bet · H701KU18 · 2020-06-04 00:00:00 — Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om konsekvensanalyser av möjliga avregleringar, teknikneutral lagstiftning, konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten och märkning av propositioner med berört utskott. Skrivelse 2019/20:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Konsekvensanalyser av möjliga avregleringar Motioner som bereds förenklat Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Tabell Andelen anställda kvinnor (i varje grupp) vid kommittéväsendet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet lägger skrivelse 2019/20:103 till handlingarna. Konsekvensanalyser av möjliga avregleringar 2019/20:2083 av och (båda L). 2019/20:194 av (C). Motioner som bereds förenklat 2019/20:2060 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:3170 av (SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (V), (SD), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (MP) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det har inte väckts någon motion med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas även fyra motionsyrkanden om lagstiftningsprocessen från allmänna motionstiden /20. Av dessa behandlas två motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena rör frågor om konsekvensanalyser av möjliga avregleringar, teknikneutral lagstiftning, konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten och märkning av propositioner med berört utskott. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2019/20:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet till handlingarna. Regeringen redogör i skrivelse 2019/20:103 för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda en viss fråga som andra tillfälliga organ som har fått en bokstavsbeteckning. Sistnämnda organ är samtliga organ inom . Med kommittéer avses även särskilda utredare. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelser för kommittéernas arbete som berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Kommittéberättelsen innehåller även sak- och personregister. Uppgifterna avser 2019. tillsattes 54 kommittéer, vilket är 14 färre än . avslutades 54 kommittéer; motsvarande siffra var 72. De totala utgifterna för kommittéerna var ca (s. 262). I summan ingår utgifter för konsultationer, vilka uppgår till ca . När det gäller fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna framgår det att statistiken endast omfattar dem som under det redovisade året varit förordnade i en pågående kommitté (s. 10). Syftet är att redovisningen ska kunna jämföras med den årliga sammanställningen av statistik i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. som lämnas till i andra sammanhang. Inom gruppen ordförande m.m. är andelen kvinnor och män , vilket innebär en ökning av andelen kvinnor jämfört med föregående år (s. 265). Inom gruppen ledamöter är andelen kvinnor och andelen män , vilket innebär en ökning av andelen kvinnor jämfört med föregående år. När det gäller gruppen sakkunniga m.m. är andelen kvinnor och andelen män , vilket innebär en ökning av andelen män jämfört med föregående år. Inom gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor och andelen män , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Av kommittéberättelsen framgår att en uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning genomfördes (s. 11). Uppföljningen visar att andelen unga i kommittéerna är lägre än andelen unga i befolkningen och att det inte har skett några större förändringar jämfört med tidigare års kartläggningar. Medelåldern i kommittéerna är , och för ordförande och särskilda utredare är medelåldern . Av uppföljningen framgår vidare att för ledamöter respektive experter och sakkunniga är medelåldern respektive samt att av antalet förordnade är 25 personer . I skrivelsen hänvisas till granskning av kommittéväsendet (bet. 2017/18:KU10). I granskningen uppmärksammade utskottet att redovisningen av utredningarnas sammansättning i kommittéberättelserna varierade, att det ibland saknades titlar på de som medverkade och att redovisningen varierade mellan departementen. Utskottet framhöll att det ligger ett värde i att redovisningen är enhetlig och transparent och att regeringen borde överväga vilka principer som i denna del ska gälla för redovisningen . Av skrivelsen framgår att den anpassning som efterfrågat har genomförts när det gäller de kommittéer som tillsatts (s. 9). I förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) diskuterades bl.a. när ett arbete kan betraktas som kvinnodominerat. Av förarbetena framgår att en måttstock för när det kan anses råda underrepresentation är om arbetsgivaren har av ett kön i den aktuella typen av arbete (prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlandsmyndigheterna (bet. 2009/10:KU10 s. 129 och bet. 2011/12:KU10 s. 97). Tabell Andelen anställda kvinnor (i varje grupp) vid kommittéväsendet Källa: genomgång av skrivelse 103 för respektive /04 /20. Siffrorna baseras på den nya mätmetoden. Sedan kommittéberättelsen 2013 redovisas könsfördelningen i kommittéerna enligt en ny mätmetod. Den statistik som tas fram omfattar endast dem som under det redovisade året har varit förordnade i en pågående kommitté. Enligt den mätmetod som användes tidigare inkluderades även de som hade