bet · H801NU3 · 2020-12-04 00:00:00 — Bemyndigandet om att låta ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån eller borgen till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer att äga rum. Regeringen anger att den kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Svenska kraftnäts ekonomiska mål genomförs en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, bl.a. mot bakgrund av de krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Översynen har resulterat i dels en justering av verkets nuvarande ekonomiska mål, dels uppdrag till Statskontoret och (). Uppdragen till Statskontoret och ESV innefattar att göra en myndighetsanalys av respektive att föreslå hur de ekonomiska målen bör vara utformade på för att styra mot både samhällsekonomisk och intern effektivitet. Uppdragen ska redovisas . ska ha ett tryggt energisystem med pålitliga leveranser av el och annan energi, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2020/21:3490 av m.fl. (M). Energisystemet ska medföra rimliga kostnader för företag och hushåll, bidra till en effektiv omställning av klimatet samt ligga i framkant vad gäller utvecklingen av ny grön teknik. Vidare ska det kännetecknas av hög leveranssäkerhet och låg klimatpåverkan. står energisystemet inför utmaningar som måste lösas, både för att klara klimatomställningen och för att möjliggöra ett robust elsystem som förser hushåll, företag, industrier och kritiska samhällsfunktioner med el. Ska klara klimatmålen krävs det enligt motionärernas uppfattning en ökad elektrifiering av samhället. Transporter och industrier måste gå från fossila till rena drivmedel. Då behövs mer el. För att klara klimatomställningen måste alla fossilfria kraftslag bidra, inklusive kärnkraften. är målsättning att elsystemet endast ska bestå av förnybar elproduktion. Motionärerna anser att den målsättningen måste ändras till att omfatta all fossilfri elproduktion. Vidare redovisar de uppfattningen att elnätsregleringen behöver ett omtag. För att det ska vara möjligt att ställa om till ett elektrifierat samhälle är omfattande investeringar i elnäten avgörande. Motionärerna ser det som angeläget att utveckla den svenska elmarknadsmodellen. Att tydliggöra mål för leveranssäkerhet, utveckla analysförmågan, utveckla ett ersättningssystem för stödtjänster samt kraftigt kapa handläggningstider är några bärande delar i en elmarknadsreform. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi anser motionärerna att anslaget 1:4 Energiforskning bör ökas med 2021–2023. Medlen som tillförs avser forskning, utveckling och testanläggningar i syfte att utveckla nästa generations kärnkraft i . Utöver själva anslagsförslaget (yrkande 1) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att anslaget ska ökas (yrkande 2). Motionärerna föreslår också en omfördelning av regeringens satsning om 2021 och 2022 på fossilfritt flyg till förmån för ett nytt anslag inom utgiftsområde 20, Grönt bränslestöd, där satsningar på fossilfritt flyg återfinns. ökar sammantaget anslaget med 2021 och 2022 samt med 2023. När det gäller anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter föreslår motionärerna en omfördelning av regeringens satsning om 2021 på infrastruktur för elektrifierade transporter till förmån för ett nytt anslag inom utgiftsområde 20, Stöd till laddstationer för bilar och lastbilar. Det här aktuella anslaget minskas därför med 2021. Utöver själva anslagsförslaget (yrkande 1) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att anslaget ska avvisas (yrkande 3). Motionärerna avvisar delar av regeringens satsning på solcellsstöd till kommuner och företag inom ramen för anslaget 1:7 Energiteknik. Anslaget minskas därför med 2021. Stöden till enskilda produktionstekniker som solceller bör, enligt motionärernas uppfattning, minskas och avvecklas (yrkande 1). Utöver själva anslagsförslaget föreslås ett tillkännagivande om att anslaget ska minskas (yrkande 4). Motionärerna avvisar också delar av regeringens satsning på energi- och klimatrådgivning (anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning). Anslaget minskas med 2021–2023. Minskningen görs till förmån för finansiering av det motionärerna betecknar andra prioriterade reformer i budgetmotionen. Utöver själva anslagsförslaget (yrkande 1) föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att den del av anslaget som går till energi- och klimatrådgivning ska avvisas (yrkande 5). I kommittémotion 2020/21:3118 av m.fl. (SD) betonas det inledningsvis att som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som leveranssäkerhet under årets alla timmar. Motionärerna framhåller vidare att det är därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Enligt motionärernas uppfattning ska energipolitiken vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik som motionärerna står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna förordar att en hög grad av självförsörjning prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål, vilket dock inte utesluter att energisystem kan delas över nationsgränser, företrädesvis då med nationer i närområde. Att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar, prioriteras av motionärerna. Motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 21 Energi omfattar bl.a. en ökad satsning på energieffektivisering. Motionärerna påpekar att det ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt. För basindustrin i , som till övervägande del består av energiintensiv verksamhet, är energieffektivisering av stor betydelse med potential för betydande kostnadsbesparingar och en stärkt konkurrenskraft. