bet · H701FiU20 · 2020-06-11 00:00:00 — I kommittémotion 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att en central del i den ekonomiska politiken är vad man väljer att mäta och vilka nyckeltal man använder sig av. Motionärerna anser att det är bra att regeringen har börjat redovisa kompletterande mått till BNP enligt ett ramverk för välstånd som inkluderar ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. Däremot anser motionärerna att regeringens ramverk tar för lite hänsyn till goda relationers betydelse för livskvaliteten, och därför behöver regeringen komplettera redovisningen med fler mått och indikatorer på hur relationerna i samhället utvecklas. I motion 2019/20:2616 av m.fl. (S) anförs att den socioekonomiska och regionala ojämlikheten har ökat mer i än i jämförbara länder och framåt. Motionären konstaterar att ojämlikheten skapar uppdelade samhällen där människor lever med helt olika förutsättningar och att ojämlikheten därför är ett hot mot vår demokrati och samhällsgemenskap som måste bekämpas. Regeringen bör därför driva en politik som motverkar ojämlikheten. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, bl.a. i betänkande 2017/18:FiU20. När det gäller frågan om att ska införa euron som valuta framhöll utskottet att står utanför valutaunionen till dess att beslutar annorlunda samt att det svenska folket vid en folkomröstning röstade nej till att införa euron som valuta. När det gäller frågan om välfärdsmått välkomnade utskottet att regeringen tagit fram kompletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet och följer upp dem i den ekonomiska vårpropositionen. När det gäller ojämlikheten och ökade inkomstskillnader delade utskottet regeringens bedömning att politiken ska fortsätta att inriktas på att öka tryggheten, hållbarheten och jämlikheten i hela landet. Genom att föra en politik som minskar skillnader i ekonomiska villkor mellan olika grupper menade utskottet att det skapas förutsättningar för ett fritt och jämlikt samhälle. Reformer som investeringar som stärker omfördelningen och ger alla möjlighet att delta på arbetsmarknaden menade utskottet minskar klyftorna, ökar tilliten och stärker ekonomin. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes och beslutade i enlighet med utskottens förslag. I yttrande 2019/20:SkU9y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser skatteutskottets beredningsområde. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2 till betänkandet. avstyrker de fyra partimotionerna från , samt den enskilda motionen 2019/20:3601 (-). I yttrandet finns fyra avvikande meningar där , tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. anför i sitt yttrande att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Vidare konstateras att spridningen av coronaviruset har fått mycket stora konsekvenser för det svenska samhället och den ekonomiska tillväxten och att har ställt sig bakom de förslag till åtgärder mot de ekonomiska verkningarna av coronaviruset som regeringen har lämnat i flera extra ändringsbudgetar. Eftersom skatteutskottet delar regeringens bedömningar tillstyrker utskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar som avser utskottets beredningsområde. Nedan redovisas aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna som lämnats efter det att vårpropositionen lämnades till . Vidare redovisas en sammanfattning av Finanspolitiska rådets rapport , Kommuner och Regioners Ekonomirapport och Europeiska kommissionens landsspecifika rekommendationer. Dessutom redovisas behandling av de extra ändringsbudgetar som regeringen lämnat till och . Information lämnas också om den europeiska stabilitets- och tillväxtpakten och skuldankaret. Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen Läget i ekonomin och användningen av regeringens åtgärder presenterade finansminister en uppdatering av det makroekonomiska läget och hur de åtgärder regeringen vidtagit för att mildra effekterna för jobb och företag använts. Regeringen bedömer att det ekonomiska läget är allvarligare nu jämfört med den bedömning som gjordes i samband med vårpropositionen. Fallande förtroendeindikatorer pekar enligt regeringen på en djupare nedgång än det huvudscenario som redovisas i vårpropositionen. De åtgärder som vidtagits bedömer regeringen gör skillnad. När det gäller korttidspermittering konstateras att över 220 000 personer omfattas av stödet och att nästa betalats ut. Närmare 20 000 företag berörs av tillfälliga anstånd med skatteinbetalningar. Till den statliga företagsakuten har 78 banker ansökt om att ansluta sig och 54 är redan anslutna. Totalt har kreditramar för delats ut till bankerna. Den beräknade offentliga finansiella effekten av de åtgärder som vidtagits har uppdaterats från ca till ca och avser i huvudsak kortidspermittering. Läget i ekonomin och uppföljning av regeringens åtgärder presenterade finansminister en ny uppdatering av det ekonomiska läget och en uppföljning av hur regeringens åtgärder har använts. Regeringens bedömning är att den övergripande bilden av det ekonomiska läget är oförändrad sedan uppdateringen . När det gäller korttidspermittering konstaterar regeringen att över 420 000 personer omfattas av stödet och att nästan har betalats ut. Regeringen lämnar en ny prognos för korttidspermittering där antalet personer som omfattas av stödet beräknas uppgå till i genomsnitt 550 000 personer –. Kostnaden för den prognosen beräknas just nu till . I samband med uppdateringen konstaterar regeringen att den vidtar stora stödinsatser även i jämförelse med andra länder. Läget i ekonomin och uppföljning av regeringens åtgärder presenterade finansminister en ny uppdatering av det ekonomiska läget och hur några av de krisåtgärder regeringen vidtagit används. Utfall och indikatorer tyder enligt regeringen på en viss uppgång i ekonomin, men framhåller att det sker ifrån en mycket låg nivå. Osäkerheten bedöms som stor. När det gäller arbetslösheten visar indikatorer på att den fortsätter att stiga. Av de åtgärder som vidtagits anförs bl.a. att staten beräknas ersätta i sjuklönekostnader och att ersättning ges till drygt 75 000 arbetsgivare. Ersättning för karensdagen infördes och hade ersättning betalats ut till ca 800 000 anställda och 20 000 egenföretagare. Utbetalningarna uppgår till . Användningen av korttidspermittering ökar fortsatt. I rapporten redovisar sin bedömning av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden för åren 2020–2022. konstaterar att coronapandemin drabbar världen hårt och att restriktioner för att minska smittspridningen leder till omfattande ekonomiska konsekvenser. Hur stora konsekvenserna blir kommer att variera beroende på hur länge smittspridningen pågår och hur länge restriktionerna för att bromsa den tillämpas. bedömer att osäkerheten är stor om hur djup och långvarig nedgången i ekonomin blir. Som en följd av det har valt att beskriva den möjliga ekonomiska utvecklingen för i ett par scenarier i stället för i en enda detaljerad prognos. I båda scenarierna faller produktionen inledningsvis kraftigt, och mer än under finanskrisen. I scenario A faller BNP 2020 för att åren därefter återhämta sig och växa 2021 och 2022. Arbetslösheten stiger till 2020 och till 2021 för att därefter minska till 2022. I scenario B faller BNP och växer 2021 och 2022. Arbetslösheten stiger till 2021 och till 2022 för att minska till 2022. Kraftigt fallande olje- och elpriser väntas bidra till att inflationen blir låg och uppgår till i båda scenarierna. Bedömningarna av inflationen är mer osäkra än vanligt, men anser att det är rimligt att anta att inflationen kommer att närma sig målet när ekonomin återhämtar sig. Internationella valutafondens prognos för världsekonomin, Som ett resultat av coronapandemin beräknar () att BNP i den globala ekonomin minskar 2020, vilket är en nedrevidering med från den prognos som gjordes . Den beräknade tillväxten 2020 är