varit förordnade i en kommitté som fortfarande var pågående (skr. 2012/13:103). Utskottet konstaterade i sitt betänkande att de olika mätmetoderna inte leder till några väsentliga skillnader i redovisningen av könsfördelningen i kommittéerna (bet. 2012/13:KU23 s. 6). Utskottet har tillfört uppgifterna från årets kommittéberättelse till sin genomgång av andelen kvinnor i var och en av de fyra grupper som redovisats i regeringens kommittéberättelser . Genomgången redovisas i tabellen ovan och baseras –2011 på den tidigare mätmetoden och –2019 på den nya mätmetoden. Som framgår av tabellen har kvinnor i gruppen ordförande m.m. ofta varit underrepresenterade . har denna grupp varit praktiskt taget jämnt könsfördelad. I gruppen sekreterare och övriga har andelen män ökat till , så gruppen anses enligt diskrimineringslagen inte längre vara underrepresenterad. –2016 var män underrepresenterade i gruppen sekreterare och övriga. noterade att det rådde en jämn könsfördelning i tre av fyra kategorier anställda vid kommittéväsendet (bet. 2016/17:KU24 s. 8). Vidare noterade utskottet att andelen kvinnor var i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Utskottet framhöll att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Vidare välkomnade utskottet regeringens översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret som hade gjorts med anledning av utskottets påpekanden i granskningar om samordnare inom olika politikområden och om det parlamentariska inslaget i kommittéväsendet (bet. 2015/16:KU10 och bet. 2016/17:KU10). Utskottet såg positivt på de vidtagna åtgärderna, bl.a. att det hade tagits med uppgifter i kommittéberättelsen om parlamentariska referensgrupper och annat parlamentariskt samråd. Utskottet konstaterade att det rådde en jämn könsfördelning i tre av fyra yrkeskategorier anställda vid kommittéväsendet (bet. 2018/19:KU39 s. 9). Det gällde däremot inte gruppen sekreterare och övriga även om utskottet noterade att andelen män hade ökat . Utskottet framhöll att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Vidare välkomnade utskottet att regeringen hade inlett ett arbete med att anpassa redovisningen av titlar på dem som medverkar i kommittéväsendet med anledning av utskottets granskning av kommittéväsendet (bet. 2017/18:KU10). Med beaktande av det anförda föreslog utskottet att regeringens skrivelse skulle läggas till handlingarna. framhöll utskottet att kommittéberättelsen gav värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet (bet. 2018/19:KU32 s. 9). Utskottet noterade att det rådde en förhållandevis jämn könsfördelning i tre av fyra yrkeskategorier anställda vid kommittéväsendet. Vidare noterade utskottet att andelen kvinnor var i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Utskottet framhöll att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Därutöver välkomnade utskottet den anpassning av redovisningen av utredningarnas sammansättning som hade genomförts i kommittéberättelsen med anledning av utskottets påpekande i granskningen av kommittéväsendet (bet. 2017/18:KU10). Med beaktande av det anförda föreslog utskottet att regeringens skrivelse skulle läggas till handlingarna. vill inledningsvis framhålla att kommittéberättelsen ger värdefull information om kommittéernas sammansättning och verksamhet. Utskottet noterar att det sammantaget råder en förhållandevis jämn könsfördelning i tre av fyra yrkeskategorier anställda vid kommittéväsendet och att andelen kvinnor är i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Enligt utskottets mening är det viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Utskottet välkomnar den anpassning av redovisningen av kommittéernas sammansättning som har genomförts i kommittéberättelsen med anledning av utskottets påpekande i granskningen av kommittéväsendet. Med beaktande av det anförda föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Konsekvensanalyser av möjliga avregleringar Utskottets förslag i korthet avslår en motion om konsekvensanalyser av möjliga avregleringar. och (båda L) yrkar i motion 2019/20:2083 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i kommittéförordningen och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna framhåller att regleringar är kostnadsdrivande. De anser att många utredningar missköter de krav på genomlysning av kostnadseffekter som uppställts i kommittéförordningen. Vidare framhåller motionärerna att en alltför långtgående reglering även drabbar rättssäkerheten. De anser att en bestämmelse bör införas i kommittéförordningen som innebär att samtliga offentliga utredningar ska ange vilka avregleringar som är möjliga inom de områden som utreds. Hur en sådan bestämmelse i detalj bör utformas får enligt motionärerna bli föremål för beredning inom . De anser dock att det måste framgå tydligt av en sådan bestämmelse att ett förslag om nya regleringar inom ett visst område endast kan accepteras om det föreslås att andra bestämmelser ska avskaffas i åtminstone motsvarande mån. I kommittéförordningen (1998:1474) finns bl.a. bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Av 14 § kommittéförordningen följer att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, regioner, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller regioner ska kommittén föreslå en finansiering. Utöver denna generella skyldighet föreskrivs särskilt att konsekvenser inom vissa områden ska redovisas. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet (15 § kommittéförordningen). Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska enligt 15 a § kommittéförordningen förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Av 16 § kommittéförordningen följer att regeringen anger närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. Statsrådsberedningens publikation (Ds 2000:1) innehåller information och riktlinjer för kommittéordförande, särskilda utredare, kommittésekreterare och andra inom kommittéväsendet. I handboken finns ett avsnitt om regelreformering (s. 29 f.). Det framhålls att det är viktigt att regler utformas så att de ger den effekt som är avsedd och att de inte i onödan ger effekter som är negativa från allmän synpunkt. Enligt handboken fungerar regler som ett styrmedel bland många för att påverka människors handlande, och den centrala kvalitetsfrågan blir då om regeln eller regelsystemet är det bästa sättet att uppnå den avsedda effekten. Det framhålls i handboken att i vilken utsträckning regler verkligen fungerar på det avsedda sättet beror på en rad faktorer, bl.a. deras utformning och genomslagskraft. Det betyder enligt handboken att man vid regelgivning måste analysera exempelvis • om de regler som man tänkt sig är det bästa medlet att uppnå det som man vill åstadkomma (man brukar skilja mellan informativa, ekonomiska och administrativa styrmedel) • om en reglering är effektivt utformad i fråga om organisationen för handhavandet, beslutsnivåer m.m. • reglernas faktiska genomslagskraft • (avsedda eller icke avsedda) bieffekter • system för uppföljning och utvärdering av olika slag. Det framhålls vidare i handboken att reglers innehåll ofta är ett resultat av kompromisser och intresseavvägningar och att det i en komplex verklighet ofta finns målkonflikter. Det gör inte frågan om regelkvalitet mindre betydelsefull. Många regler har t.ex. fått helt andra – inte sällan negativa – effekter än avsett eller beräknat, och detta har inte sällan berott på omständigheter som borde ha varit möjliga att förutse vid en omsorgsfull konsekvensanalys. Också den regelreformering som kan sägas ha övervägande lagteknisk karaktär är enligt handboken viktig. Regelreformering med denna inriktning går bl.a. ut på att • förenkla regelsystemet genom att göra det mindre detaljerat och klarare utformat språkligt och redaktionellt • sanera regelsystemet genom att avskaffa föråldrade eller onödiga regler och allmänt verka för en minskning av antalet regler. Innan förvaltningsmyndigheter under regeringen beslutar föreskrifter och allmänna råd ska myndigheten utreda föreskrifternas eller de allmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser i den omfattning som behövs och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning. Bestämmelser om detta finns i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. I förordningen finns en allmän beskrivning av vad en konsekvensutredning ska innehålla. Därutöver finns särskilt angett hur konsekvenser för företags villkor samt för kommuner och regioner ska beskrivas. inrättades 2008 som ett led i regeringens arbete med regelförenkling. är ett särskilt beslutsorgan inom som har till uppgift att granska konsekvensutredningar i fråga om nya och ändrade regler som får effekter av betydelse för företag. Om regelgivare bedömer att ett författningsförslag kan få sådana effekter ska förslaget med tillhörande konsekvensutredning remitteras till , som granskar de remitterade konsekvensutredningarna och bedömer om de uppfyller kraven som ställs i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. begärde i ett tillkännagivande 1999 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet så att kunde få möjlighet att kontinuerligt följa utvecklingen (bet. 1998/99:NU6, rskr.1998/99:170). En sådan redogörelse lämnas i budgetpropositionen. Förenklingsarbetet följs upp mot fyra mål (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 s. 43 f.). Målen är att regler ska främja tillväxt, att kostnaderna till följd av regler ska minska, att det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna och att handläggningstiderna ska kortas ned. Utskottet har behandlat motioner om regelförenkling. konstaterade utskottet att det tidigare hade avstyrkt motioner om regelförenkling med hänvisning till att det pågick ett omfattande och löpande arbete inom samt till den ordning som gäller för beredning av kommittédirektiv och kommittéers arbete med konsekvensanalyser (bet. 2004/05:KU14 s. 36). Vid den årliga granskningen av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning gjorde utskottet en genomgång av det arbete som pågick bl.a. inom med att få fram enklare och klarare regler inom den offentliga sektorn och att få en bättre överblick över det statliga regelbeståndet (bet. 2005/06:KU10 s. 37 f.). Utskottet konstaterade bl.a. att ansvaret för att de statliga regler som de enskilda ska följa uppfyller kraven på enkelhet, klarhet och överblickbarhet i hög grad vilar på regeringen. Utskottet framhöll också att det yttersta konstitutionella ansvaret likväl vilar på och att är oförhindrad att fatta beslut om föreskrifter också i sådana ämnen som regeringen är behörig att