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering höjs med jämfört med regeringens förslag. Anslagshöjningen ska användas för fortsatta satsningar på omställningsarbetet i företag och stöd till dessa företags marknadsintroduktion av energieffektiva produkter och tjänster, så att energieffektivisering främjas som även företagens tillväxt och konkurrenskraft främjas. När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning redovisar motionärerna ambitionen att reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. Mer medel tillförs energiforskningsanslaget eftersom det krävs ren energi till rimliga priser, och det medför att forskningen på detta område måste prioriteras. föreslår motionärerna ett anslag som är högre än vad regeringen föreslår. Anslaget ska kunna användas till forskning om alla fossilfria energislag. I budgetpropositionen anslår regeringen mer medel till anslaget 1:6 med hänvisning till att myndigheten behöver få bättre balans i handläggningen av koncessionsärenden för att kunna minska tiden för tillståndsprövningar. Detta är något som även motionärerna står bakom och anser vara angeläget. Eftersom ett antal nya arbetsuppgifter har lagts på myndigheten föreslår motionärerna att anslaget tillförs ytterligare . Motionärerna anser att bör delta i internationellt samarbete med andra kärnkraftsnationer i syfte att ge fler länder tillgång till leveranssäker och ren baskraft. Av den anledningen anser de också att bör ansluta sig till samverkansprojektet () med målsättningen att utveckla framtidens kärnkraftsteknik. För detta ändamål avsätter de mer än regeringen till anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer. Utöver de redovisade föreslagna justeringarna av befintliga anslag föreslår motionärerna två nya anslag. Det är dels ett som ska gå till en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft, dels ett som ska gå till en särskild satsning på vätgas. När det gäller forskningsreaktorn konstaterar motionärerna att det pågår flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer (fjärde generationens kärnkraft) där det tidigare använda kärnbränslet kan återanvändas. En lämplig plats för en forskningsreaktor skulle kunna vara , där det använda kärnbränslet finns . Det nya anslaget föreslås uppgå till 2021. Det andra nya anslaget som föreslås gäller vätgas. Motionärerna konstaterar att det görs betydande satsningar globalt på fordon med bränsleceller och vätgas som energibärare. I har dock tekniken en rätt blygsam tillvaro, trots dess potential, och det finns endast ett fåtal vätgasstationer. En annan viktig fördel med bränslecellstekniken är att den kan användas till mycket mer än bara fordon; exempelvis kan man byta ut de dieseldrivna elgeneratorer som används för att producera reservkraft till sjukhus, serverhallar och liknande. I regeringens anslag för infrastruktur för elektrifierade transporter finns utrymme för stöd till tankstationer för vätgas, vilket motionärerna anser är bra. De anser dock att satsningen är för blygsam och vill därför tillföra medel för en specifik satsning på vätgas och för att vidareutveckla tekniken i en vätgasstrategi. För ändamålet föreslår de det nya anslaget Vätgas och avsätter till det 2021. Avslutningsvis föreslår motionärerna att anslagen 1:3 Insatser för förnybar elproduktion, 1:7 Energiteknik och 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning ska avskaffas helt. Det behövs investeringar i förnybar energi, och behöver ställa om. Detta framhålls i partimotion 2020/21:2974 av m.fl. (V). Motionärerna anser att det allmänna bör och ska gå före i energiomställningen, och därför vill motionärerna att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft. Motionärerna föreslår ett nytt anslag om för detta ändamål. I kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) redovisas inledningsvis övergripande syn på energipolitiken. Motionärerna slår bl.a. fast att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för välfärden i . Motionärerna understryker också att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Motionärerna anser att energipolitiken därför ska ge kommande generationer möjlighet att leva och verka i ett hållbart samhälle. De vill se en mångfald av fossilfri energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Motionärerna förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. De vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Satsningar på utbyggnad av laddinfrastruktur för elbilar föreslås, och energiforskningen tillförs ytterligare medel. När det gäller anslagen inom utgiftsområdet avvisar motionärerna medel inom anslaget 1:1 till sekondering av personal och informationsplattform för solceller. Vidare