bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Utskottet vill också påminna om det statsbidrag som finns för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. Den genomsnittliga gruppstorleken i förskolan minskade också 2019 jämfört med , en utveckling som syns (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, s. 61). Antalet barn per anställd (heltidstjänst) ökade dock något, med 0,1 barn, 2019 jämfört med . Andelen anställda (heltidstjänster) med en förskollärarlegitimation var 2019, en oförändrad andel jämfört med (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, s. 32). Utskottet noterar att regeringen aviserar i budgetpropositionen att dagens statsbidrag riktade mot förskolan ska samlas till ett samlat bidrag, i syfte att bidra till en verksamhet av hög kvalitet. När det gäller yrkandet om att stärka förskolebarns integritet vill utskottet påminna om att förskolans läroplan betonar vikten av att respektera barns kroppsliga och personliga integritet. Förskolan har även i uppdrag att spegla de värden som finns i , där flera av artiklarna kopplar till barns integritet. tillhandahåller stödmaterial och utbildningar för förskolans personal om hur man kan arbeta med dessa frågor. När det gäller yrkanden om fritidshem kan utskottet peka på att Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg lämnade betänkandet Stärk kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34). Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten i fritidshemmet och stärka dess kompensatoriska uppdrag. Utredningen lämnar förslag om bl.a. vidareutbildning och fortbildning för lärare, rektorer och skolchefer. Vidare föreslås att ska få uppdrag att ta fram riktmärken för gruppstorlekar samt att ta fram en handlingsplan för hur elever i fritidshem i ökad utsträckning kan ta del av det närliggande förenings- och kultur- och friluftslivet. Remisstiden avslutades och ärendet är under beredning. Utskottet vill också påminna om att ingår, förutom förskoleklass och grundskola, även fritidshem i det särskilda statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Bidraget fördelas med hänsyn till antal elever och deras socioekonomiska bakgrund. Det finns ett flertal yrkanden som behandlar frågan om s.k. lovskola. Utskottet vill med anledning av detta peka på den pågående utredning som har i uppdrag att föreslå hur elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förutsättningar (dir. 2020:21). I utredningens uppdrag ingår att föreslå hur en skyldighet att delta i lovskola ska utformas liksom att ta ställning till vilka elever den ska gälla. Utredningen ska vidare bl.a. ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . I propositionen Förslag till extra ändringsbudget (prop. 2019/20:167) angav regeringen att utbrottet av det nya coronaviruset hade ändrat förutsättningarna för att bedriva ordinarie undervisning i bl.a. och gymnasieskolan. Detta bedömdes öka behovet av lovskola och regeringen föreslog därför en utökning av anslaget med . fattade beslut i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:295). Genom att dessutom omfördela vissa existerande medel öronmärktes sammanlagt för lovskola (pressmeddelande , ). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen att de särskilda statsbidragen för lovskola och läxhjälp tillförs ytterligare 2021. Utskottet kan vidare notera att regeringen har beslutat om tillfälliga ändringar som gör det lättare för huvudmän att ta del av det särskilda statsbidraget för lovskola. Mellan och kan statsbidraget nämligen också användas för elever som har avslutat gymnasieskolan utan att ha tagit gymnasieexamen (pressmeddelande , ). När det gäller yrkanden om mer undervisningstid och tioårig grundskola vill utskottet uppmärksamma den pågående utredning som ska föreslå hur en tioårig grundskola kan införas genom att förskoleklassen görs om till årskurs 1. Syftet är att förbättra kunskapsresultaten genom att eleverna ges mer undervisning. Även de andra motsvarande obligatoriska skolformerna föreslås på samma sätt utökas med (dir. 2020:24). Uppdraget ska redovisas . Angående yrkandet om glesbygdsskolor kan utskottet konstatera att frågan om glesbygdsskolor behandlas i det tidigare nämnda betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28), vilket