bet · H701SoU11 · 2020-05-20 00:00:00 — Under rubriken finns ett tjugotal vårdområden listade. besvarade socialminister en interpellation om särskilda köer till svensk hälso- och sjukvård (ip. 2019/20:124). Socialministern svarade bl.a. följande: har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att systemet med privata sjukförsäkringar ska vara förenligt med den svenska hälso- och sjukvårdslagen. har vidare frågat mig om jag kommer att verka för att de stora privata intressen som finns inom området privata sjukförsäkringar inte undergräver finansieringen av den offentligt utförda hälso- och sjukvården [...] Grundprincipen i svensk hälso- och sjukvård är att vården ska ges efter behov och på lika villkor för hela befolkningen. Det är den enskildes hälsotillstånd som ska avgöra vårdinsatsen, aldrig den enskildes betalningsförmåga. En patients betalningsförmåga ska inte få påverka väntetidens längd eller vårdens grundläggande kvalitet inom ramen för den helt eller delvis offentligt finansierade vården. Avvikelser från målet om en god vård efter behov och på lika villkor är inte bara allvarliga för de patienter som känner en oro för att de ska bli förfördelade. Långvariga och systematiska avsteg från detta mål undergräver även tilliten till och förtroendet för välfärdssystemet. Privata sjukvårdsförsäkringars betydelse i förhållande till det gemensamma hälso- och sjukvårdssystemet har i begränsad utsträckning varit föremål för djupare analys eller forskning. Därmed vet vi inte så mycket om och i så fall hur förekomsten av privata sjukvårdsförsäkringar påverkar den offentliga hälso- och sjukvården, det vill säga även huruvida innehavare av privata sjukvårdsförsäkringar får företräde framför de patienter som förlitar sig på den offentligt finansierade vården. Regeringen kommer inte att acceptera en sådan utveckling. Så sent som lämnade regeringen en proposition till som innehöll förslag som syftade till att privata försäkringspatienter inte ska kunna gå förbi i kön till den offentligfinansierade vården. Tyvärr fanns inte en majoritet i för de förslag som regeringen lämnade, och därför kunde dessa inte genomföras vilket är olyckligt. Det är viktigt att patienter känner förtroende för vården och att vård ges efter behov och i rätt tid. För att det ska vara möjligt behöver tillgängligheten i vården öka och väntetiderna kortas. Ökad tillgänglighet till vård behöver genomsyra alla de reformer på hälso- och sjukvårdsområdet som regeringen prioriterar . Regeringens samlade tillgänglighetsarbete omfattar flera delar, och omställningen till en god och nära vård är en del i arbetet. Regeringen har beslutat om flera överenskommelser med SKL för en ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvården, bland annat en ny och uppdaterad kömiljard. Regeringen kommer att följa utvecklingen på området. Svar på skriftliga frågor besvarade socialminister en skriftlig fråga om inskränkningar av privata sjukvårdsförsäkringar (fr. 2019/20:647). Socialministern svarade följande: har frågat mig vilka begränsningar av privata sjukvårdsförsäkringar som jag ser framför mig och vilka initiativ jag avser att ta för att nå de begränsningar som åsyftas. Grundprincipen i svensk hälso- och sjukvård är att vården ska ges efter behov och på lika villkor för hela befolkningen. Det är den enskildes hälsotillstånd som ska avgöra vårdinsatsen, aldrig den enskildes betalningsförmåga. Så sent som lämnade regeringen en proposition till med förslag som syftade till att privata försäkringspatienter inte ska kunna gå före i kön till den offentligfinansierade vården. Tyvärr saknades då en majoritet i för de förslag som regeringen lämnade. Förslagen kunde därför inte genomföras, vilket är olyckligt. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera förändringar inom det här området. svarade socialminister på en skriftlig fråga om comprehensive cancer centers i (fr. 2019/20:358). Socialministern svarade följande: har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att ta fram en plan för ackreditering av nationella heltäckande kvalitetssäkrade cancercentrum (comprehensive cancer centers). cancervård ska vara i världsklass och cancerforskningen ska vara en integrerad del av vården. I den nationella cancerstrategin anges att det är naturligt och önskvärt att en eller två regionala cancercentrum (RCC) på uppnår sådan kvalitet och styrka att de kvalificerar sig som () enligt etablerade internationella kriterier. Det är därför positivt att delar av , , och är i en process för att ackrediteras till CCC via den europeiska cancerorganisationen, OECI. Enligt hälso- och sjukvårdslagen är det landstingen som är huvudmän för hälso- och sjukvården och för hur sjukvården organiseras. Det står därmed landstingen fritt att ansöka om ackreditering. I överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting ingår ett stöd till RCC:s verksamhet. RCC stärker klinisk forskning och innovation för att vetenskapliga framsteg snabbt ska komma cancerpatienter till del. Som en del i överenskommelsen tar RCC bland annat fram ett förslag på en modell för att inkludera patienter i kliniska cancerstudier. Vid RCC pågår också arbete för att höja kvaliteten i vården genom exempelvis standardiserade vårdförlopp, nationella vårdprogram och kvalitetsregister. Cancerforskning är avgörande för genererande av ny kunskap om cancer. Regeringen ger på olika sätt stöd till cancerforskning. Regeringen