reglera. behandlade utskottet ett motionsyrkande om ändringar i kommittéförordningen för att åstadkomma avregleringar (bet. 2007/08:KU17 s. 4 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till det omfattande regelförenklingsarbete som pågick inom och till den ordning som gäller för beredning av kommittédirektiv och kommittéers arbete med konsekvensanalyser. behandlade utskottet en motion om att införa tidsgränser för lagar och förordningar (bet. 2014/15:KU19 s. 8 f.). Utskottet utgick från att föråldrade lagar, lagar som leder till tillämpningsproblem och lagar som inte längre tillgodoser sitt syfte omprövas. Initiativ till nya lagar eller lagändringar kan komma antingen från regeringen eller från . Det är enligt utskottet viktigt att konsekvenserna av lagändringar utreds. Utskottet avstyrkte motionen med det anförda. Utskottet konstaterar att det finns riktlinjer för regelgivning och att det pågår ett kontinuerligt regelförenklingsarbete inom . Därtill kommer att det finns en ordning för beredning av kommittédirektiv och att tillsatta kommittéer arbetar med konsekvensanalyser. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om teknikneutral lagstiftning. (C) begär i motion 2019/20:194 att svensk lagstiftning ska genomlysas och göras teknikneutral och målstyrd i stället för teknikstyrd. Motionären framhåller att den tekniska utvecklingen är snabbare än någonsin och att lagstiftningen inte hänger med i denna utveckling. Flera lagar och regler styrs av vilken teknik som får användas och inte av syftet med användningen. Detta skapar enligt motionären onödiga hinder, kostar både tid, pengar och miljö, är ett hot mot som innovationsnation samt bromsar våra möjligheter att utvecklas. Med en målstyrd lagstiftning skapas stora möjligheter i teknikrevolutionen inom många områden, och detta kan locka utveckling av spjutspetsteknik till . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen (dir. 2016:98). I uppdraget ingick också att lämna förslag till de författningsändringar som bedömdes ha störst potential att stödja den fortsatta digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Utredaren skulle vidare bl.a. lämna förslag till hur en utvidgad rapportering av hela den offentliga förvaltningens löpande arbete med it och digitalisering kan utformas samt hur aktörerna inom förvaltningen som helhet kan samverka kring behovet av ny eller ändrad lagstiftning för att främja digitaliseringen. överlämnade utredningen, som hade tagit namnet , sitt betänkande Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering (SOU 2018:25) till ansvarigt statsråd. I betänkandet diskuterar utredningen bl.a. fördelar och nackdelar med teknikneutral reglering (s. 126 f.). Fördelar med en teknikneutral reglering är enligt utredningen att regleringen blir mer långsiktigt hållbar i den bemärkelsen att den inte behöver anpassas eller reformeras i samma tempo som den tekniska utvecklingen. framhålls att en alltigenom teknikneutral reglering riskerar att försvåra regleringens förutsebarhet, till nackdel såväl för tillämpande myndigheter som för enskilda. Otydliga rättsliga förutsättningar bedöms också föra med sig exempelvis risker för rättsosäkerhet när varje myndighet för varje utvecklingsarbete finner sina egna rättsliga lösningar. Vidare bedöms det kunna uppstå risker för onödiga kostnader eller avsaknad av effektiva lösningar om eller när systemen i efterhand inte visar sig hållbara från rättslig synvinkel. • en ny bestämmelse som syftar till att säkerställa insyn i förvaltningens verksamhet när algoritmer eller datorprogram används vid vissa automatiserade förfaranden • nya regler om digital tillgänglighet till förvaltningen och om digital kommunikation från förvaltningen till enskilda, som beaktar bl.a. enskildas självbestämmande och vikten av säkra förfaranden • ny lagstiftning om straffsanktionerad tystnadsplikt vid utkontraktering av it-drift eller andra it-baserade funktioner till privata leverantörer och en reglering av sekretessöverväganden inför sådan utkontraktering. betänkande har remitterats och bereds inom . har tidigare behandlat motionsyrkanden om teknikneutral lagstiftning (bet. 2003/04:KU24, bet. 2004/05:KU26, bet. 2004/05:KU31 och bet. 2011/12:KU13). Ofta har yrkandena handlat om utformningen av bestämmelser i specifik lagstiftning. behandlade utskottet en likalydande motion som den nu aktuella motionen om teknikneutral lagstiftning (bet. 2017/18:KU39 s. 27 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att frågan om teknikneutral lagstiftning var aktuell och att fördelar och nackdelar med teknikneutral reglering hade diskuterats i en utredning. Utskottet, som inte ville föregripa regeringens arbete, avstyrkte motionen. Utskottet konstaterar att den fråga som aktualiseras i motionen bereds inom . Detta beredningsarbete bör inte föregripas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. I motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten och märkning av propositioner med berört utskott. Utskottet har behandlat samma frågor tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU32. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionsyrkandena i vanlig ordning. Motionsyrkandena avstyrks därför. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Motioner från allmänna motionstiden /20