tillför de till för energirådgivning som de avvisar regeringens tilldelning om till lokal rådgivning under anslaget 1:10. Till förmån för andra budgetsatsningar avvisas tilldelningen om för marknadskontroll, ekodesign och energimärkning under anslaget 1:1 . Av prioritetsskäl samt för att neutralisera villkor mellan olika kraftslag minskas anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion med . Motionärerna avsätter mer medel till energiforskning än vad regeringen gör. Anslaget 1:4 Energiforskning tillförs varav är en satsning på kärnkraftsforskning. Motionärerna vill att det ska tas fram en färdplan för framtidens kärnkraft där den föreslagna satsningen kan bidra till planen. De föreslår också mer än regeringen på forskning för ett fossilfritt flyg. För att möjliggöra en högre ambitionsnivå när det gäller utbyggnaden av laddstolpar för elfordon och infrastruktur för elektrifierade tunga fordon föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter med 2021 och 2022. Avslutningsvis avvisar motionärerna regeringens förslag om att tillföra till anslaget 1:7 Energiteknik för nedtrappning av investeringsstödet till solceller. Här hänvisar motionärerna till att man prioriterar andra satsningar och till att anslagets kostnadseffektivitet kan ifrågasättas. tog ställning till regeringens proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228). Med den energiöverenskommelse som hade slutits mellan fem av partier som grund föreslog regeringen nya energipolitiska mål och redovisade sin bedömning av energipolitikens inriktning. Vid behandlingen av propositionen antog de förslag till övergripande mål för energipolitiken som regeringen hade lagt fram (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Målen innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som har fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål – inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkändes också. Målet är att energianvändning ska vara effektivare 2030 jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten. om energipolitikens mål m.m. behandlade utskottet ett antal energipolitiska yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /20 (bet. 2019/20:NU14). På utskottets förslag avslog bl.a. förslag om att ersätta målet om förnybar elproduktion med ett mål om fossilfri elproduktion. Därutöver avslogs förslag om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt . Utskottet hänvisade bl.a. till att de energipolitiska förutsättningarna inte hade förändrats på ett sådant sätt under de senast två åren att det var motiverat att återigen tillsätta en . avslog därtill ett antal övriga motionsyrkanden som på olika sätt gällde energipolitikens övergripande inriktning. Med anledning av vad som sägs i motion 2020/21:3118 (SD) om behovet av en svensk vätgasstrategi kan nämnas att presenterade ett meddelande om en EU-strategi för vätgas. I vätgasstrategin utvecklar kommissionen sin syn på vätgas och redogör för en färdplan mot 40 GW produktionskapacitet från förnybar el till 2030. Strategin innehåller också en investeringsagenda och åtgärdsförslag för att nå en ökad produktion av och efterfrågan på vätgas samt en plan för att utforma ett ramverk för infrastruktur och marknadsregler. Strategin redogör även för forsknings- och utvecklingsbehov och den internationella dimensionen. Regeringen välkomnade initiativet men bedömde att vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att hantera de svåraste utmaningarna för att uppnå klimatneutralitet. har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till 4 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet noterar inledningsvis att regeringens budgetproposition är ett resultat av den sakpolitiska överenskommelse som slutits mellan Socialdemokraterna, . Utskottet noterar vidare att regeringens energipolitik till stora delar utgår från den energiöverenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, , , och och vars huvuddrag tog ställning när den behandlade regeringens proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Att och därefter har valt att lämna energiöverenskommelsen har inte förändrat energipolitikens övergripande inriktning. Detta innebär således att energipolitiken alltjämt syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet och att de övriga energipolitiska mål som beslutades av fortfarande ligger till grund för regeringens arbete. Energipolitiken väntas därmed kunna skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Utskottet delar regeringens uppfattning att förnybar och effektiv energianvändning kan bidra till att lösa den globala klimatutmaningen och välkomnar de olika energipolitiska insatser som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Det gäller exempelvis insatser för en ökad elektrifiering och ökad produktion och användning av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och en fortsatt utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Energifrågor innefattar ofta tydliga internationella dimensioner och har tydliga kopplingar till de globala utmaningarna på klimatområdet. En ansenlig del av energipolitiken fastställs också på EU-nivå. I likhet med regeringen