bet · H701SoU12 · 2020-05-29 00:00:00 — I detta arbete har bl.a. ingått att se över vilken typ av testmetoder som ska användas för att påvisa smittor som kan överföras via blodtransfusioner och att utifrån aktuellt kunskapsläge bedöma längden på karenstider efter riskexponering. skickade förslag till ändringar i föreskrifter (SOSFS 2009:28) om blodverksamhet på remiss. Synpunkter på förslagen ska skickas in till . Motionsyrkanden om blodgivning behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Ett motionsyrkande specifikt om åldersgränser för blodgivning behandlades senast i socialutskottets betänkande 2015/16:SoU7. Även det motionsyrkandet avstyrktes, och biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2015/16:220). Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om assisterad befruktning. Jämför reservation 33 (SD, KD) och 34 (C). I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur en individuell bedömning av den fysiska hälsan i högre grad ska avgöra om en kvinna kan få genomgå IVF. Motionärerna menar att det läggs stor vikt vid den fysiska åldern inför beslut om IVF-behandling, trots att de fysiska förutsättningarna för att bli gravid skiljer sig åt från kvinna till kvinna, även i samma ålder. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 117 föreslås ett tillkännagivande om vikten av fortsatt forskning om samt stärkt skydd av barn som tillkommit genom assisterad befruktning med donerade könsceller och befruktade ägg. Motionärerna anför att det är angeläget att det bedrivs forskning för att förbättra kunskapsunderlaget om konsekvenserna för barnen och deras familjer, när barnen kommit till genom assisterad befruktning med donerade könsceller. I motion 2019/20:972 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta fram ett kunskapsstöd som rör barn som kommit till via surrogatarrangemang så att myndigheterna har riktlinjer och ett gemensamt sätt att hantera dessa ärenden. Lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. gäller bl.a. åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med ägg från människa, insemination och befruktning utanför kroppen (1 kap. 2 § första stycket). För befruktning utanför kroppen gäller att befruktning av ägg från en kvinna, i vars kropp ägget ska införas, med spermier från kvinnans make eller sambo inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg får utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Detta gäller också införande av ägget i kvinnans kropp (7 kap. 4 § första stycket). Om ägget inte kommer från kvinnan eller spermierna inte kommer från kvinnans make eller sambo får befruktning och införande av ägg inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg utföras annat än vid de sjukhus som har sjukvårdsenheter där det bedrivs högskoleutbildning för läkarexamen och forskning (7 kap. 4 § andra stycket). Vid en behandling som avses i 4 § andra stycket ska läkaren pröva om det med hänsyn till makarnas, sambornas eller den ensamstående kvinnans medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt att behandlingen äger rum. Behandlingen får utföras endast om det kan antas att det blivande barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Om behandling vägras får makarna, samborna eller den ensamstående kvinnan begära att prövar frågan (7 kap. 5 §). Av förarbetena (prop. 2005/06:64) framgår att 7 kap. 4 och 5 §§ motsvarar bestämmelserna i den tidigare lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen. Av förarbetena (prop. 2001/02:89) till den lagen framgår att det är viktigt att behandling som leder till befruktning utanför kroppen inte ges till kvinnor som har passerat den ålder då kvinnors fertilitet normalt avtar. Regeringen valde emellertid att inte föreslå en absolut åldersgräns och anförde att vid den föreslagna lämplighetsprövningen kommer bl.a. parets ålder att beaktas. föreskrifter om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning Av föreskrifter (SOSFS 2009:32) om användning av vävnader och celler i hälso- och sjukvården och vid klinisk forskning 4 kap. 11 § framgår att vårdgivaren ska ansvara för att det fastställs rutiner för den särskilda prövningen enligt bl.a. 7 kap. 5 § första stycket lagen om genetisk integritet m.m. Rutinerna ska dokumenteras. Vid den särskilda prövningen bör läkarens bedömning utgå från parets eller den ensamstående kvinnans möjlighet och förmåga att fungera som föräldrar eller förälder under barnets hela uppväxt. Vid bedömningen bör hänsyn tas till parets eller den ensamstående kvinnans • hälsotillstånd och eventuella funktionsnedsättningar Hänsyn bör även tas till parets inbördes relation eller den ensamståendes sociala nätverk. Bakgrund och pågående arbete Övre åldersgräns vid IVF-behandling SKR antog Rekommendation om enhetlighet i landstingens och regionernas erbjudande av offentlig finansierad assisterad befruktning (16/01938) där rekommendationen är att IVF-behandling ska påbörjas innan den behandlade kvinnans 40-årsdag och att eventuella kvarstående frysta embryon kan återföras fram till den behandlade kvinnans 45-årsdag. Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet lämnade utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet sitt slutbetänkande Olika vägar till föräldraskap (SOU 2016:11). I betänkandet behandlades frågan om huruvida surrogatmoderskap skulle kunna tillåtas. Utredarens bedömning var att surrogatmoderskap inte borde tillåtas i svensk hälso- och sjukvård. Regeringen kom att dela den bedömningen och gjorde även bedömningen att det inte bör genomföras författningsändringar i syfte att underlätta för svenska medborgare att genomgå surrogatarrangemang i utlandet (prop. 2017/18:155 s. 39 f.). Lagändringar om assisterad befruktning med enbart donerade könsceller blev det inom svensk hälso- och sjukvård tillåtet att utföra befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller (prop. 2017/18:155, bet. 2017/18:SoU20, rskr. 2017/18:368). I propositionen anförde regeringen (s. 65) att det är viktigt med fortsatt uppföljning inom området assisterad befruktning med donerade könsceller och att den därför avser att följa upp hur lagändringarna genomförs och utvärdera om de har fungerat på avsett sätt. Regeringen ansåg att det är angeläget med mer kunskap på området, särskilt när det gäller konsekvenser för barn, och att det därför är viktigt att hälso- och sjukvården i anslutning till denna verksamhet skapar goda förutsättningar för forskning. Enligt uppgift från planerar regeringen att ge ett uppdrag om uppföljning men någon tidsplan är ännu inte fastställd. Nationellt kunskapsstöd om assisterad befruktning med donerade könsceller publicerade 2016 kunskapsstödet Assisterad befruktning med donerade könsceller – Nationellt kunskapsstöd. Kunskapsstödet är ett komplement till allmänna råd om den särskilda prövning som ska göras av dem som ansöker om donationsbehandling och syftar till att vägleda hälso- och sjukvården i utredningen och bedömningen. Vidare framgår att kunskapsstödet ger förutsättningar för likvärdighet i den särskilda prövningen, oavsett var i landet den görs, och i bedömningen av sökandes möjlighet och förmåga att fungera som föräldrar under barnets hela uppväxt. Skriften tar upp hur vården kan ge föräldrarna information och stöd i att berätta för barnet om dess genetiska ursprung. På , som är en nationell webbplats som samlar kvalitetssäkrad kunskap från flera myndigheter och andra aktörer, finns information på temat samtal med barn om deras genetiska ursprung. Informationen vänder sig till den som blivit förälder med hjälp av donationsbehandling och till den som vill veta mer om sitt ursprung. Här finns också information till den som i sitt arbete möter familjer som bildats med hjälp av donationsbehandling. Folder om samtal med barn om deras genetiska ursprung publicerade 2018 foldern Dags att prata – Samtal med barn om deras genetiska ursprung. Enligt foldern har ett barn som blivit till med hjälp av ägg- eller spermiedonation rätt att få veta det, och det är förälderns ansvar att berätta detta för barnet. I foldern finns hänvisning till mer information på . Foldern riktar sig till föräldrar och är tänkt att spridas på barnavårdscentraler. Uppdrag om ökad kunskap i frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet Regeringen gav Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) i uppdrag att ta fram och sprida ett kunskapsstöd som ger vägledning till de myndigheter som kan komma att hantera frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet (Ju2018/03399/L2). I uppdraget ingick också att överväga om det finns behov av särskild information avsedd för myndigheternas kontakter med enskilda. Vidare framgår att uppdraget ska utföras med bistånd av relevanta aktörer, såsom , och ett urval av socialtjänster. Uppdraget redovisades till . publicerade MFoF en första version av kunskapsstödet på myndighetens webbplats. Av webbplatsen framgår att MFoF bedömer att kunskapsstödet kommer att behöva uppdateras och utvecklas . Detta mot bakgrund av att en stor del av kunskapsstödets innehåll består av olika myndigheters och domstolars interna rutiner, lagar och rättsfall. Därför kommer MFoF i dialog med berörda myndigheter att revidera kunskapsstödet . Motionsyrkanden om assisterad befruktning, surrogatmoderskap och donerade könsceller och befruktade ägg behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Vid socialutskottets behandling av proposition 2017/18:155 behandlade utskottet ett motionsyrkande om forskning om uppväxtvillkoren för barn som tillkommit med donerade könsceller och befruktade ägg (bet. 2017/18:SoU20). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:368). Några motionsyrkanden tar upp frågan om assisterad befruktning. Utskottet noterar inledningsvis att det 2019 inom svensk hälso- och sjukvård blev tillåtet att utföra befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller. Som framgår ovan avser regeringen att följa upp hur lagändringarna genomförs och utvärdera om de har fungerat på avsett sätt. Utskottet noterar att regeringen planerar att ge ett uppdrag om uppföljning men att någon tidsplan ännu inte är fastställd. Vidare noterar utskottet att MFoF har publicerat ett kunskapsstöd till surrogatarrangemang i utlandet och avser att revidera det . Utskottet anser inte att bör ta något initiativ i denna fråga, och därför bör motionerna avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om omskärelse. I motion 2019/20:3290 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att följa upp tillämpningen av lagen om omskärelse av pojkar. Motionären anför att regionerna ska säkerställa medicinskt säkra manliga omskärelser och att det inte är rimligt att barn nekas en fullgod medicinsk behandling bara för att enskilda läkare har betänkligheter mot icke-medicinsk omskärelse. Omskärelse av pojkar av andra skäl än medicinska omfattas av lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar. Bakgrund och pågående arbete fick i regleringsbrevet för i uppdrag att följa tillämpningen av lagen om omskärelse av pojkar från ikraftträdandet. Regeringen gav i uppdrag att närmare analysera varför vissa pojkar, främst pojkar i förskoleåldern, omskärs av personer utanför hälso- och sjukvården samt lämna förslag på åtgärder som syftar till att förebygga att pojkar far illa inom omskärelseverksamheten som helhet (S2005/7490/SK). I rapporten av pojkar – Rapport av ett regeringsuppdrag (S2005/7490/SK) föreslog 2007 att det, med hänsyn till barnets bästa, skulle införas en lagstadgad rätt för pojkar att få omskärelse på icke medicinska grunder utförd inom hälso- och sjukvården och att regionerna får en motsvarande skyldighet att ge pojkarna den möjligheten. Styrelsen för SKR beslutade att godkänna en rekommendation om att varje region ska erbjuda omskärelse på icke medicinska grunder till de pojkar som är bosatta inom regionen samt att rekommendera regionerna att godkänna och tillämpa rekommendationen. framförde bl.a. följande: Förbundet bedömer att frågan om att samtliga landsting skall erbjuda omskärelse på icke medicinska grunder till pojkar inte behöver regleras i lag, såsom föreslår, utan den frågan kan istället regleras i en förbundsrekommendation. En sådan reglering via SKL medför en förbättring av tillgängligheten till detta ingrepp. Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar att landstingen, senast fr.o.m. , ska erbjuda omskärelse på icke medicinska grunder till de pojkar som är bosatta inom . Motionsyrkanden om omskärelse behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). bör enligt utskottet inte ta något initiativ i frågan om omskärelse, och därför bör motionen avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om könstillhörighet. Jämför reservation 35 (SD). I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att samtalsterapi och psykologisk utredning ska säkerställas som förstahandsalternativ vid vårdande behandling av könsdysfori. Motionärerna anför att för att genomgå en fysisk könskorrigering ska kravet vara psykisk stabilitet. Det är ett livsförändrande ingrepp som därför också kräver att personen är mentalt mogen och har stor förståelse för efterföljande konsekvenser samt biverkningar. I motion 2019/20:726 av i (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett uppdaterat kunskapsunderlag och behandlingsriktlinjer som omfattar barn och unga med plötsligt debuterande könsdysfori. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att stoppa irreversibla medicinska och kirurgiska behandlingar inom könsdysforivården för personer . I motion 2019/20:209 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om möjligheten att stoppa könskorrigering i fråga om barn i avvaktan på att en grundlig utredning gjorts. I motion 2019/20:2812 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att utreda och ta fram grundläggande information om könsdysfori. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att får utreda frågan om s.k. ångrare. Av 1 § första stycket lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, förkortad könstillhörighetslagen, framgår att en person efter egen ansökan ska få fastställt att han eller hon har en annan könstillhörighet än den som framgår av folkbokföringen, om han eller hon upplever att han eller hon tillhör det andra könet uppträder i enlighet med denna könsidentitet måste antas komma att leva i denna könsidentitet även En ansökan enligt första stycket får bifallas även om sökanden har beviljats ändrad könstillhörighet med stöd av 2 § (1 § andra stycket). Av 2 § första stycket framgår att en person efter ansökan ska få fastställt att han eller hon har en annan könstillhörighet än den som framgår av folkbokföringen om han eller hon har en medfödd avvikelse i könsutvecklingen och en ändring av könstillhörigheten är förenlig med utvecklingen av könsidentiteten och mest förenlig med sökandens kroppsliga tillstånd. Vidare framgår av lagen att ansökan görs av personen själv om den enligt första stycket avser någon som har fyllt . Detsamma gäller för den som är yngre än men som inte står under någon annans vårdnad. I övriga fall görs ansökan av vårdnadshavaren. Avser ansökan ett barn som har fyllt ska barnet lämna sitt samtycke. Även om samtycke inte behövs ska hänsyn tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad (2 § andra och tredje styckena). Bakgrund och pågående arbete Lagrådsremiss om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen beslutade regeringen om en lagrådsremiss med lagförslag om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen. I lagrådsremissen föreslog regeringen att två nya lagar ska ersätta könstillhörighetslagen – lagen om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och lagen om ändring av det kön som framgår av folkbokföringen. Även följdändringar i andra lagar föreslogs. Förslagen innebar att processen för ändring av det kön som framgår av folkbokföringen särskiljs från processen för kirurgiska ingrepp i könsorganen. Lagrådet avstyrkte i sitt yttrande lagstiftning i enlighet med förslagen i lagrådsremissen, se protokoll vid sammanträde . (Smer) föreslog i en skrivelse att ska ge uppdrag till social utvärdering (SBU), och som ska syfta till att stärka kunskapen om utredning och behandling av könsdysfori hos barn och ungdomar (Komm2019/00368/S1985:A). I skrivelsen uppmärksammar Smer att rådet i sina dialoger med olika intressenter har mött skilda uppfattningar om utredning och behandling av könsdysfori, något som också präglar facklitteraturen och samhällsdebatten. Skillnaderna handlar dels om faktaunderlagen och hur de ska tolkas, dels om värderingar. Smer konstaterar att det vetenskapliga underlaget behöver stärkas. När Smer har diskuterat etiska frågor kring könsdysfori har hanteringen av kunskapsluckor och osäker kunskap varit ett centralt tema. Smers bedömning är att det i ett första skede är angeläget att sammanställa den kunskap som finns, identifiera kunskapsluckor, dra lärdomar av existerande information samt att uppdatera kunskapsstöd om barn och ungdomar med könsdysfori utifrån senare års nya kunskaper och erfarenheter av könsdysfori och den vård som denna patientgrupp får. Smer skriver att rådet har för avsikt att fördjupa sina etiska analyser i frågor som rör könsdysfori hos barn och ungdomar, men att en förutsättning för detta är att det på ett systematiskt sätt sammanställs kunskap om och erfarenheter av könsdysforivården. I regleringsbrevet (S2019/05315/RS) gav regeringen i uppdrag att genomföra en systematisk kunskapsöversikt över det vetenskapliga underlaget för utredning av diagnos och behandling av barn och unga med könsdysfori och vad som är känt om långtidseffekter på fysisk och psykisk hälsa avseende vård och behandling. Uppdraget skulle genomföras i nära samarbete med . publicerade SBU rapporten hos barn och unga – En kunskapskartläggning (rapport 307/2019). Rapporten är en sammanställning av den litteratur som avhandlar ämnena för rapporten. publicerade 2015 nationella kunskapsstöd till dem som utreder och behandlar personer med könsdysfori, varav ett gäller god vård av barn och ungdomar med könsdysfori. Av regleringsbrev för budgetåren 2018, 2019 och 2020 framgår att ska ta fram ett kunskapsstöd riktat till hälso- och sjukvårdens profession om vård och behandling samt eftervård och uppföljning vid intersexuella tillstånd. Med utgångspunkt i kunskapsstödet ska ta fram information riktad till såväl den berörda patientgruppen som vårdnadshavare. I uppdraget ingår att analysera hur patienternas rätt till information om den medicinska historiken ska kunna säkerställas. ska dessutom