bet · H701MJU8 · 2020-03-04 00:00:00 — Regeringen anför att det krävs tvärvetenskapliga satsningar och utveckling av nya produkter och framtida innovativa livsmedel för att få en ökad produktivitet. Regeringen gav Formas i uppdrag att ge stöd till förstärkta insatser för nordisk växtförädling genom att stödja offentlig-privat partnerskap för växtförädling (partnerskapet) som bedrivs inom ramen för (N2017/02349/SUN). Enligt regeringens beslut är syftet med stödet att möjliggöra ytterligare forskningsprojekt inom ramen för partnerskapets verksamhetsområde. Uppdraget är ett led i genomförandet av livsmedelsstrategin. Regeringen angav vidare att förstärkta insatser för växtförädling är en åtgärd inom livsmedelsstrategins strategiska område Regler och villkor och ska bidra till att nya metoder och innovationer för växtförädling utnyttjas för att säkerställa tillgång på växtsorter för odling i . Syftet är också att möjliggöra ett jordbruk som bidrar till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser liksom jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. När det gäller utveckling av vegetariska och veganska livsmedel kan vidare noteras att flera projekt har genomförts inom (). är ett oberoende statligt forskningsinstitut som erbjuder expertis och test- och demonstrationsmiljöer för framtidssäkra teknologier, produkter och tjänster. har bl.a. genomfört projektet –Svenska proteingrödor som industriråvara, med målet att möjliggöra för svenskt jordbruk att långsiktigt och storskaligt producera växtbaserade proteinråvara baserad på fababöna och sötlupin till i första hand svensk och i andra hand internationell livsmedelsindustri. Projektet peas a chance – nya produkter och marknader för den svenska ärtan syftade till att ta fram en helt ny produktkategori av vegetariska livsmedel från svenska ärtor och utveckla svensk ärtodling till att producera en råvara med optimala egenskaper för detta ändamål. Slutligen kan noteras att det vid 2019 inleddes ett projekt med målet att utveckla nya funktionella livsmedelsingredienser och produkter från svenska rotfrukter som är klimatsmarta och underutnyttjade. I () regleringsbrev gav regeringen myndigheten i uppdrag att bygga upp ett för växtförädling. I regleringsbrevet angavs att centrumet ska samla akademi och näringsliv och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Hänsyn ska också tas till klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utveckling av kompetenser och nya tekniker inom växtförädling och utvärderingar av växtmaterial för marknaden ingår. SLU etablerade ett för växtförädling vid namn SLU Grogrund. Verksamheten har inletts med flera projekt och genom utlysande av doktorandtjänster. Bland projekten kan nämnas ett förädlingsprogram för åkerbönan, ett projekt för förädling av robust och högkvalitativt vete för livsmedelsförsörjning och ett projekt om växtförädling i hortikulturell frilandsodling i syfte att visa potentialen i nordiska samarbetsformer kring sortprovning och växtförädlingsinsatser samt identifiera grödor med stor potential till produktutveckling och kommersialisering. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framgår att 2018 fick fortsatt finansiering för att stödja och underlätta bildandet av samverkansarenan för livsmedelssektorns företag och aktörer. Samverkansarenan ska bidra till att höja innovationskapaciteten i sektorn och säkra en långsiktig kompetensförsörjning, i syfte att öka konkurrenskraften för företag i livsmedelssektorn. Samverkansarenan lanserade Arena . Regeringen anför vidare att forskningsresultat behöver spridas och nyttiggöras för att öka livsmedelssektorns konkurrenskraft, att det har identifierats att saknar en samordnad funktion där universitet och högskolor och näringslivet inom livsmedelskedjan samverkar och att Arena nu finns på plats som en samordnad behovsformulerande aktör. Därmed finns det nu en mer tillgänglig och heltäckande aktör för universitet och högskolor att samverka med. Regeringen fattade beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen gäller 2020–2025 och består av ett antal åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. Vad gäller området Kunskap och innovation anges i handlingsplanen när det gäller långsiktiga insatser att kompetenscentrumet SLU Grogrund ska utvecklas för att säkerställa tillgången till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Vidare ska stöd ges till för att stärka livsmedelskedjans innovationsförmåga och konkurrenskraft. Därutöver ska innovationsarbetet inom den svenska livsmedelskedjan stärkas, dels genom ökad innovationshöjd, dels genom främjande av ökad tvärsektoriell samverkan. Som ett led i arbetet