella exempel på återfallsförebyggande åtgärder skulle studeras. Uppdraget skulle redovisas senast /16, men lades utredningen ned. Mot bakgrund av de stora tillskott som har tillförts Kriminalvårdens anslag samt de delvis ändrade förutsättningar som hänger samman med förändringar i klientsammansättningen anser vi att det finns skäl att göra en samlad analys av kostnadsutvecklingen inom olika verksamheter. En sådan utredning som den nedlagda är av stor betydelse och skulle behöva tillsättas möjligt. Detta tillkännagavs för regeringen förra riksdagsåret. Vi förväntar oss att regeringen genomför detta. Nationellt exitprogram, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 13. Vi vill införa ett nationellt exitprogram för gängmedlemmar som väljer att lämna det kriminella livet. Ett sådant program ska bl.a. ge bättre förutsättningar att bryta ett kriminellt mönster genom ny identitet för hotade personer och vid behov möjlighet att byta bostadsort. som straffet avtjänas ska fortsatt brottslighet vara uteslutet. Genom övervakning, ytterligare åtgärder och myndighetssamverkan ska det vara näst intill omöjligt att fortsätta en kriminell livsstil efter avtjänat straff. Det bör övervägas att förlägga det nationella exitprogrammet under Kriminalvårdens ansvar. Myndigheten finns representerad i hela landet och har erfarenheter av att arbeta med återanpassning av kriminella individer. Medverkan i det nationella exitprogrammet bör vara obligatorisk för dömda gängbrottslingar och yrkeskriminella. Införande av ett nationellt exitprogram tillkännagavs för regeringen förra riksdagsåret. Det är således positivt att regeringen gett ett antal myndigheter i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram. Det är emellertid viktigt att detta också leder fram till ett sådant program. För att säkerställa detta bör göra ett nytt tillkännagivande om ett nationellt exitprogram. Arbete mot hedersrelaterade brott, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 54. Flickor glöms ofta bort när man pratar om våld i utsatta områden. Det händer att flickorna i familjer där sönerna är inblandade i gängrelaterat våld är mycket kontrollerade av hedersrelaterade skäl. Jag tror att det är viktigt att brottsförebyggande arbete med fokus på att stoppa de hedersrelaterade brotten bedrivs även inom och uppmanar regeringen att handla för att se till att sådant arbete blir verklighet. Genomlysning och utvärdering av straffens innehåll, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 2. Vare sig det handlar om korta eller långa fängelsestraff ska målet vara att straffet markerar slutet på den dömdes kriminella bana. Det finns därför enligt vår mening skäl att utvärdera och vidareutveckla straffens innehåll. Det gäller inte minst med hänsyn till den växande gruppen av unga vuxna med stort våldskapital som har ett lågt förtroende för samhället och dess myndigheter och som inte har något egentligt intresse av att lämna kriminaliteten bakom sig. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Tiden mellan dom och verkställighet, punkt 9 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. För att straff ska vara effektiva och verkningsfulla är det viktigt att de verkställs efter det att domen vunnit laga kraft. Om hinner gå mellan domen och verkställigheten blir kopplingen till straffet som konsekvens för en viss gärning försvagad. som går mellan dom och verkställighet är ur det avseendet ett misslyckande. Trots det verkställs ett fängelsestraff normalt först efter att domen har vunnit laga kraft. I den nya strafftidslagen ges den dömde rätt att påbörja verkställigheten av ett fängelsestraff på egen begäran om straffet är verkställbart. En sådan rättighet är bra, men skyndsamhet mellan dom och verkställighet bör vara utgångs-punkten för alla som döms till fängelse. För att förtydliga detta vill vi att lagen ändras så att det framgår att verkställigheten ska påbörjas . Kriminalvården bör även ges i uppdrag att arbeta för att påtagligt förkorta tiderna mellan dom och verkställighet. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Omedelbar verkställighet av fängelsestraff, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 5. påbörjas inte någon vård eller behandling för en person som sitter häktad förrän en dom på fängelse har vunnit laga kraft. Det kan medföra att en person sitter häktad utan att några återfallsförebyggande åtgärder eller andra behandlingsinsatser vidtas. En normal brottmålsprocess, från det att den misstänkte häktas till dess att åtalet har prövats av både tingsrätt, hovrätt och ibland också , kan ta upp emot . För personer som döms till fängelse och mindre blir anstaltsplaceringen ofta så kort att det över huvud taget inte sätts igång någon behandling. Vi vill därför att det införs en regel som innebär att när en person som är häktad döms till fängelse ska domstolen kunna förordna att domen ska verkställas oavsett om den som döms kommer att överklaga. Det innebär att den som dömts kan flyttas till en anstalt och komma igång med vård och behandling i ett mycket tidigare skede. Eftersom grunden för frihetsberövandet är häktning till dess att domen vunnit laga kraft bör den intagne dock ha möjlighet att vara kvar i häktet om han eller hon så önskar. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Uppskov med verkställighet, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att en mer restriktiv syn bör gälla när det kommer till möjligheterna att beviljas uppskov med verkställighet av fängelsestraff. Det kan bl.a. handla om att hänsyn i mindre utsträckning bör kunna tas till den dömdes arbets- eller utbildningsförhållanden. Att en arbetstagare har ett arbete av säsongskaraktär eller kan få eller behålla en anställning borde typiskt sätt inte kunna utgöra skäl för att beviljas uppskov. Personer som inte inställer sig för verkställighet av påföljd, punkt 12 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 7. Allt för ofta förekommer det att personer inte infinner sig när det är dags att avtjäna straffet. Samtliga som döms till fängelse ska avtjäna sitt straff. Det handlar om respekten för och tilltron till rättssystemet men också om rättvisa. Vi menar att det måste genomföras en rad åtgärder för att komma till rätta med detta problem. En åtgärd bör vara att den som inte inställer sig frivilligt ska få betydligt svårare att bli beviljad villkorlig frigivning, vars automatik vi vill avskaffa. Sköter man sig inte i fängelset ska man inte bli villkorligt frigiven. Detsamma bör gälla om man inte inställer sig. Det är inte förenat med något straffansvar att inte inställa sig till verkställighet av ett fängelsestraff. Vi anser att den som har förelagts att inställa sig vid en kriminalvårdsanstalt och inte dyker upp ska kunna straffas för det. Straffet bör som utgångspunkt motsvara straffen för andra brott som rör grunderna för rättsskipningen, såsom mened och övergrepp i rättssak. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 11. ombudsmän () har i flera avgöranden kritiserat att Kriminalvården inte lyckas erbjuda en likvärdig kriminalvård för män och kvinnor. I stället missgynnas kvinnliga intagna i flera avseenden av den befintliga regleringen samt av begränsningar i anstalternas fysiska miljö och verkställighetsinnehåll. Kvinnors individuella behov och förutsättningar har inte bedömts och beaktats på samma sätt som mäns. JO har även kritiserat Kriminalvården för att myndigheten inte redan vid ställningstagandet till lämplig anstaltsplacering har beaktat om en kvinna har ett spädbarn eller är gravid. JO konstaterar att det inte är godtagbart att intagna kvinnor får en sämre verkställighet än män. Jag instämmer i denna bedömning. Kriminalvården har ett av de svåraste och viktigaste samhällsuppdragen, och eftersom hela verksamheten bygger på myndighetsutövning som innebär tvång och omfattande frihetsinskränkningar är det av största vikt att myndigheten kan erbjuda en likvärdig kriminalvård för kvinnor och män. Då kan Kriminalvården också lyckas i sitt uppdrag att tillgodose även kvinnors individuella behov och underlätta deras anpassning i samhället. Det är viktigt att regeringen noggrant följer de initiativ som Kriminalvården har tagit för att komma till rätta med de brister som beskrivs ovan. Åtgärder för att minska intagnas skulder, punkt 15 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 7. Att vara intagen på anstalt kan innebära att det blir svårare för den intagne att sköta sin privatekonomi. Detta riskerar att leda till att räkningar och hyror ligger obetalda och att ett skuldberg därmed byggs upp. Det är mycket viktigt att motverka att detta sker så att återgången till ett normalt laglydigt liv ska bli smidigare och enklare när den intagne återfår sin frihet. Vi vill att skuldsanering också ska beaktas i den verkställighetsplan som upprättas i början av verkställigheten. Åtgärder för att minska den intagnes skuldbörda, men som även syftar till att etablera kontakt med och andra relevanta aktörer, bör vidtas. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Elektronisk övervakning vid permission och transport, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 9. Det behöver vidtas åtgärder för att säkerställa att permissioner kan genomföras utan avvikelser. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. Den möjlighet som finns att förena permission eller transport av intagna med elektronisk övervakning används alltför sällan. Vi vill därför att det görs en översyn av riktlinjerna för detta så att elektronisk övervakning används i fler fall än . Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Program för personer som begått hedersrelaterade brott, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 5. Kriminalvården har behandlingsprogram med fokus på missbruk, våld, partnervåld, kriminalitet och sexualbrott. Behandlingsprogrammen är ackrediterade, vilket innebär att de har klarat en vetenskaplig prövning. Det finns inget behandlingsprogram som är särskilt riktat till de klienter som har begått hedersrelaterade brott. Gruppen förövare av hedersvåld är väldigt blandad. Här återfinns personer i olika åldrar, från olika samhällsklasser och med olika religioner och etniciteter. Den övervägande majoriteten är män. Att gruppen är heterogen komplicerar frågan om eventuella insatser. Enligt min mening bör Kriminalvårdens programverksamhet därför utökas med program för personer som begått hedersrelaterade brott. Det får vara regeringens uppgift att ge Kriminalvården de förutsättningar som behövs för att ta fram ett sådant behandlingsprogram. Ökning av antalet yrkeskurser, punkt 19 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 12. För att säkerställa möjligheten att nå fler intagna med utbildningsinsatser behöver utbudet på anstalterna utvecklas. utgörs utbudet enligt Kriminalvården till övervägande del av teoretiska kurser som leder till högskoleförberedande gymnasieexamen. Vi vill ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen. Programverksamheten inom är av stor betydelse för att få intagna att bryta med en tidigare kriminell livsstil.