sprida kunskapsstödet om vård och behandling vid könsdysfori till hälso- och sjukvårdens profession samt till andra berörda. publicerade broschyrerna Till dig med könsdysfori och Till dig som möter personer med könsdysfori i ditt arbete. har redovisat uppdraget i rapporten och behandling vid tillstånd som påverkar könsutvecklingen (”DSD”) – Kunskapsstöd med nationella rekommendationer (S2019/01339-3). Av rapporten framgår att intersexuella tillstånd utgör en del av den större mängd tillstånd som inordnas under den medicinska klassifikationen Disorders of Sex Development (DSD, alternativ utläsning Differences in Sex Development). Kunskapsstödet riktar sig primärt till hälso- och sjukvårdspersonal som möter personer med DSD i sitt arbete, antingen regelbundet inom de specialiserade teamen eller mer sällan inom primärvård. Eftersom DSD och variationer i könskarakteristika är okänt för många är en förhoppning att kunskapsstödet även ska bidra till ökad kunskap hos allmänheten. Utifrån regeringsuppdraget har även informationsmaterial till patienter och vårdnadshavare tagits fram och finns publicerat på webbplats. Rapporten är under beredning i . gav regeringen i uppdrag att analysera förslag om sänkt åldersgräns för vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen, m.m. (S2019/02042/FS). ska analysera och bedöma om den föreslagna åldersgränsen för att, i de fall det finns synnerliga skäl, få genomgå ett kirurgiskt ingrepp i könsorganen är lämplig eller om en annan åldersgräns bör gälla. Arbetet ska utgå från det förslag som lämnats i lagrådsremissen Vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen. ska även, utifrån det förslag som lämnats i lagrådsremissen och som innebär att socialnämnden ska kunna besluta om en ansökan om ändring av det kön som framgår av folkbokföringen när en av vårdnadshavarna inte samtycker, kartlägga behovet av att införa en sådan bestämmelse och analysera om den kompetens som krävs för denna uppgift finns inom . Vid behov ska lämna förslag på åtgärder som myndigheten bedömer krävs för att genomföra bestämmelsen. ska beakta de synpunkter som Lagrådet i sitt yttrande lämnat i denna fråga. ska också bistå de utredare som har fått i uppdrag av () att biträda departementet i att göra en genomlysning av den intresseavvägning som ligger bakom lagrådsremissens lagförslag om att ge barn som har fyllt en självbestämmanderätt när det gäller att ändra det kön som framgår av folkbokföringen. ska lägga särskild vikt vid hur förslagen förhåller sig till och barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (). Vidare får i uppdrag att uppdatera myndighetens kunskapsstöd God vård av barn och ungdomar med könsdysfori. Vid genomförandet av uppdraget ska hänsyn tas såväl till ny kunskap som till de erfarenheter som har samlats under de senaste årens expanderande kliniska verksamheter. Av särskild vikt är att myndigheten i detta arbete tar till vara de erfarenheter som vårdsökande och deras närstående har av tillgång till vård och hur utredning, vård och uppföljning bedrivs. ska samordna uppdraget med sitt pågående uppdrag om att sprida kunskapsstödet om vård och behandling vid könsdysfori till hälso- och sjukvårdens profession samt till andra berörda (S2018/05767/FS). Vidare får i uppdrag att se över och uppdatera meddelandeblad Barn som söker hälso- och sjukvård. I detta arbete bör samråda med de verksamheter inom hälso- och sjukvården som möter patienter med könsdysfori. Detta arbete och en uppdatering av meddelandebladet ska genomföras . Den del av uppdraget som är knuten till lagrådsremissens förslag ska redovisas till () . Den del av uppdraget som handlar om uppdatering av kunskapsstöd ska redovisas till () . har delredovisat uppdraget i rapporten vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och socialnämndens roll vid ändring av det kön som framgår av folkbokföringen – Redovisning av regeringsuppdrag (S2019/03899-2). bedömer att det är mer som talar emot än som talar för att möjliggöra de aktuella kirurgiska ingreppen . Av de underlag som har inhämtat framgår att det finns enstaka individer med ett stort lidande som riskerar att förlängas i väntan på kirurgiska ingrepp i könsorganen. Personer kan dock få annan könsbekräftande behandling och stöd inom könsdysforivården. Rapporten är under beredning i . publicerade kartläggningen Utvecklingen av diagnosen könsdysfori – Förekomst, samtidiga psykiatriska diagnoser och dödlighet. Rapporten riktar sig i första hand till professionen som möter personer med könsdysfori. I kartläggningen har närmare kartlagt utvecklingen och förekomsten av diagnostiserad könsdysfori i befolkningen.