enligt handlingsplanen gav regeringen SLU i uppdrag att vidta åtgärder inom ramen för livsmedelsstrategin för att uppnå livsmedelsstrategins övergripande mål om en ökad livsmedelsproduktion som är hållbar och konkurrenskraftig. Uppdraget syftar till att säkerställa tillgång till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden, vilket enligt regeringen är av stor vikt för en stärkt konkurrenskraft i jordbruket i ett förändrat klimat. Regeringen gav bl.a. SLU i uppdrag att utveckla SLU Grogrund. En redovisning av uppdraget ska lämnas , och en slutredovisning ska lämnas (N2019/03244/SMF). Utskottet noterar att det inom ramen för livsmedelsstrategin görs satsningar på forskning och innovation i fråga om växtförädling. Utskottet ser positivt på de insatser regeringen har gjort för att säkerställa tillgång på växtsorter för odling i . Utskottet välkomnar särskilt regeringens satsning på ett centrum för växtförädling och det arbete som påbörjats vid detta nystartade centrum. Utskottet vill även framhålla den forskning om vegetabiliska livsmedel som pågår vid samt det stöd som regeringen gett till arbetet inom partnerskapet och Arena. Mot bakgrund av de åtgärder som beskrivits föreslår utskottet att motionerna 2019/20:975 (S) och 2019/20:1964 (M) yrkande 1 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en handlingsplan för häst och om en översyn av förutsättningarna för hästnäringen. Jämför reservation 11 (M, KD) och 12 (C). Enligt kommittémotion 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 30 bör förutsättningarna för den svenska hästnäringen ses över. Motionärerna anför att det behövs en bred översyn av hästbranschens villkor för att stärka dess konkurrenskraft. Det finns svårigheter med regelverket vad avser t.ex. när hästar ska beta inom strandskyddat område. Hästnäringen bör behandlas som en naturlig del av svenskt jordbruk och möta samma förutsättningar som annan jordbruksverksamhet och andra lantbruksdjur. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 43 föreslås att regeringen, tillsammans med näringen, ska arbeta fram en handlingsplan för häst för att stärka hästnäringen. Hästnäringen har blivit allt viktigare för våra öppna landskap. Hästen spelar en stor roll för både företagande inom de gröna näringarna och rekreation. Hästen likställs inte med andra djur inom lantbruket, vilket visar sig i regler och myndighetstolkningar där hästen särbehandlas. Särbehandlingen bromsar utvecklingen av jordbruket och utgör därmed ett hinder för tillväxten av företagandet inom de gröna näringarna. I yrkande 45 i samma motion framförs att hästnäringen bör likställas med övriga näringar. Hästföretagare behandlas ofta hårdare än andra verksamheter i kontakten med myndigheter. har t.ex. i flera fall nekat hästföretagare deras näringsverksamhet med motiveringen att det inte går att skilja på vad som är hobby och vad som är näringsverksamhet. behöver därför se över handläggningen så att det blir en rättssäker bedömning för alla näringsverksamheter. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen stöder hästnäringen bl.a. genom det avtal som regeringen har med Svensk Travsport och och som finansierar () med . Detta ska bl.a. bidra till finansiering av utbildning men även annat som främjar hästnäringens utveckling. Avtalet beskriver även hur HNS medel ska användas och fördelas. – för satsningar på barn- och ungdomsverksamhet – till utvecklingsprojekt; av dessa satsas 2 miljoner specifikt på avel och uppfödning – till utvecklingen av verksamheten på Hästnäringens Riksanläggningar, , Ridskolan och Wången – till Stiftelsen . HNS har , tillsammans med flera andra hästorganisationer, drivit ett projekt som heter i samverkan och som beviljats medel från Europeiska socialfonden (ESF). Syftet med projektet är att hitta en modell som kan säkerställa ett enkelt och effektivt sätt för företag i hästnäringen att kontinuerligt arbeta med kompetens- och personalutveckling samt att bygga en struktur som kan stötta branschen i dessa frågor både strategiskt och operativt. Projektets slutdatum är . HNS försöker även stärka arbetet med avels- och uppfödningsfrågor inom hästnäringen. Med anledning av den nya reglering av spelmarknaden som började gälla beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska analysera hästnäringens och idrottens förutsättningar efter omregleringen (dir. 2018:47). Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). Regeringen angav bl.a. att regelverket bör ge bättre förutsättningar för landsbygdsutveckling, t.ex. vad gäller besöks- och hästnäringen. Uppdraget ska redovisas till () . Vidare kan noteras att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av strandskyddet (dir. 2019:41). Utredaren ska föreslå författningsändringar och andra åtgärder som medför att strandskyddet görs om i grunden. Det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Förslagen som utredaren lämnar ska bl.a. syfta till att förbättra förutsättningarna för näringsverksamhet, främst för småföretagare, besöksnäring och andra gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Uppdraget ska redovisas till () . LRF Häst har tagit fram en gemensam strategi för hästföretagare med sikte på 2030. Målet med strategin är att öka lönsamheten och konkurrenskraften för hästföretagare. Även en handlingsplan har tagits fram med prioriterade åtgärder och aktiviteter som är kopplade till livsmedelsstrategins olika delmål. En ny handlingsplan ska tas fram . I handlingsplanen nämns bl.a. stödjande myndighetsutövning, rättvis tillämpning av regelverket och skattefrågan bland aktiviteter under området Regler och villkor. Vid finns en samarbetsgrupp inom hästområdet som genom samverkan ska ta till vara hästsektorns utvecklingspotential. Gruppen arbetar aktivt med att identifiera och diskutera områden och frågor som är viktiga för att utveckla hästsektorn. träffar även hästnäringen och diskuterar olika skatterelaterade frågor. Representanter från medverkar . Som noterats ovan under avsnittet Konkurrenskraft och regelförenkling gav regeringen ett uppdrag med anledning av näringsministerns möten med företag och organisationer i syfte att diskutera möjligheterna att förenkla för företag och företagare (/03051/MK [delvis], N2019/03033/MK [delvis]). I uppdraget ingår att ska lämna förslag på förenklingar för att åtgärda de problem och hinder som företagen och organisationerna uppfattar. Av beslutet framgår att synpunkter bl.a. har framförts när det gäller tillståndsgivningsprocesser, utformning av olika regelverk, förutsägbarhet och enhetlighet i tillämpningen av regelverk, myndighetsutövning samt service och bemötande från myndigheter. Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet har tidigare behandlat frågor om hästnäringen. I betänkande 2018/19:MJU17 om Landsbygdsprogrammet anförde utskottet följande: Utskottet anser att hästsektorn har många positiva effekter bl.a. på sysselsättningen, folkhälsan, ungdomars fritidssysselsättning och lands-bygden. Hästnäringen är samhällsekonomiskt viktig och bidrar till en levande landsbygd. Utskottet noterar att det pågår arbete på olika områden för att stärka hästnäringen, bl.a. HNS projekt i samverkan och för hästnäringen. Inom HNS pågår även ett arbete med att främja hästavel och uppfödning. Vidare finns det vid en samarbetsgrupp inom hästområdet som utgör en plattform för informations- och utvecklingsutbyte och som arbetar med att identifiera och utveckla frågor som är viktiga för hästnäringen. Utskottet noterar också att regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska analysera hästnäringens förutsättningar efter omregleringen av spelmarknaden. Slutligen konstaterar utskottet att lektioner i ridning nu omfattas av friskvårdsbidraget. Utskottet vidhåller att hästsektorn har många positiva effekter och vill särskilt framhålla dess samhällsekonomiska betydelse och att den bidrar till en levande landsbygd. Som utskottet tidigare noterat pågår arbete på olika områden för att stärka hästnäringen, bl.a. genom och handlingsplan och de projekt som bedrivs av HNS. Vidare vill utskottet framhålla betydelsen av dels den samarbetsgrupp inom hästområdet som inrättats på , dels det faktum att flera utredningar pågår som på olika sätt berör hästnäringens förutsättningar. Slutligen konstaterar utskottet att även frågan om näringsidkares förutsättningar vad gäller enhetlighet i regeltillämpningen omfattas av ett pågående regeringsuppdrag. Med hänsyn till det nu anförda bedömer utskottet att motionerna 2019/20:2669 (M) yrkande 30 och 2019/20:3260 (C) yrkandena 43 och 45 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om varroa, amerikansk yngelröta och registrering av bisamhällen. I motion 2019/20:1010 av (M) anförs att bör få i uppdrag att se över rekommendationerna kring varroabehandling och mätmetoder i syfte att främja en långsiktigt hållbar biavel. För en långsiktigt hållbar biavel måste avel ske på bin som själva har förmåga att hantera varroa för att få fram resistenta bin. rekommenderar behandling med oxalsyra även vid väldigt låga koncentrationer av varroa, vilket innebär att bina inte får någon möjlighet att själva hantera problemet. Vidare bedömer koncentrationen av varroa genom s.k. nedfallstest. Metoden är kritiserad och föreskrifter bör uppdateras så att en mer korrekt metod såsom test med skakburk utgör . Enligt motion 2019/20:1506 av