bet · H701UbU10 · 2020-03-05 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om övergripande skolfrågor och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående utredningar och aviserade och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, val av skola, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Motioner som bereds förenklat 1.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) 2.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) 3.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (C) 4.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (V) 5.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) 6.Möjligheter för elever att gå om en årskurs, punkt 2 (M, SD) 7.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 3 (M) 8.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 3 (SD) 9.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 3 (V) 10.Val av skola, punkt 4 (C) 11.Fristående skolor, punkt 5 (SD) 12.Fristående skolor, punkt 5 (C) 13.Fristående skolor, punkt 5 (V) 14.Tillsyn, punkt 6 (M) 15.Tillsyn, punkt 6 (SD) 16.Tillsyn, punkt 6 (C) 17.Tillsyn, punkt 6 (L) 18.Reformera Barn- och elevombudet, punkt 7 (SD, L) 19.Särskilda undervisningsformer, punkt 8 (C) 20.It i skolan, punkt 9 (M) 21.It i skolan, punkt 9 (C) 22.It i skolan, punkt 9 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 10 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 19, 2019/20:1627 av (M), 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2071 av (S) yrkande 6, 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Möjligheter för elever att gå om en årskurs 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 6 (M, SD) Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:795 av (MP), 2019/20:1044 av (S), 2019/20:1132 av (S), 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) 2019/20:2834 av (M) yrkande 5, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 10 (C) 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:2834 av (M) yrkande 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 28. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 16, 2019/20:926 av och (båda S), 2019/20:1267 av och (båda S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 12 och 13, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 20 och 21 samt 2019/20:3354 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (L) Reformera Barn- och elevombudet 2019/20:3354 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 18 (SD, L) 2019/20:404 av (C), 2019/20:693 av (KD) yrkande 3, 2019/20:2834 av (M) yrkande 7, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 19 (C) 2019/20:1389 av och (båda S) yrkande 3, 2019/20:2079 av (L), 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 17, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 20 (M) Reservation 21 (C) Reservation 22 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (MP), (L), (SD), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 129 motionsyrkanden om övergripande skolfrågor inom skolväsendet från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 68 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst motioner från den allmänna motionstiden om övergripande skolfrågor inom skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden om frågor inom utbildningsväsendet i två andra betänkanden – 2019/20:UbU11 Grundläggande frågor om utbildning och 2019/20:UbU12 Lärare och elever. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förslag på olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten i skolan. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (M, SD). I motion 2019/20:2071 av (S) yrkande 6 behandlas frågan om hur mansnormer hindrar pojkars kunskapsinhämtning. Motionären framhåller att det finns en s.k. antipluggkultur och att det är mindre accepterat bland killar att ägna mycket tid åt skolarbetet. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2 anser motionärerna att skolan behöver säkerställa att elever som är i behov av särskilda anpassningar i form av exempelvis mindre undervisningsgrupper och resursskolor kan få sådan hjälp. Det ska enligt motionärerna vara kartläggningsmaterial, resultat på nationellt prov eller uppgifter från lärare och övrig skolpersonal i samråd med eleven – inte medicinska diagnoser – som ska styra när anpassningar och särskilt stöd ska ges till eleverna. I kommittémotion 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 5 anser motionärerna att det ska finnas större möjligheter för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. ska enligt motionärerna garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. I yrkande 6 begärs att skolplikten i ska förlängas till för de