enligt IMF mycket sämre än under finanskrisen –09. I ett basscenario, som antar att pandemin försvinner och att åtgärder gradvis fasas ut, beräknas den globala ekonomin växa 2021 när den ekonomiska aktiviteten normaliseras med hjälp av politiskt stöd. Jämfört med januariprognosen är det en upprevidering med . I euroområdet väntas BNP falla 2020 och med i . IMF:s prognos för är att BNP faller 2020 för att sedan växa 2021. Arbetslösheten bedömer IMF kommer att stiga till 2020 och därefter sjunka till 2021. IMF framhåller att det råder en extrem osäkerhet kring den globala tillväxtprognosen. Den ekonomiska nedgången beror på faktorer som samverkar på ett sätt som är svåra att förutsäga. IMF bedömer att många länder står inför en flerskiktad kris som består av en hälschock, inhemska ekonomiska störningar, en fallande extern efterfrågan, kapitalflödesförändringar och en kollaps i råvarupriserna. Riskerna för ett sämre resultat bedöms dominera. Uppdatering av konjunkturbilden, presenterade KI en uppdatering av den konjunkturbild som redovisades . I uppdateringen har inkommande statistik t.o.m. beaktats. Enligt KI tyder utvecklingen på att coronapandemin kommer att slå betydligt hårdare på den svenska ekonomin än vad som förutsågs i rapporten . Den globala ekonomin utvecklas sämre än väntat, vilket drabbar de svenska exportföretagen som även hämmas av problem med internationella leveranskedjor. Indikatorer i KI:s företagsbarometer och hushållsbarometer föll till bottennivåer och pekar enligt KI på en snabb och kraftig inbromsning, inte minst inom stora delar av tjänstesektorn. Bedömningen stöds enligt KI av att fått in ansökningar om korttidspermittering som rör över 350 000 personer. Tillsammans med regeringens andra stödåtgärder väntas permitteringarna bromsa uppgången i arbetslösheten. BNP faller i KI:s uppdaterade basscenario , vilket är en nedrevidering jämfört med den bedömning som gjordes i rapporten . Stödåtgärderna bidrar till att det offentligfinansiella sparandet minskar till –som andel av BNP , vilket är en nedrevidering jämfört med tidigare bedömning. Maastrichtskulden (konsoliderad bruttoskuld i offentlig sektor) beräknas uppgå till av BNP 2020 och till av BNP 2021, vilket är en upprevidering jämfört med tidigare bedömning. KI bedömer att den i utgångsläget relativt låga Maastrichtskulden gör att det trots detta finns ett stort utrymme att öka stödinsatserna för att mildra konjunkturnedgången och förbättra förutsättningarna för den kommande konjunkturåterhämtningen, om så skulle anses motiverat. Nationalräkenskaperna för visar att BNP minskade , säsongrensat, jämfört med fjärde kvartalet 2019. Kalenderkorrigerat och jämfört med ökade BNP . Säsongrensat och jämfört med bidrar exporten positivt till BNP medan minskade lager och fasta bruttoinvesteringar tynger utvecklingen. BNP-indikatorn redovisar endast utvecklingen av total BNP, och information om olika delar av ekonomin ska enligt SCB tolkas med försiktighet. Europeiska kommissionens vårprognos, Europeiska kommissionen konstaterar i sin vårprognos att coronapandemin innebär en allvarlig chock för världens och EU:s ekonomier. Trots snabba politiska insatser på både EU-nivå och nationell nivå bedömer kommissionen att EU:s ekonomi kommer att uppleva en recession av historiska mått. Prognosen är att ekonomin i euroområdet krymper och växer 2021. EU:s ekonomi beräknas krympa och växa 2021. Jämfört med den ekonomiska höstprognosen har tillväxtprognoserna för EU och euroområdet reviderats ned med . Arbetslösheten väntas komma att öka, men i begränsad omfattning tack vare politiska åtgärder som t.ex. korttidsarbete, lönesubventioner och stöd till företag. I euroområdet beräknas arbetslösheten öka från 2020, innan den sjunker igen till 2021. I EU beräknas arbetslösheten öka från 2020 och därefter sjunka igen till 2021. En minskad efterfrågan och sjunkande oljepriser förväntas leda till att konsumentpriserna sjunker kraftigt . Inflationen