anser utskottet att ska vara en föregångare i den globala energiomställningen, med fokus på att fasa ut användningen av fossil energi och verka för ett ambitiöst genomförande av och Agenda 2030. ska vara en tydlig röst för en hållbar energipolitik inom unionen i EU-arbetet. Med detta sagt ställer sig utskottet bakom det förslag till fördelning av anslag inom utgiftsområde 21 som föreslås i budgetpropositionen. Detta innebär bl.a. att utskottet välkomnar fortsatta satsningar på att bryta vägtransportsektorns fossilbränsleberoende genom den betydande satsning som görs på utbyggnad av infrastruktur för elektrifierade transporter. Förslagen i motionerna 2020/21:3490 (M) och 2020/21:3501 (KD) om att ska avvisa respektive minska anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter avstyrks därför. Utöver det nyssnämnda stödet föreslår regeringen även fortsatta satsningar på energiteknik. Utskottet ser positivt på regeringens förslag som bl.a. kan göra det enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi. Med hänvisning till detta avstyrks förslagen i motionerna 2020/21:3118 (SD) och 2020/21:3490 (M) om att ska avvisa respektive minska anslaget 1:7 Energiteknik. För att uppnå de energi- och klimatpolitiska målen behövs fortsatta satsningar på forskning och innovation inom energiområdet, där insatserna inte bara ska bidra till att uppnå de nämnda målen utan även ha fokus på områden med förutsättningar för tillväxt och export. Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att presentera en särskild energiforskningsproposition . Utskottet noterar vidare att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör satsas på forskning inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft och att regeringen i budgetpropositionen anger att den i regleringsbrev för har angett att har möjlighet att prioritera insatser för alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån det bedöms vara rimligt för att bidra till målen. Vidare anger regeringen att den har för avsikt att i samband med den energipolitiska forskningspropositionen förtydliga att energiforskningen ska vara teknikneutral och kunna omfatta all fossilfri elproduktion. Med hänvisning till det anförda ser utskottet inga skäl att tillstyrka något av de förslag som ges i motionerna 2020/21:3118 (SD), 2020/21:3490 (M) och 2020/21:3501 (KD) om att ska öka anslaget 1:4 Energiforskning. Utskottet avvisar i anslutning till detta också förslaget i motion 2020/21:3118 (SD) om ett nytt anslag som ska finansiera en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Det saknas enligt utskottets uppfattning också skäl att tillstyrka förslaget om att inrätta ett nytt anslag för en vätgasstrategi som förordas i samma motion. Här hänvisar utskottet till den ovan nämnda satsningen inom ramen för anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter som även inkluderar tankinfrastruktur för vätgas. Vidare kan det finnas skäl för att avvakta utfallet av den fortsatta beredningen av de omfattande förslag på vätgasområdet som behandlas inom EU innan medel avsätts för en vätgasstrategi i linje med förslaget i motionen. Därtill bör det påminnas om att vätgas är en av flera tekniker som kommer att krävas för att uppnå klimatneutralitet och att ett för stort fokus på en enskild teknik kan vara mindre framgångsrikt. Med anledning av förslagen i motion 2020/21:3118 (SD) om att ska avvisa anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion och anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning vill utskottet framhålla sin uppfattning att regeringens prioriteringar inom utgiftsområde 21 Energi är väl avvägda. Detta är också utskottets uppfattning när det gäller förslagen i den ovannämnda motionen om att ska öka anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering och anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer. Utskottet ser utifrån det anförda inte heller någon anledning för att ompröva regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi såsom förordas i motionerna 2020/21:2974 (V) och 2020/21:3501 (KD). Den omfattande satsning som föreslås i den förstnämnda av dessa två motioner – på ett nytt anslag för finansiering av sol- och vindkraft på offentliga byggnader – avfärdas bl.a. med hänvisning till att dylika investeringar bör kunna väntas bli lönsamma utan statligt stöd. Försörjningstrygghet är en av energipolitikens grundpelare. Ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och välfungerande samhälle. Utskottet delar regeringens uppfattning om att det finns lokala utmaningar i elförsörjningen och att elnäten på alla nivåer behöver utvecklas och användas effektivt i takt med den ökande elektrifieringen i samhället, bl.a. i transport- och industrisektorerna och i växande städer. När det gäller stamnätet ställer en ökande andel förnybar energi i kombination med eftersatta investeringar och reinvesteringar samt en alltmer integrerad europeisk elmarknad stora krav på den fortsatta utvecklingen av nätet. planerar åtgärder i transmissionsnätet inklusive i utlandsförbindelser och i utrustning för elektronisk kommunikation som innebär investeringskostnader på för perioden –2023.