som inte har uppnått gymnasiebehörighet. Elever ska även ha möjlighet att gå vidare till yrkesskola med en tydligare yrkesinriktning. I kommittémotion 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslår motionärerna att timplanen i matematik ska delas upp årskursvis och att det ska införas nivågruppering i matematik, svenska och engelska fr.o.m. årskurs 7. Det bör enligt motionärerna ske för att öka möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i undervisningen och tydliggöra vad eleverna ska ha lärt sig efter varje årskurs. I yrkande 19 behandlas frågan om en ordning där elever ska nå målen i viktiga kärnämnen innan de fortsätter i nästa klass. Motionärerna framhåller att om rektorn inte ser att det är möjligt att en elev kan klara av nästa årskurs behöver eleven gå om årskursen. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 1 och i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 1 vill motionärerna verka för ett ökat fokus på elevernas kunskapsutveckling. Det skulle enligt motionärerna bli lättare för eleverna att veta vad som krävs för att nå målen, vilket i sin tur skulle öka motivationen. I partimotion 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1 framhåller motionärerna att tiden är en avgörande faktor för att eleverna ska kunna nå kunskapsmålen och att det är viktigt att alla elever får den garanterade undervisningstid de är berättigade till. I kommittémotion 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 2 vill motionärerna avskaffa elevens val i sin nuvarande form och i stället fördela timmarna över de ämnen där eleven har störst behov. Målet måste vara att alla elever ska lämna med behörighet till gymnasiet. I motion 2019/20:1627 av (M) önskar motionären att man utreder möjligheten att utöka det lägsta tillåtna antalet skoldagar från dagens 178 per läsår. Mer undervisningstid fördelat är enligt motionären ett verktyg bland flera för att nå högre uppsatta mål. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 2 vill motionärerna att terminssystemet ses över i syfte att skapa mer undervisningstid. Motionärerna framhåller att svenska elever har färre undervisningstimmar än genomsnittet i och utveckling (). Även kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 3 behandlar motsvarande fråga. I kommittémotion 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att det bör tillsättas en utredning som antingen föreslår en timplan för förskoleklassen eller tydligare regleringar av undervisningstiden i skollagen. Motionärerna framhåller att det finns en otydlighet i lagstiftningen som innebär att det varierar mellan kommunerna hur mycket undervisning barn i förskoleklassen har rätt till; i vissa kommuner får de undervisning , i andra dubbelt så mycket. I motion 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8 anser motionärerna att man bör fortsätta stödja föräldrarnas delaktighet i sina barns utbildning. Motionärerna framhåller att har sett till att studieförbunden fått utökat statsbidrag för insatser som ska öka föräldrars delaktighet i barns lärande och att målet är att det leder till en mer jämlik skola. I 3 kap. 2 § skollagen finns en bestämmelse om barnens och elevernas lärande och personliga utveckling. I bestämmelsen sägs att alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Om det finns särskilda skäl får en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ges särskilt stöd enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till (3 kap. 11 § skollagen). Begreppet resursskolor finns inte i skollagen. Utbildningen i fristående grundskolor får dock enligt 10 kap. 35 § skollagen begränsas till att avse elever som är i behov av särskilt stöd. har i rättsfallet HFD 2017 ref. 50 slagit fast att det inte strider mot skollagen att även kommunala huvudmän organiserar s.k. resursskolor. En garanti för tidiga stödinsatser, den s.k. läsa-skriva-räkna-garantin infördes det bestämmelser i 3 kap. skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan, den s.k. läsa-skriva-räkna-garantin (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). Syftet med garantin är att en elev som behöver stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov, bl.a. genom att förskollärare och lärare samråder med personal med specialpedagogisk kompetens. Garantin innebär vidare bl.a. att elevens språkliga medvetenhet och matematiska tänkande ska kartläggas redan i förskoleklassen med stöd av ett nationellt kartläggningsmaterial. Om det utifrån användningen av kartläggningsmaterialet, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk eller matematik ska den ansvariga förskolläraren eller läraren göra en särskild bedömning av elevens kunskapsutveckling för att