och (båda MP) yrkande 1 bör ersättningsnivåerna till biodlare vid utbrott av amerikansk yngelröta ses över. Enligt motionärerna skulle en ersättningsnivå som motsvarar den ekonomiska förlusten öka anmälningsbenägenheten och därmed begränsa antalet utbrott. I yrkande 2 i samma motion anförs att det bör införas en obligatorisk registrering av antalet bisamhällen och platsen där dessa finns för att främja sjukdomsförebyggande arbete. Registrering medför säkrare underlag till EU och med största sannolikhet att bidragen från EU till biodlingen ökar. Dessa bidrag kan t.ex. användas till forskning om bisjukdomar och för att kompensera biodlare som drabbas av amerikansk yngelröta. Risken för stölder vid registrering borde gå att lösa genom att registreringen omfattas av absolut sekretess. Bestämmelser om bekämpning av bisjukdomar finns i bisjukdomslagen (1974:211) och bisjukdomsförordningen (1974:212). är enligt bisjukdomsförordningen ansvarig myndighet för bekämpning av sjukdomar hos bin. Enligt förordningen ska länsstyrelserna även utse bitillsynsmän. Bitillsynsmännen ska kontrollera sjukdomsläget i bigårdar och besluta om åtgärder. leder centralt kontrollen av amerikansk yngelröta och varroakvalster genom att följa angreppens uppträdande och spridning. utfärdar även föreskrifter om kontroll. har lämnat sådana föreskrifter i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1992:38) om kontroll av amerikansk yngelröta, varroasjuka och trakékvalster hos bin. Föreskrifterna ändrades och uppdaterades då bl.a. vad gäller provtagning och bekämpning av varroakvalster. Vägledning om provtagning och bekämpning av varroakvalster m.m. finns vidare i vägledning till bitillsynsmän (dnr 6.8.12-04307/2019). Vad gäller provtagning av varroa framgår av 39 a § nämnda föreskrift och av vägledningen att det finns flera sätt att kontrollera förekomsten av varroa och att bitillsynsmannen, om inte övriga metoder kan påvisa varroakvalster, ska göra ett nedfallsprov. Vad gäller bekämpning av varroakvalster framgår av föreskrifterna att bitillsynsmannen får besluta att en biodlare ska bekämpa varroakvalster om biodlaren inte kontrollerar dessa i tillräcklig utsträckning (42 §). I villkoren i beslutet ska anges att biodlaren ska använda en behandlingsmetod med en vetenskapligt dokumenterad effekt. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av nuvarande lagstiftning på djurhälsoområdet (dir. 2018:111). Syftet med översynen är att anpassa lagstiftningen till och rådets förordning (EU) 2016/429 av om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) och andra nya EU-bestämmelser. Syftet är också att få till stånd en modern och sammanhållen lagstiftning med en tydlig systematik. Lagstiftningen ska säkerställa ett gott smittskydd och därigenom ta till vara djurskydds-, folkhälso- och miljöintressen samt produktionsekonomiska intressen. Utredningstiden har förlängts, och uppdraget ska redovisas (dir. 2019:81). Det nationella programmet för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter för verksamhetsåren 2020–2022 började gälla . Syftet med programmet är att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter. Syftet är även att minska varroakvalstrets, och därmed sammanhängande sjukdomars, negativa inverkan på biodlingen. Arbete med amerikansk yngelröta och andra bisjukdomar ingår också i programmet. Målet för det nationella programmet är att bidra till bättre villkor för biodlingen så att produktionen av biodlingsprodukter kan öka samt att produkterna kan säljas till bra priser. Detta innebär bl.a. satsningar på bihälsa och spridning av innovationer. Det nationella programmet har, för att hålla en låg nivå på sjukdomar och vinterdödlighet, finansierat en bihälsokonsulent med uppgift att följa området och förmedla kunskap till samtliga biodlare. Bihälsokonsulenten medverkar i samordning av försöks- och utvecklingsverksamhet, följer forskning och metodutvecklingar och tar fram informations- och rådgivningsmaterial. Bihälsokonsulenten arbetar dessutom med rådgivning och information till biodlarna om bisjukdomar och behandling av bisjukdomar med tyngdpunkt på bekämpning av varroakvalster. Detta arbete utgör stommen i målen för en god bihälsa som innehåller följande punkter: • Vinterdödlighet, i förhållande till föregående år, ska behållas eller minskas något. • Antalet biodlare som tillämpar beprövade bekämpnings- och skötselmetoder ska öka, som en följd av god utbildning och bra vägledning. • Förekomsten av amerikansk yngelröta ska minska, vid länsstyrelsernas årliga rapportering. Vad gäller avelsarbete mot varroa anges i det nationella programmet att ett systematiskt avelsarbete mot varroa har bedrivits