har även inlett arbetet med en forskningspolitisk proposition som planeras . besvarade socialminister en skriftlig fråga om högspecialiserad hjärtsjukvård (fr. 2019/20:180). Socialministern svarade följande: har frågat mig vad jag avser att göra för att högspecialiserad hjärtsjukvård ska komma hela till del. En jämlik och tillgänglig vård är en prioriterad fråga för regeringen. Patientens medicinska behov ska styra var och när vård ges. nationella riktlinjer ska bland annat bidra till att hälso- och sjukvårdens resurser fördelas efter befolkningens behov. Nationella riktlinjer för hjärtsjukvård uppdaterades och innehåller rekommendationer om diagnostik, behandling och rehabilitering inom det aktuella området. leder även arbetet med den nationellt högspecialiserade vården. Målet är att hälso- och sjukvårdens kunskap, kvalitet och patientsäkerhet ska utvecklas och förbättras. Landstingen ska vid behov remittera patienter till nationell högspecialiserad vård. Regeringen avser att initiera en förnyad uppföljning av patientlagens efterlevnad samt av det övriga arbete som pågår för att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. Regeringen stödjer landstingens arbete med att skapa en patientcentrerad vård på flera sätt. har regeringen bl.a. avsatt cirka 450 miljoner för att stödja landstingen att införa patientkontrakt. Patientkontrakten ska bidra till att patienter med stora vårdbehov får den vård de behöver och hjälp med att samordna sina vårdinsatser. Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård överlämnade regeringen proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård till . I propositionen fanns förslag som syftade till att förtydliga att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. Utskottet behandlade propositionen i betänkande 2016/17:SoU22. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att regeringen inte hade visat att det fanns något behov av den föreslagna lagändringen och föreslog därför att skulle avslå regeringens förslag (reservation av S, MP och V). följde utskottet (rskr. 2016/17:284). Tillkännagivanden om högspecialiserad vård Med anledning av betänkande 2017/18:SoU18 En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om ansvarsfördelningen mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården (rskr. 2017/18:176). ställde sig bakom det som anfördes i reservationen (res. 5 s. 22): För att alla medborgare ska få tillgång till högkvalitativ vård anser vi att det krävs ett ökat statligt ansvarstagande i fråga om sjukvårdens organisation. Vi anser att det är ett steg i rätt riktning att besluta om en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården som sker, men därutöver bör regeringen tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården. I skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande: Enligt tillkännagivandet bör regeringen tillsätta en parlamentarisk utred-ning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsför-delning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården. Vad gäller ansvarsfördelningen mellan staten och de nuvarande huvud-männen, så konstaterade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.5 s. 44) att en utredning om statens kontra läns och regioners ansvar hade avslutats av den s.k. , som lämnade betänkandet Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10). Regeringen har analyserat frågan och avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. I betänkande 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om en rapport om konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen följde utskottet (rskr 2018/19:233). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 47–48): Utskottet kan konstatera att det finns en lagstiftning som innebär en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården med en definition av nationell högspecialiserad vård. är ansvarig myndighet för att utse sakkunniggrupper som ska gå igenom alla sjukdomsgrupper och lämna förslag om vilken hälso- och sjukvård som ska utgöra nationell högspecialiserad vård och hur många vårdenheter som krävs för densamma. beslutar sedan vad som utgör sådan vård och vid hur många enheter vården ska bedrivas. Slutligen beslutar vård vilka vårdenheter som ska ha tillstånd att bedriva vården. Vid beredningen av lagärendet uttalade utskottet bl.a. att regeringen regelbundet bör följa upp den nya beslutsprocessen och att en första utvärdering bör göras tidigt, lämpligen i samband med att de två första vårdområdena är klara, dvs. när ett beslut är fattat om vilka vårdenheter som får tillstånd att bedriva vården när det gäller de två s.k. pilotområdena. Utskottet uttalade vidare att det också är viktigt att här följa upp konsekvenserna för akutsjukvården samt för universitetssjukhusen. ställde sig bakom det som utskottet anförde och tillkännagav det för regeringen (rskr. 2017/18:176). fick i uppdrag (S2018/03661/FS delvis) av regeringen att löpande följa upp och återrapportera om genomförandet av och tidsplanen för den nya beslutsprocessen för nivåstrukturering av nationell högspecialiserad vård. Uppdraget inkluderar hela processen, från att förslag till vårdområden tas fram till uppföljning av beslut om tillstånd för högspecialiserad vård. Patientsäkerhet ska särskilt beaktas i uppföljningen. Uppdraget omfattar även att utse sakkunniggrupper som ska gå igenom alla sjukdomsgrupper och lämna förslag om vilken hälso- och