remissbehandlas. Avseende yrkanden om specialpedagogik kan utskottet konstatera att och Specialpedagogiska skolmyndigheten har ett gemensamt uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik. Syftet är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom berörda skolformer (pressmeddelande , ). Myndigheterna har haft ett sådant uppdrag riktat mot , särskilda utbildningshem och sameskolan men satsningen har förstärkts till att även omfatta förskolan, förskoleklassen, gymnasieskolan och vuxenutbildning (U2019/04371/S). Uppdraget ska slutredovisas senast . Angående yrkandet om samverkan med föräldrar kan utskottet påminna om att denna fråga tas upp på flera sätt i skolans läroplan, t.ex. att skolan ska klargöra för elever och föräldrar vilka mål som gäller för utbildningen, vilka krav som skolan ställer och vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Vidare anges att skolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och utveckling och att arbetet därför måste ske i samarbete med hemmen. Elevhälsa och trygghet m.m. När det gäller yrkanden om elevhälsa vill utskottet påminna om Utredningen om elevers möjlighet att nå kunskapskraven (U 2017:7) som bl.a. har i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete. Utredningen ska lämna förslag som syftar till att elever får bättre förutsättningar att nå kunskapskraven. lämnade utredningen ett delbetänkande som bl.a. tar upp hur elever kan få bättre stödinsatser kopplat till lärmiljö och grupptillhörighet. Enligt utredningen ger dagens skollagstiftning ett betydande utrymme för flexibla lösningar vad gäller gruppindelning av såväl elever i behov av särskilt stöd som övriga elever (2020:42). I ett tilläggsdirektiv har utredningen fått i uppdrag att bl.a. analysera regleringen av tillgång till elevhälsa och föreslå att det tydliggörs vad som är en acceptabel lägstanivå. Utredningstiden har förlängts till (dir. 2020:18). har och ett uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete i syfte att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). beslutade regeringen att det inom ramen för uppdraget dessutom ska riktas särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget har också förlängts och ska slutredovisas (U2020/00363/S). Flera yrkanden tar upp olika aspekter av arbetsmiljön för elever och lärare. Utskottet vill uppmärksamma att regeringen med anledning av tillkännagivande till regeringen i frågor om trygghet och studiero (bet. 2017/18:UbU19, rskr. 2017/18:221) har inlett ett arbete med att ta fram ett förslag till en nationell plan för trygghet och studiero (pressmeddelande , ). Den nationella planen ska avse ett strategiskt långsiktigt arbete och omfatta förskoleklass, obligatoriska skolformer, fritidshem, gymnasieskola och gymnasiesärskola. En särskild utredare ska bl.a. ta fram förslag på sådant som ska ingå i planen, identifiera behov av kompetensutveckling och lämna nödvändiga författningsförslag, t.ex. om avstängning eller omplacering av elever (/00707/S). Uppdraget ska redovisas . När det gäller yrkanden om bidrag för karensdag vid sjukdom för personal i förskola och skola vill utskottet hänvisa till det ställningstagande om reglering av karensavdrag som fattade utifrån socialförsäkringsutskottets förslag i frågan. ansåg i samband med behandlingen av införande av ett lagstadgat karensavdrag i stället för karensdag att undantagsregler för vissa yrkesgrupper inte var aktuellt (prop. 2017/18:96, bet. 2017/18:SfU24, rskr. 2017/18:311). har ingen annan uppfattning i frågan om karensavdrag för personal inom skolväsendet och kan också konstatera att regeringen i den aktuella propositionen anger att den avser att följa upp att reformen om karensavdrag får avsedda effekter. När det gäller yrkanden om studie- och yrkesvägledning kan utskottet påminna om tillkännagivande att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. 