avgöra om eleven behöver extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller särskilt stöd för att nå de kunskapskrav som ska uppnås. Om ett sådant behov finns ska det göras en planering av extra anpassningar eller en anmälan till rektorn för att utreda behovet av särskilt stöd. Bakgrund och pågående arbete Uppföljning och utvärdering av garantin för tidiga stödinsatser Regeringen har gett i uppdrag åt Skolinspektionen att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera den garanti för tidiga stödinsatser som har beslutat om (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). I utvärderingen ska myndigheten också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Utvärderingen ska ha ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Skolinspektionen ska ge () löpande information om arbetet. Uppdraget ska delredovisas till regeringen () och slutredovisas (U2018/03700/S delvis och U2018/03704/S). har tillkännagett för regeringen att den bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag (bet. 2018/19:UbU1 punkt 1 d, rskr. 2018/19:104). framhöll att man vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 för att ytterligare stärka elevernas lärande. Detta innebär enligt utskottet att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, () kom partierna överens om att regeringen ska bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag. Även av regeringsförklaringen från framgår det att förslag ska tas fram för att möjliggöra en tioårig grundskola. Av budgetpropositionen framgår att det i den beslutade budgeten avsattes medel för fortbildningsinsatser för förskollärare vid ett införande av en tioårig grundskola. Regeringen bedömde i propositionen att det är för tidigt att påbörja sådana utbildningsinsatser. Mot bakgrund av detta beräknade därför regeringen att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal skulle minskas med 2020 för att finansiera andra prioriterade insatser. Regeringen beräknade att anslaget dock ska öka med för fortbildningsinsatser för förskollärare vid införande av en tioårig grundskola (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (dir. 2017:88). Enligt tilläggsdirektiv ska utredaren nu även undersöka förutsättningarna för att införa en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan motsvarande den som har föreslagits för , sameskolan och specialskolan, och vid behov föreslå författningsändringar (dir. 2018:33). Enligt ytterligare tilläggsdirektiv ska utredaren bl.a. analysera hur elever bättre kan få stödinsatser kopplade till lärmiljö och grupptillhörighet och föreslå nödvändiga författningsändringar (dir. 2019:38). Utredaren ska bl.a. analysera vilka förändringar av bestämmelserna för särskild undervisningsgrupp som bör göras för att det ska bli lättare för elever att få stöd utanför den ordinarie undervisningsgruppen. Utredaren ska vidare analysera eventuella gränsdragningsproblem mellan placering i särskild undervisningsgrupp och placering i s.k. resursskola och kartlägga och analysera i vilken utsträckning dagens s.k. resursskolor möter de behov som finns samt redovisa åtgärder som kan stärka dagens s.k. resursskolor. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:18). Internationella jämförande studier på utbildningsområdet (Programme for International Student ) är en internationell studie som undersöker 15-åringars kunskaper inom läsförståelse, matematik och naturvetenskap. I 2012 presterade svenska elever långt under genomsnittet bland i samtliga tre ämnesområden. I 2015 vände resultaten uppåt och i 2018 har resultat i ett internationellt perspektiv förbättrats ytterligare då svenska elever nu presterar över OECD-genomsnittet inom alla tre ämnesområden. När enbart de svenska elevernas resultat jämförs har resultaten förbättrats jämfört med 2012. Jämfört med 2015 ökar visserligen den uppmätta poängen men förbättringen är inte statistiskt säkerställd. Av 2018 framgår vidare att glappet mellan pojkar och flickor minskar. I läsförståelse har skillnaderna minskat från 51 poäng i 2012 till 34 poäng i 2018. I 2012 var skillnaderna större än OECD-genomsnittet, men har de minskat till samma nivå som . Förslag till ändringar i kursplaner, kunskapskrav och ämnesplaner föreslog i en redovisning till ändringar i kursplaner, kunskapskrav och ämnesplaner (dnr 2019:173, 2019:770). framhöll att de reviderade kurs- och ämnesplanerna ska bli en tydligare utgångspunkt och ett bättre arbetsverktyg för lärarnas undervisning. De ska stödja en skola för kunskap och bildning och stärka kvaliteten och likvärdigheten i undervisningen. Förändringarna i kunskapskraven ska ge lärarna ett bättre verktyg för betygsättning och på så sätt skapa