och att påbörjade avelsprojekt för att minska angreppen av varroa ska fortsätta. Arbetet innehåller flera komponenter: resistens, tolerans och varroa sensitive hygiene (VHS). Med VHS menas att bina själva kan städa ut kvalster som skadar bisamhället. arbetar med målsättningen att bygga upp ett väl fungerande avelsprogram för varroaresistens. Det är enligt det nationella programmet av yttersta vikt för den svenska binäringen att aktivt förvalta avelsprogrammet på rätt sätt för att långsiktigt öka varroaresistensen utan förlust i honungsskörd eller övriga egenskaper hos bina. När det gäller behandling mot varroa anges i det nationella programmet att varroakvalster kan bekämpas med olika kemiska substanser eller biologiska metoder. Med hänsyn till risken för resistens är det nödvändigt att med regelbundna tidsintervall utvärdera effekterna av metoderna och olika bekämpningskoncept. Det behövs en bigårdsanpassad rådgivning om hur biodlare ska följa upp resultatet av behandling mot varroa. Vid SLU pågår forskning om varroakvalstret. Ett mål med forskningen är att förstå hur bina ska kunna leva med parasitkvalstret utan bekämpning. Vidare kan noteras att elva länder, från i norr till i söder, deltar i arbetet inom projektet med att hitta och odla på lokala biraser som står emot angreppen från varroakvalster och de virus de sprider. Vad gäller amerikansk yngelröta anges i det nationella programmet att det för att uppnå god bihälsa är viktigt att upptäcka sjukdomsalstrare tidigt och sätta in åtgärder innan bisamhällena börjar uppvisa kliniska tecken på sjukdom. Bakterien som orsakar amerikansk yngelröta är sporbildande, och sporer kan finnas i bisamhällen innan de uppvisar symtom. Undersökningar av hur smittotrycket i större biodlingar drabbade av amerikansk yngelröta kan minskas, för att undvika nya utbrott och spridning till andra biodlingar, bör fortsätta. Nya molekylärbiologiska metoder för smittspårning som redan används inom andra delar av veterinärmedicin kan komma att visa sig lämpliga för epidemiologiska studier av amerikansk yngelröta och ge en bättre bild av hur smitta sprids. Vidare kan noteras att det vid SLU pågår ett projekt om amerikansk yngelröta som finansieras av Formas och att ett projekt om amerikansk yngelröta som finansierades av det nationella programmet avslutades . Resultaten av det senare projektet sammanställs och analyseras . Projekten rör studier av hur amerikansk yngelröta sprids och upprätthålls i särskilt drabbade områden. Syftet med projekten är att göra det lättare att spåra och kartlägga smitta. Målet är att ge underlag till lagstiftning om och åtgärder mot sjukdomen. Regler om ersättning vid angrepp av amerikansk yngelröta finns i 13 § bisjukdomsförordningen. För kostnad eller förlust som har uppkommit genom en tillsynsmans eller annan myndighets beslut om förintande av bisamhällen i bigårdar kan ersättning av statsmedel lämnas med för varje bisamhälle. Ersättning lämnas dock endast om minst fyra bisamhällen har förintats. Från ersättningsbeloppet ska det dras av en självrisk om . Vad gäller frågan om registrering av bisamhällen anges i det nationella programmet att ett nationellt biregister kan innebära betydande rationaliseringar för både myndigheter och näring vid sjukdomsanmälningar och flyttning av bisamhällen. Ett omfattande beredskapsprojekt som genomfördes –2018 visar att ett biregister med god anslutning är en förutsättning för ett effektivt ingripande om främmande skadedjur sprids inom landet. Frågor om registrering av anläggningar och aktörer ingår i nämnda förordning (EU) 2016/429 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”). Förutsättningarna för ett nationellt biregister kommer därför att ses över inom ramen för den nämnda utredningen om en samlad och EU-anpassad djurhälsolagstiftning. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete för att genom biavel få fram bin som kan hantera varroa. I det nationella programmet för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter för verksamhetsåren 2020–2022 anges att detta avelsarbete ska fortsätta. Utskottet kan vidare konstatera dels att det nationella programmet tar upp flera åtgärder vad avser varroa och amerikansk yngelröta, dels att har uppdaterat sin vägledning när det gäller provtagning och behandling av varroa. Utskottet vill även framhålla att det pågår en översyn av lagstiftningen på djurhälsoområdet som ska redovisas till regeringen och att frågan om registrering av bisamhällen ingår i denna utredning. Med hänvisning till de olika insatser som pågår bedömer utskottet att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2019/20:1010 (M) och 2019/20:1506 (MP) yrkandena 1 och 2.