sjukvård som ska utgöra nationell högspecialiserad vård. ska analysera konsekvenserna för akutsjukvården i arbetet med nivåstrukturering. Det är även viktigt att analysera andra konsekvenser för hälso- och sjukvården. Utskottet vill återigen betona att det när en stor del av den högspecialiserade vården koncentreras blir viktigt att beakta värdet av att ha tillgång till regionvård i hela landet. Det finns enligt utskottet en risk för att mindre regionsjukhus kan få svårt att klara den akuta vården. Utskottet anser därför att regeringen i lämpligt sammanhang bör rapportera konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen till . En sådan rapportering bör ske , och den första rapporteringen kan lämpligen ske . bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion [...] bör bifallas delvis. I skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen följande: Enligt tillkännagivandet bör regeringen i lämpligt sammanhang till rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen med anledning av den högspecialiserade vårdens kon-centration. Regeringen har gett i uppdrag att löpande rapportera om arbetet med omställningen av den högspecialiserade vården och i det ingår att rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården. lämnade sin senaste lägesrapport . I rapporten beskrivs bl.a. hur akutsjukvårdsperspektivet genomsyrar kon-sekvensanalyserna som görs inför beslut om nationell högspecialiserad vård. fortsätter att följa frågan noggrant. Regeringen avser att återkomma till med information om processen i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Tillkännagivande om en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion I betänkande 2017/18:SoU22 Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion. följde utskottet (rskr. 2017/18:294). Utskottet anförde följande (s. 28, reservation av S, MP och V): Enligt utskottet är det viktigt att tillgängligheten i primärvården förbättras. Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syftet att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna [...] bör bifallas. I skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen följande: I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om en utvecklad definition av primärvård samt ett grunduppdrag för primärvården. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att överlämna en proposition till där tillkännagivandet kommer att slutbehandlas. Punkten är inte slut-behandlad. Tillkännagivande om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt I betänkande 2017/18:SoU26 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt. följde utskottet (rskr. 2017/18:406) Utskottet anförde följande (s. 17): Utskottet konstaterar att det följer av patientlagen att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det. När det gäller primärvården anges vidare i patientlagen att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård i sitt delbetänkande (SOU 2018:39) föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att säkerställa att fler patienter än får en fast läkarkontakt genom att patienten får möjlighet att välja en namngiven läkare som sin fasta läkarkontakt i primärvården och att den är kopplad till den utförare som patienten har valt inom det som utredningen benämner Vårdval primärvård. Regeringen bör därför återkomma till i denna fråga. Utskottet föreslår att , med bifall till motion [...] ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. I skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen följande: I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om fast läkarkontakt i primärvården. Betänkan-det Digifysiskt vårdval (SOU 2019:42) innehåller bl.a. förslag om nya grunder för valfriheten i primärvårdens vårdvalssystem och tydligare krav på utförare. Båda betänkandena har remissbehandlats. Utifrån förslagen som lämnats i betänkandena arbetar med att ta fram en lagrådsremiss. Tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat senast . Punkten är inte slutbehandlad. Motionsyrkanden om hälso- och sjukvårdens styrning, och primärvårdsreform, fast läkarkontakt och vårdkontakt behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 46–47). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det pågår ett omfattande arbete på området utifrån vad som redan utretts och vad som kräver ytterligare utredningar och vill särskilt nämna följande. Utskottet ser mycket positivt på utredningen utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) som utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) ska stödja regionerna, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utskottet noterar att det i uppdraget ingår att göra en bred analys av bl.a. förslagen om en förändring av styrande principer för vårdens organisering, om att ge sluten vård på annan plats än vårdinrättning, och om ett nationellt utformat uppdrag för primärvården med ett tydligare akutuppdrag (dir. 2017:24). Utredningen har presenterat flera delbetänkanden, varav det första (SOU 2017:53) utgjorde grunden för lagstiftning om att vården ska ges nära befolkningen och om en förstärkt vårdgaranti. I det andra delbetänkandet (SOU 2018:39) lägger utredningen fram förslag som syftar till att tydliggöra primärvårdens uppdrag och skapa förutsättningar för en stark och likvärdig primärvård i hela samt förslag om att förtydliga patientens möjlighet att få tillgång till en fast läkarkontakt i primärvården. Utskottet