förutsättningar för mer tillförlitliga och rättvisande betyg. Genom en inventering och analys har i redovisningen identifierat behov av förändringar. Behoven ser enligt olika ut i olika ämnen, och revideringarna har därför varierat i omfattning mellan ämnena. Det som har fungerat väl i kurs- och ämnesplanerna föreslås behållas. Dessutom är det enligt viktigt att ta till vara den praxis kring tolkning och användning som lärare har utvecklat . Överlag handlar det om justeringar i texterna; ämnenas karaktär har inte förändrats. Revideringen omfattar inte de inledande, övergripande delarna i läroplanerna och inte heller betygsskalans utformning. Syftet att olika värden, övergripande kunskapsmål och perspektiv som finns i de inledande delarna ska genomsyra undervisningen i alla ämnen är oförändrat. föreslår ändringar i kursplanerna och kunskapskraven i och sameskolan, i fem kursplaner i specialskolan och i ämnesplanerna i engelska, matematik och moderna språk på gymnasial nivå. har tagit initiativ till denna revidering, och den förutsätter att regeringen fattar beslut i enlighet med förslagen om kursplanerna i samt ämnesplanerna i engelska och matematik på gymnasial nivå. Därefter kommer att fatta beslut om ändringar i myndighetens föreskrifter om övriga kursplaner och ämnesplaner samt om kunskapskraven. Frågan bereds inom (). Bakgrund och gällande rätt Elever som går i de obligatoriska skolformerna har rätt till ett minsta antal garanterade undervisningstimmar per stadium. Med garanterad undervisningstid avses den minsta totala undervisningstiden för en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan, enligt 1 kap. 2 § skolförordningen, (2011:185). Undervisningstiden uppgår i och grundsärskolan , i specialskolan och i sameskolan, som omfattar årskurs 1–6, (10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen). Förskoleklassen ska omfatta minst under ett läsår (9 kap. 7 § skollagen). Regeringen får med stöd av 10 kap. 5 § skollagen meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Bestämmelser om stadieindelade timplaner för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan finns i bilaga 1 till skolförordningen och trädde i kraft (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). återinfördes benämningarna låg-, mellan- och högstadium i skollagen. Det finns två timplaner som gäller fr. o. m. /20: – Stadieindelad timplan för elever som börjar årskurs 1–7 . – Timplan utan stadieindelning för elever som börjar årskurs 8 eller 9 . Huvudmannen får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisningstiden (9 kap. 3 § skolförordningen). Av 9 kap. 4 § skolförordningen framgår vidare att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna i . Skolförordningen ändrades även (SFS 2018:512) genom en ändring i timplanen för (bil. 1 i förordningen) så att eleverna i fr.o.m. med får garanterad undervisningstid i matematik. Timmarna ingår i högstadiet i den stadieindelade timplanen. Även i idrott och hälsa får eleverna undervisningstid som fördelas mellan mellanstadiet och högstadiet. minskar den garanterade undervisningstiden i elevens val . Reglerna omfattar elever som började årskurs 7 . För elever i årskurs 8 och 9 gäller den äldre timplanen. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att genomföra en översyn av timplanerna för och motsvarande skolformer. Syftet är att skapa en bättre balans mellan undervisningens innehåll och den undervisningstid som anges i timplanerna. ska analysera behovet av en omfördelning av tid mellan ämnen och särskilt beakta möjligheten att utöka undervisningstiden i ett eller flera ämnen genom att minska eller ta bort undervisningstiden i elevens val. En analys ska göras av vilka konsekvenser en minskning eller ett borttagande av elevens val skulle få för bl.a. undervisning i svenskt teckenspråk, modersmål och moderna språk i grund- och gymnasieskolan. Uppdraget har getts genom en ändring av regleringsbrev för och ska redovisas . Olika val som erbjuds elever Utöver de ämnen som undervisningen ska omfatta i ska det finnas moderna språk som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval och, för elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen (se 10 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 § och 13 kap. 4 § skollagen). Enligt 7 kap. 17 § skollagen ska en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i förskoleklassen och de två lägsta årskurserna, . Sådan verksamhet får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Bakgrund och gällande rätt Förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid innehåller bestämmelser om statsbidrag för frivilligt anordnande av hjälp med läxor eller annat skolarbete till elever.