i euroområdet, mätt enligt det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP), beräknas bli 2021. För EU väntas inflationen hamna på 2021. Kommissionen konstaterar att kraftfulla politiska åtgärder kommer att leda till stigande offentliga underskott och skulder. Det samlade underskottet i den offentliga sektorns finanser inom euroområdet och i EU väntas stiga från av BNP 2019 till 2020, för att sedan falla tillbaka till 2021. Efter en nedåtgående trend beräknas den offentliga sektorns skuldkvot komma att öka. I euroområdet väntas en ökning från 2020 och därefter en nedgång till . I EU beräknas en ökning från 2019 till 2020 innan den sjunker igen till 2021. Osäkerheten i prognosen bedöms vara exceptionellt hög, och det anses finnas nedåtrisker. En allvarligare och mer långvarig pandemi än den som förutses skulle kunna medföra en betydligt större BNP-minskning än vad som antas i grundscenariot i denna prognos. För bedömer kommissionen att covid-19 kommer att leda till en kraftig nedgång i den ekonomiska aktiviteten, följt av en delvis återhämtning och framåt. Betydande politiska åtgärder väntas begränsa fallet i ekonomin och på arbetsmarknaden. Prognosen visar att BNP faller 2020 och växer sedan 2021. Arbetslösheten uppgår till 2020 och till 2021. Uppdaterad bedömning av det ekonomiska läget, , () räknar nu med att BNP minskar . Den kraftigaste nedgången sker då BNP beräknas krympa jämfört med kvartalet innan. Nedgången i BNP är bred. I prognosen faller såväl konsumtion som export och investeringar kraftigt. sker en viss återhämtning, och växer BNP . Utvecklingen bedöms som mycket osäker och vara beroende av hur långdragen pandemin blir samt hur snabbt restriktionerna dras tillbaka och ekonomierna öppnas upp. Pandemin konstateras ha gett stora avtryck på arbetsmarknaden. Förutom att många kommer att bli uppsagda från arbetet minskar också antalet nyanställningar. Sammantaget räknar ESV med att antalet sysselsatta kommer att ha minskat med ca 250 000 till slutet av sommaren. Arbetslösheten väntas öka kraftigt och då uppgå till . I prognosen minskar antalet arbetade timmar relativt sett mer än antalet sysselsatta eftersom många anställda är korttidspermitterade en del av arbetstiden. Dessutom väntas fler sysselsatta än vanligt vara sjuka och därmed frånvarande från arbetet till följd av pandemin. och 2021 bedöms arbetslösheten uppgå till . tillfrågar dels hur deras omsättning har påverkats , dels hur de bedömer risken för att deras verksamhet kommer att behöva avvecklas. Anledningen till dessa extraundersökningar är att det råder ett stort behov av ytterligare aktuell information om covid-19-pandemins ekonomiska effekter på näringslivet. har beslutat att maj–juni skicka ut en extraundersökning till de drygt 5 500 företag som ingår i . Svaren i denna undersökning samlades in –, och redovisas svaren från nästa undersökning. Undersökningen visar att alla sektorer i näringslivet har drabbats av omsättningstapp, och störst fall rapporterar tjänstesektorn där ungefär ett av tio företag uppger att omsättningen har minskat med . av företagen inom tillverkningsindustrin uppger att omsättningen har mer än halverats jämfört med normalt. Ny prognos för svensk ekonomi, , () konstaterar att den svenska ekonomi bromsat in snabbt och kraftigt till följd av coronaviruset och av de omfattande åtgärder som vidtagits för att förhindra smittspridningen. Fallet i BNP liksom för helåret väntas bli historiskt stort. Som en följd av detta försämras arbetsmarknaden, och arbetslösheten stiger påtagligt. RGK bedömer att ekonomin växer igen men att återhämtningen går långsamt, och BNP återvänder inte till samma nivåer som före krisen. I prognosen faller BNP och växer 2021. Arbetslösheten stiger till 2020 och till 2021. Nedgången i ekonomin och de stödåtgärder som vidtagits väntas leda till ett underskott i statens budget på 2020 och 2021. Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgår i prognosen till –5,av BNP 2020 och till –3,av BNP 2021. Maastrichtskulden väntas öka från av BNP av BNP . RGK framhåller att osäkerheten i prognoserna är större än normalt och att det beror både på pandemins förlopp samt på vilka smittbegränsande och ekonomisk-politiska åtgärder som vidtas. Rapporten tar hänsyn till utvecklingen fram till . Undersökningen visar på en kraftig nedgång på arbetsmarknaden jämfört med . Antalet sysselsatta uppgick till 5 005 000 , vilket motsvarar en minskning med 99 000 personer jämfört med . Antalet arbetslösa ökade med 80 000 personer till 449 000 personer jämfört med . Det motsvarar en arbetslöshet på , en ökning jämfört med . Antal arbetade timmar uppgick till i genomsnitt , vilket kalenderkorrigerat motsvarar en minskning . Även säsongrensade och utjämnade data visar på en minskning av sysselsättningen och på en ökning av arbetslösheten jämfört med . Arbetslösheten uppgick till . Konsumentprisindex med fast ränta (KPI), , SCB Inflationstakten enligt konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) uppgick till –0,, vilket är en nedgång jämfört med mars då den uppgick till . Nedgången förklaras främst av lägre priser på el och drivmedel, men även priser på logi, kläder, rekreationstjänster och teletjänster bidrog till att KPIF sjönk. De lägre priserna motverkades till viss del av högre priser på frukt och grönsaker, inventarier och hushållsvaror samt sport- och friluftsutrustning. Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen har 82 562 personer varslats om uppsägning t.o.m. . Enligt uppgifter från hade 58 191 ansökningar beviljats kortidsstöd , och har betalats ut. De beviljade ansökningarna omfattar 485 515 personer. Nybyggnad av bostäder, Preliminära uppgifter visar enligt SCB:s undersökning på en oförändrad byggtakt . Preliminärt påbörjades nybyggnation av totalt cirka 11 900 nya bostadslägenheter . Det är nästan lika många som , då 11 800 bostadslägenheter började byggas. Av de påbörjade bostadslägenheterna finns 9 600 i flerbostadshus, vilket är fler än . Småhusbyggandet minskar dock mot , 2 300 bostadslägenheter i småhus påbörjades , vilket är cirka 200 färre än 2019. Utöver nybyggnationen gav även påbörjade ombyggnationer ett tillskott på cirka 550 bostadslägenheter, jämfört med ett tillskott på 623 lägenheter . Finansmarknadsstatistik, hushållens skuldsättning, Finansmarknadsstatistiken visar på en oförändrad tillväxttakt för hushållens lån . hade hushållens lån från monetära finansinstitut en årlig tillväxttakt på , vilket innebär att tillväxttakten är oförändrad jämfört med mars. Totalt uppgick hushållens lån hos monetära finansinstitut (MFI) till . Det är en ökning med 17 miljarder jämfört med föregående månad och med jämfört med motsvarande månad föregående år. Bostadslånen utgjorde av MFI:s totala utlåning till hushållen och uppgick till 3 504 miljarder. Det är en ökning med 16 miljarder jämfört med föregående månad och en ökning med 179 miljarder jämfört med motsvarande månad föregående år. Bostadslånen hade en årlig tillväxttakt på . Hushållens konsumtionslån hade en tillväxttakt på , vilket är en minskning jämfört med mars. Tillväxttakten för lån med övriga säkerheter var , vilket är en minskning jämfört med mars. Totalt uppgick hushållens konsumtionskrediter och lån med övriga säkerheter till 251 respektive . Aktivitetsindikatorn för , SCB Aktiviteten i ekonomin sjönk kraftigt jämfört med samma månad , visar SCB:s nya aktivitetsindikator. Den totala minskningen blev , enligt preliminär statistik. För enskilda branscher var nedgången ännu större. Hushållens konsumtion och export bidrar enligt SCB stort till nedgången. som en minskande import bidrar till att hålla emot nedgången. Aktivitetsindikatorn för publiceras med anledning av det stora intresset för coronakrisens effekter på svensk ekonomi. Publiceringen sker utanför ordinarie statistikproduktion och bygger på SCB:s ekonomiska månadsstatistik. Aktivitetsindikatorn är tänkt att belysa den samlade aktiviteten i den svenska ekonomin på ett sätt som liknar den beskrivning av tillväxten som BNP ger. Den svarar på hur svensk ekonomi har utvecklats på månadsbasis, till skillnad från de kvartalsvisa nationalräkenskaperna. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från (), (), Europeiska kommissionen, , och . Efter det att ekonomiska vårproposition lämnades har , , Europeiska kommissionen, IMF och ESV publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet, se tabell 8. Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Procent av BNP respektive potentiell BNP –3,8 –1,4 –6,9 –3,2 –1,2 –6,3 –3,2 –5,6 –2,2 –5,3 –1,6 –7,3 –2,9 Anm: Strukturellt sparande är uttryckt i termer av potentiell BNP. Källa: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , uppdatering av konjunkturbilden , Kommissionens vårprognos , IMF World Economic Outlook och ESV . och bedömer att coronapandemin kommer att slå betydligt hårdare på den svenska ekonomin än vad som tidigare förutsågs. antar att ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att stötta hushåll, kommuner, regioner och företag, vilket förklarar varför den offentliga sektorns finansiella sparande minskar jämfört med tidigare bedömningar. Som en följd av den kraftiga inbromsningen av ekonomin beräknar KI att skatteinkomsterna faller. Mot bakgrund av de åtgärder vidtagit och vidtar beräknar Europeiska kommissionen att det finansiella sparandet går från ett överskott 2019 till ett underskott på av BNP 2020, vilket förväntas komma att förbättras 2021 om det inte blir någon politisk förändring, och om de åtgärder som vidtagits för att bekämpa pandemin är begränsade till 2020. Den offentliga skuldkvoten beräknas öka från 2019 till 2020. förväntas förbättrade offentliga finanser stabilisera den offentliga skuldkvoten på av BNP. ESV räknar med stora underskott i de offentliga finanserna. Den kraftiga inbromsningen i ekonomin bedöms bidra till att skatteintäkterna minskar och att utgifterna ökar. För att mildra de ekonomiska effekterna av pandemin konstateras att omfattande stöd och stimulanser införts. Sammanlagt beräknas åtgärderna uppgå till nära . Netto är dock beloppet mindre eftersom en del av stöden är skattepliktiga. För att stärka företagens likviditet kan företag få anstånd med skatteinbetalningar. Därutöver har regeringen beviljat Riksgälden, och i ökat utrymme för statliga garantier för att stötta kreditgivning till företag. Sammantaget bidrar det enligt ESV till att den offentliga sektorns finansiella sparande visar ett underskott på 2020 och 2021. Statens budgetsaldo beräknas bli ca –2020 och ca –100 miljarder . Om någon av de statliga garantierna skulle behöva infrias försvagas budgetsaldot ytterligare. Underskotten medför enligt ESV att Maastrichtskulden stiger från av BNP till både och 2021. Om garantierna infrias blir skulden högre. ESV konstaterar att skulden ligger över det övre intervallet för skuldankaret, men att den i ett internationellt perspektiv är låg. ESV anför att det finanspolitiska ramverket tillåter avsteg från överskottsmålet när ekonomin drabbas av en kris. ESV bedömer att det därmed finns utrymme att öka stödinsatserna ytterligare om pandemin skulle bli än mer utdragen. Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2020 ska bedöma om finanspolitiken är förenlig med långsiktigt hållbara offentliga finanser och de budgetpolitiska målen, särskilt överskottsmålet och utgiftstaket, men också skuldankaret och vid behov det kommunala balanskravet. Rådet ska även bedöma om finanspolitiken är i linje med konjunkturutvecklingen, långsiktigt uthållig tillväxt och långsiktigt hållbar hög sysselsättning samt utvärdera regeringens prognoser för ekonomins utveckling. Rådets uppgifter fullföljs framför allt genom rapporten som lämnas till regeringen . Rapporten ska bl.a. kunna användas som ett underlag för bedömning av regeringens politik. publicerades Finanspolitiska rådets .