2016/17:UbU18, rskr. 2016/17:251). Med anledning av detta tillsatte regeringen en utredning som lämnade betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). Betänkandet har remissbehandlats. gav regeringen i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Uppdraget ska slutredovisas senast (regleringsbrev , ). Betänkandet i övrigt bereds inom . Lärare och annan personal Alla barn och elever ska få möta kunniga och kompetenta lärare, oavsett skolform och var i landet man bor. Utskottet är positivt till att regeringen på olika sätt arbetar för att öka intresset för läraryrket, att underlätta för obehöriga lärare att nå behörighet och att andra yrkesgrupper kan övergå till undervisning. Enligt utskottets mening är karriärstegsreformen en betydelsefull del i arbetet med att stimulera intresset för läraryrket och öka möjligheten till en förbättrad arbetssituation. Detta gäller även t.ex. regeringens förslag i budgetpropositionen om en ökning av stödet till skolor i socioekonomiska utmaningar, med riktade satsningar på förbättrad arbetsmiljö och arbetsvillkor för lärare, vilka utskottet ställer sig bakom. Undervisningens kvalitet är en avgörande faktor för att öka måluppfyllelsen i förskolan och höja resultaten i skolan. Det är viktigt att alla elever får möta kunniga och kompetenta förskollärare och lärare, och lärarutbildning och fortbildning ger förutsättningar för att kunna bedriva undervisning av hög kvalitet. Regeringen har tidigare angett att den är enig med och Liberalerna om att lärarutbildningen ska reformeras, bl.a. att kraven på utbildningen ska skärpas och intagningskraven höjas. Vidare ska fler lärarledda timmar införas och kopplingen mellan teori och praktik stärkas, och det ska bli mer fokus på metodik (pressmeddelande , samt pressmeddelande om uppdrag U2019/03432/UH, ). Utskottet noterar också att regeringen , i en överenskommelse med och Liberalerna, har beslutat om en förordningsändring som ger statliga universitet och högskolor möjlighet att ställa krav på att sökanden som antas till förskollärarutbildningen, grundlärarutbildningen och ämneslärarutbildningen ska vara lämpliga för utbildningen (pressmeddelande , ). I budgetpropositionen aviserar regeringen också att statsbidrag för olika fortbildningsinsatser ska sammanföras till en mer långsiktig bidragsstruktur för fortbildning för skolans personal. Utskottet menar att detta ligger i linje med regeringens tidigare uttalade ambition att riktade statsbidrag ska bli färre och enklare samt att befintliga statsbidrag i större utsträckning bör hanteras mer samlat och långsiktigt inom olika områden. Utskottet menar att det påbörjade arbetet med att införa ett professionsprogram är värdefullt liksom det nationella meriteringssystemet för lärare m.fl. som regeringen aviserar i budgetpropositionen . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att tillföra ytterligare resurser till Skolinspektionen så att myndigheten ska kunna genomföra fler inspektioner i syfte att öka kunskapsresultaten och jämlikheten. Utskottet konstaterar också att en utredare har haft i uppdrag att utreda hur gällande bestämmelser kan ändras för att öka möjligheterna för Skolinspektionen att stänga skolor med stora brister, såväl fristående som kommunala (U2020/04703/GV). Utredaren redovisade sitt uppdrag med promemorian En mer likvärdig och effektiv tillsyn. Enligt promemorian får Skolinspektionen genom de föreslagna förändringarna bättre möjligheter att ingripa tidigare mot skolhuvudmän som vid upprepade tillfällen visar en bristande förmåga eller vilja att följa gällande regler. Likaså ges kommunerna motsvarande möjlighet, t.ex. för fristående förskolor Promemorians remisstid slutar . Utskottet kan också påminna om beslut att tillkännage för regeringen att den ska ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet. Utskottet menade att tillsynsbesluten ska följas upp på ett sådant sätt att det blir säkerställt att huvudmännen bedriver verksamheten i enlighet med skollagen (skr. 2018/19:144, bet. 2019/20:UbU3, rskr. 2019/20:40). Regeringen har därefter gett Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla arbetet med att följa upp tillsynsärenden så att myndigheten säkerställer att brister har åtgärdats, med återrapportering respektive 2021 (regleringsbrev , Skolinspektionen). Utskottet anser att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området Barn- och ungdomsutbildning är väl avvägda. Utskottet kan också konstatera att det pågår ett omfattande reformarbete med en rad initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området och vill inte föregripa pågående utredningsarbete eller beredning av utredningsförslag. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området Barn- och ungdomsutbildning och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). 4 vuxenutbildning och yrkeshögskola Omfattning, mål och resultatanalys Den offentligt finansierade vuxenutbildningen inom utgiftsområde 16 består av vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning som särskild utbildning (särvux) och . Inom utgiftsområde 17 finansieras folkbildning. Komvux och särvux delas upp i grundläggande nivå, som kan sägas motsvara respektive grundsärskolan, och gymnasial nivå, som kan sägas motsvara gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. I komvux ingår även vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). I skollagen (2010:800) anges att målen för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Bestämmelserna i lagen om syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt och att utbildningarna håller hög kvalitet. Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid. Antalet elever omräknat till heltidsstuderande uppgick till knappt 117 000, en ökning om . Totalt studerade ca 260 000 elever i komvux, en ökning med jämfört med föregående år. Andelen utrikes födda kvinnor och män i komvux har ökat . Andelen uppgick på den grundläggande nivån och på gymnasial nivå. Totalt studerade 3 525 elever i särvux , vilket var färre än föregående år. Inom sfi studerade 153 000 elever 2019, en minskning jämfört med . Det totala antalet kursdeltagare i sfi uppgick till knappt 198 000. Totalt kostade komvux, särvux och sfi 2019. Inom påbörjade 28 100 personer sina studier inom 2019, en ökning med jämfört med . Totalt studerade drygt 63 000 personer inom , en ökning jämfört med . Verksamheten kostade 2019. Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 4.4 i propositionen). Elevantalet i komvux är historiskt högt. Regeringen bedömer att komvux fungerar väl och fyller en mycket viktig funktion i samhället. Komvux ger en möjlighet till omställning vid arbetslöshet och att stärka sin ställning på arbetsmarknaden men är också en viktig pusselbit för att möjliggöra ett livslångt lärande för alla medborgare, oavsett syfte. I spåren av pandemin kommer satsningar på komvux för att underlätta omställning att bli särskilt viktigt, men omställningen till distansstudier under pandemin visar också på en stor omställningsförmåga. Lärdomar behöver tas om hand i arbetet med att förbättra möjligheten till distansstudier. Regeringen bedömer att är en välfungerande utbildningsform som når sitt syfte att svara mot behovet av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i hela landet. Statens stöd för fördelas effektivt och utbildningarna håller till allra största delen en hög kvalitet. Insatser för att skapa fler platser inom har gjorts som en viktig del i hanteringen av den pågående pandemin. Förutsättningarna för en fortsatt expansion av är goda men vissa kvalitets- och systemstärkande insatser inom är nödvändiga för att den fortsatta utbyggnaden ska kunna ske med bibehållen kvalitet. Inom kommunernas vuxenutbildning och prioriterar regeringen hög kvalitet i utbildningarna och att fler ska ha möjlighet att studera. Ett modernt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande som ger varje människa möjlighet att växa och fylla på med kunskap under hela livet oavsett var i landet hon eller han bor. Utbrottet av covid-19-pandemin har försämrat förutsättningarna på arbetsmarknaden och ökat behovet av utbildning. Satsningar inom utbildningspolitiken kommer att vara centrala för att återstarta ekonomin. För att underlätta för fler att studera har regeringen gjort en rad satsningar. Många av dessa bygger vidare på tidigare satsningar inom ramen för men nya har också tillkommit. Regeringen redogör under rubriken för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 4.5 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. Regeringen föreslår fortsatta statliga satsningar så att vuxenutbildningen byggs ut och kan möta fler vuxna som behöver utbildning med hög kvalitet. Den s.k. (dir. 2018:73) om stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk har också haft tilläggsdirektiv (dir. 2019:65) där utredningen haft i uppdrag att titta närmare på