noterar att en lagrådsremiss beslutades med ett aviserat ikraftträdande , att en proposition är aviserad till samt att utredningen lämnade ytterligare ett delbetänkande (SOU 2020:19) med förslag om bl.a. lagreglering av patientkontrakt. Här ska också nämnas överenskommelsen mellan staten och SKR om god och nära vård 2020 som ska stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården med särskild inriktning på den nära vården med målet att skapa en god, nära och samordnad vård och omsorg som främjar jämlik hälsa. Utskottet ser positivt också på utredningen för en mer jämlik vård, vars syfte varit att, med den befintliga ansvarsfördelningen för hälso- och sjukvården, säkerställa möjligheterna till en jämlik vård (dir. 2017:128). Utredningens slutbetänkande (SOU 2019:42) bereds inom . Utskottet noterar att här finns förslag om att stärka patient- och invånarperspektivet med en mer personcentrerad vård som i ökad utsträckning utgår från individers olika behov samt om kontinuitet i styrning och organisering av vården. Utskottet noterar även uppdraget till att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. Vidare noterar utskottet den tillsatta Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:93) med syftet att dels uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet, dels genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. I det sammanhanget kan även nämnas den kommande redovisningen av och treåriga utvecklingsarbete med syftet att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och , liksom IVO:s arbete med tillsyn på området. När det gäller frågan om privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård noterar utskottet socialministerns interpellations- och frågesvar (ip. 2019/20:124 och fr. 2019/20:647). Utskottet kan vidare konstatera att uppdraget till Vårdanalys (S2020/00213/FS) att beskriva riskerna med att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar ges företräde i hälso- och sjukvården framför patienter som får offentligt finansierad hälso- och sjukvård redovisats i en rapport (2020:3). Utskottet anser sammantaget att det inte finns skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:1634 (M), 2019/20:2054 (L) yrkande 1, 2019/20:2828 (M) yrkande 10, 2019/20:2829 (M) yrkande 1, 2019/20:2918 (M) yrkande 2, 2019/20:2927 (M) yrkande 7, 2019/20:2929 (M) yrkandena 5 och 6, 2019/20:3280 yrkandena 1–3, 2019/20:3291 (SD) yrkande 3 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 5. Motionsyrkandena bör avslås. Av skälen som nämns ovan finns det inte heller någon anledning för utskottet att föreslå några initiativ när det gäller motionerna 2019/20:1616 (C), 2019/20:2917 (M) yrkande 9 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 3. Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller frågan om ackreditering av cancercentrum noterar utskottet socialministerns frågesvar (fr. 2019/20:358) och ställer sig bakom detta. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:2916 (M) yrkandena 9 och 22. Några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:743 (SD) yrkande 5, 2019/20:2101 (S) yrkande 1 och 2019/20:2919 (M) yrkande 4 är heller inte nödvändiga. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet kan konstatera att arbetet med nivåstrukturering av den högspecialiserade vården fortsätter och att ett antal vårdområden inom området hjärt-kärlsjukdomar finns med i en bruttolista med nominerade vårdområden. Något tillkännagivande med anledning av motion 2019/20:2929 (M) yrkande 2 är inte nödvändigt, och motionsyrkandet bör avslås. Luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan. Jämför reservation 11 (C, L). I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att skapa en nationell organisation för ambulanshelikoptrar. Motionärerna anför att det finns skäl att samla offentligt ägda helikoptrar i en gemensam organisation. För att skapa en likvärdig ambulanshelikopterorganisation för hela landet behöver regioner gemensamt nyttja dels helikoptrarna i regionerna, dels de helikoptrar som staten förfogar över. I motion 2019/20:685 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att utreda vilka gränshinder som finns för utökad vårdsamverkan över gränserna samt föreslå åtgärder för att riva dessa hinder. Motionären anför som exempel att haft samarbete med Norsk Luftambulanse för akutsjukvård och att Region har ett samarbete med St. Olavs Hospital som innebär en minst kortare resväg enkel väg för de som bor i västra . Regionerna har enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, det övergripande ansvaret för hälso- och sjukvården inom sitt område. I det ingår att ansvara för att det finns ändamålsenliga ambulanstransporter. Varje region svarar för att det inom regionen finns en ändamålsenlig organisation för att till och från sjukhus eller läkare transportera personer, vilkas tillstånd kräver att transporten utförs med transportmedel som är särskilt inrättade för ändamålet, (7 kap. 6 § HSL). Det finns inget närmare krav på själva transportsättet, utan det väsentliga är att lagens krav på en god vård uppfylls. I föreskrifter (SOSFS 2009:10) om ambulanssjukvård m.m. finns närmare bestämmelser som föreskriver att varje region ska upprätta en plan för ambulanssjukvården inom sitt geografiska område. Av planen ska det framgå vilka mål som har fastställts, vilka resurser som ska finnas och hur ambulanssjukvården ska vara organiserad.