hur kvaliteten i sfi kan förbättras samt hur deltagandet och genomströmningen kan öka. överlämnades betänkandet Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. förstärkta granskningar av sfi-verksamheter på anordnarnivå samt av kvalitetsarbetet, skärpta befintliga krav på kommunernas arbete med att söka upp, motivera och stödja individer att påbörja och slutföra hela sfi-utbildningen, tidsbegränsad sfi-utbildning med möjlighet till individuell förlängning, ändamålsenliga individuella studieplaner och progressionsplanering och en plan för ökade behörighetskrav för lärare i sfi för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. För att ge kommunerna förutsättningar att erbjuda yrkesvux som motsvarar individens, arbetsmarknadens och samhällets behov föreslår regeringen i budgetpropositionen en kraftigt utökad satsning på yrkesvux genom en ökning av statsbidraget för yrkesvux. Inom ramen för regeringens satsning Äldreomsorgslyftet ges nu dessutom möjlighet att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid (se vidare utg.omr. Vidare föreslår regeringen att satsningen på lärcentrum förstärks. Samverkan mellan kommunerna och mellan kommunerna och branscherna behöver förbättras så att yrkesvux i högre grad anpassas till arbetsmarknadens kompetensbehov och kommunerna erbjuder ett bredare utbud av utbildningar. I ljuset av de omfattande statliga satsningarna på vuxenutbildning inom bl.a. , anser regeringen att det behövs mer forskning så att kvalitet och evidens kan säkerställas och utvecklas framgent också inom vuxenutbildningen. Regeringen föreslår även att medel avsätts för riktade insatser för att förbättra yrkessvenskan hos personal i äldreomsorgen. En omfattande platsutbyggnad inom har inletts inom ramen för . Regeringen föreslår att ytterligare medel tillförs för en fortsatt ökning av platserna på såväl de ordinarie längre utbildningarna som kurser och kurspaket (korta utbildningar). Det skulle innebära en fördubbling av antalet årsplatser . Regeringen bedömer också att utbudet av kurser och kurspaket behöver utökas ytterligare och utformas så att det både kan möta arbetslivets behov av kompetensutveckling av anställda och behovet av utbildning för andra målgrupper för att stärka deras möjligheter att få ett arbete. Regeringen föreslår fyra anslag inom området vuxenutbildning och yrkeshögskola om sammanlagt . Ett anslag om avser förvaltningsutgifter för en myndighet: 1:18 Myndigheten för . Tre anslag om sammanlagt avser statliga bidrag: 1:16 Bidrag till vissa studier, 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning och 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Regeringen föreslår två bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, ett för anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning och ett för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för vuxenutbildning och yrkeshögskola (avsnitt 4.6 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag och/eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslaget för Myndigheten för återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslaget 1:16 Bidrag till vissa studier Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – statsbidrag för vuxenutbildning och vuxenutbildning som särskild utbildning samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning – statsbidrag för lärcentrum – att främja utveckling av vuxenutbildning och öka deltagandet i sådan utbildning – att främja språkutveckling för personal på arbetsplatser. Regeringen anger att anslagsändamålet ändras för anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning så att det av anslagets ändamål framgår att anslaget även får användas för att främja språkutveckling för personal på arbetsplatser. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 för bl.a. en förstärkning av satsningen på lärcentrum med , en satsning på språkträning för anställda i äldreomsorgen med och en utökad satsning på regionalt yrkesvux med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 3 2022. beslutar om stöd för statsbidrag för bl.a. vuxenutbildning. För att förbättra förutsättningarna för kommunernas planering av den kommunala vuxenutbildningen bör beslut om statsbidrag kunna fattas året innan statsbidraget ska lämnas.