bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Utskottet avstyrkte motionsförslaget mot bakgrund bl.a. av att utskottet tidigare avstyrkt liknande förslag och att regeringen i den nationella cykelstrategi som presenterades framförde att det bör utredas om det är möjligt att, under vissa förutsättningar, för samtliga fordonsslag medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör en högersväng. I samma betänkande behandlades även motionsförslag om att ställa krav på tågoperatörer att använda tåg som kan medföra cykel. uttalade att det inte fann anledning att ta något initiativ i frågan om kombinerade resor med cykel, mot bakgrund av såväl det pågående arbetet på EU-nivå som att det är lämpligt att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna gör avvägningar av vilka krav som bör ställas på den offentligt organiserade kollektivtrafiken i länet liksom den inriktning som regeringen ger uttryck för i den nationella cykelstrategin. Utskottet avstyrkte därför motionsförslagen. har tidigare behandlat frågor om flygskatt, bl.a. i betänkande 2018/19:SkU12 Punktskatt, där utskottet uttalade följande. beslutade i samband med beredningen av budgetpropositionen att införa en punktskatt på flygresor. Utskottet uttalade då att även flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt med styrmedel som uppmuntrar konsumenterna att välja mer miljövänliga alternativ som kan leda till minskade koldioxidutsläpp, mindre klimatpåverkan och en ökad möjlighet att uppnå målen i det klimatpolitiska ramverket. Utskottet uttalade vidare att en flygskatt också innebär att producenternas incitament att ta fram mer miljövänliga alternativ ökar. Utskottet, som tillstyrkte förslaget i dess helhet, hade inte något att invända mot flygskattens utformning. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och ser inte något skäl att tillstyrka ytterligare ändringar på området. De aktuella motionsförslagen avstyrks i motsvarande delar. behandlade även frågor om flygskatt i betänkande 2019/20:SkU22 Punktskatt. Utskottet avstyrkte motionsförslagen bl.a. mot bakgrund av vad som anförs i klimathandlingsplanen. I punkt 32 i januariavtalet anförs att flygets klimatpåverkan ska minska. En obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor ska genomföras. ska ta en ledande roll för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Ett förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter ska tas fram. En hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Det uppdrag som nämns i propositionen om miljöstyrande start- och landningsavgifter för flyget skulle ha redovisats . Regeringen har på Transportstyrelsens begäran förlängt uppdraget till med anledning av bl.a. coronaviruset. har tidigare behandlat motionsförslag om att låta kommuner besluta om trängselskatt, senast i betänkande 2018/19:SkU12 Punktskatt där utskottet avstyrkte förslaget med motiveringen att frågan är föremål för överväganden inom med anledning av förslag (SOU 2013:3). Utskottet delar regeringens bedömning i propositionen att ett etappmål bör införas för flygets klimatpåverkan. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram mål för flyget. Utskottet noterar att även trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen välkomnar uppdraget. Mot denna bakgrund bedömer miljö- och jordbruksutskottet, i likhet med trafikutskottet, att motion 2019/20:3480 (V) yrkande 37 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet delar regeringens uppfattning att transportinfrastrukturen är ett viktigt verktyg för att nå de transportpolitiska målen och att den kan bidra till att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045. Utskottet välkomnar att regeringen i propositionen anför att klimatmålet är en central utgångspunkt för den framtida statliga transportinfrastrukturen. hänvisar i sitt yttrande över klimathandlingsplanen bl.a. till att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen anger att regeringens prioriteringar är jobben, skolan och klimatet, att regeringens mål är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. Utskottet framhåller vidare att regeringen i infrastrukturpropositionen understryker att transportsektorns miljöpåverkan och utsläpp måste minska kraftigt för att ska nå sina miljö- och klimatmål samt de internationella åtaganden som följer av . Vidare anges att transportsektorn måste bidra genom effektivisering och övergång till förnybara drivmedel. Därutöver anförs att regeringen i skrivelsen om den nationella planen har anfört att det behövs en aktiv politik och löpande uppföljning och utveckling av styrmedlen inom transportområdet för att klara klimatmålen och att regeringen avser att noga följa upp genomförandet och effekterna av planen. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att verksamheten aktivt ska bidra till att miljökvalitetsmålen nås. anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 42 och 43. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och avstyrker motionsyrkandena. När det gäller fyrstegsprincipen kan konstateras att tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga och att trafikutskottet i betänkande 2019/20:TU7 avstyrkt motionsförslag om fyrstegsprincipen med hänvisning till att tillkännagivandet bereds inom . anför i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att har påbörjat ett omfattande utvecklingsarbete som berör fyrstegsprincipen i linje med de rekommendationer som gjorde 2018 i sin rapport om fyrstegsprincipens tillämpning. Utskottet konstaterar att regeringen anfört att den kommer att följa detta arbete och vid behov återkomma med tydliggöranden. anför även att utskottet ser mycket positivt på att regeringen i propositionen anger att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur (steg 2). föreslår i sitt yttrande att motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 44–46 mot denna bakgrund ska avstyrkas. Miljö- och jordbruksutskottet, som även noterar att regeringen i propositionen framhåller fyrstegsprincipen som en viktig utgångspunkt i transportinfrastrukturplaneringen, delar denna bedömning. anför vidare i sitt yttrande att det av det övergripande målet för transportpolitiken framgår att samhällsekonomisk effektivitet är ett viktigt kriterium för åtgärder som vidtas i transportsystemet. Utskottet pekar även på att regeringen i samband med beslutet om den nationella planen gett i uppdrag att redovisa effekterna av denna, däribland den samhällsekonomiska nyttan av de åtgärder som vidtas för att upprätthålla väg- och järnvägsnätens kvalitet och tillgänglighet samt kostnaden för åtgärderna. föreslår i sitt yttrande att motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 47 och 48 mot denna bakgrund ska avstyrkas. Miljö- och jordbruksutskottet delar trafikutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandena. berör i sitt yttrande över klimathandlingsplanen motionsyrkandet om externa köpcentrum. Utskottet noterar att det i betänkande 2016/17:CU15 tidigare avstyrkt motsvarande förslag med hänvisning bl.a. till att redan innehåller bestämmelser om de avvägningar som måste göras i samband med en utbyggnad av handelsanläggningar och att det i första hand är kommunen som har ansvaret för att kraven på hänsyn till bl.a. miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden blir tillgodosedda vid planläggningen. Enligt civilutskottet ger det som anförs i motionen inte utskottet skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande. anser därför att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 50. Miljö- och jordbruksutskottet delar civilutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandet. När det gäller frågan om mobilitet som tjänst delar miljö- och jordbruksutskottet regeringens bedömning i propositionen att konceptet kan bidra till att andelen persontransporter till fots och med cykel- och kollektivtrafik eller andra klimat- och yteffektiva transportsätt ökar, som tillgängligheten ökar. anför i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att utskottet ser positivt på det uppdrag som regeringen har gett åt om demonstrationsprojekt. Utskottet noterar vidare att det i betänkande 2018/19:TU13 har välkomnat de aktiviteter och det utvecklingsarbete som görs inom området mobilitet som tjänst, bl.a. regeringens samverkansprogram och uppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området. Utskottet anför i sitt yttrande att det ser positivt på att frågan nu utreds vidare och att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 53. Miljö- och jordbruksutskottet delar trafikutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandet. När det gäller frågan om att förstärka vägar till BK4 framgår av propositionen att bärighetssatsningen i den nationella planen för transportsystemet 2018–2029 innebär att det blir möjligt att öppna 70–av de viktigaste statliga vägarna för BK4 . Av trafikutskottets yttrande över klimathandlingsplanen framgår vidare att målsättning är att upplåta hela BK1-vägnätet för BK4. Mot denna bakgrund, och då även trafikutskottet i sitt yttrande anser att motionen bör avstyrkas, avstyrker miljö- och jordbruksutskottet motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 12. När det gäller frågan om att uppdatera den nationella planen framgår det av tidigare nämnda interpellationsdebatt att arbetet med den kommande nationella infrastrukturplaneringen bereds inom . Mot denna bakgrund föreslår trafikutskottet i sitt yttrande att motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 14 avstyrks. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och avstyrker motionsyrkandet. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar de åtgärder som regeringen aviserar i propositionen i syfte att öka användandet av kollektivtrafiken och järnvägen. Utskottet anser att det är positivt att dessa klimatsmarta transportsätt lyfts fram av regeringen. anför i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att det ställer sig positivt till att regeringen nu ser över frågan om ett nationellt biljettsystem och anför att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motionerna om denna fråga. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och konstaterar att den särskilda utredaren har redovisat sitt uppdrag. Utskottet ser fram emot den fortsatta beredningen av frågan och anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:3480 (V) yrkande 56 och 2019/20:3481 (KD) yrkande 13. När det gäller kollektivtrafiken påminner trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen om regeringens etappmål om ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. Utskottet anför vidare att det har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. anför att det ser positivt på det som regeringen anför i propositionen om att den bl.a. avser att utveckla och effektivisera stadsmiljöavtalen för att ytterligare främja alternativ till bil i städerna. Utskottet anför att miljö- och jordbruksutskottet mot denna bakgrund bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 61 och 62. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar regeringens intentioner i propositionen när det gäller kollektivtrafiken och delar trafikutskottets bedömning. Miljö- och jordbruksutskottet avstyrker således motionsyrkandena. När det gäller frågan om samhällsuppdrag för anför trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur uppdragen för bl.a. kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter kan tillgodoses. Ärendet bereds fortfarande inom men bolagets bolagsordning förtydligades 2018 så att det bl.a. framgår att bolaget ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och därmed en långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Utskottet anför vidare att marknaden för persontransporter på järnväg öppnades för konkurrens 2010, vilket innebär att alla tågoperatörer har likvärdig rätt att verka på det svenska järnvägsnätet samt att föreskriver ett icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastrukturen. föreslår att miljö- och jordbruksutskottet ska avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 57 och 58. Miljö- och jordbruksutskottet delar trafikutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandena. När det gäller frågan om banavgifter påminner trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen om att regleringen av uttaget av banavgifter grundar sig på EU-rättsliga regler. hänvisar vidare till en rapport som redovisade på regeringens uppdrag där det bl.a. framgår att möjligheterna att vidareutveckla avgiftssystemet för att åstadkomma ett samhällsekonomiskt effektivt kapacitetsutnyttjande är goda men att effekterna är svårmätbara. noterar vidare att utskottet i betänkande 2017/18:TU6 inte funnit skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkanden om förändrade banavgifter och att utskottet inte har ändrat uppfattning i frågan. Utskottet föreslår i sitt yttrande att motion 2019/20:3480 (V) yrkande 59 ska avstyrkas. Miljö- och jordbruksutskottet finner inte skäl att frångå denna bedömning och avstyrker motionsyrkandet. avstyrker i sitt yttrande även motionsförslaget om att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel. Utskottet framhåller bl.a. att regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att analysera behovet av att främja intermodala godstransporter, att Trafikanalys föreslog en breddad ekobonus och att det ekobonussystem som infördes har förlängts . Miljö- och jordbruksutskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning än trafikutskottet och avstyrker därför motion 2019/20:3480 (V) yrkande 60. berör i sitt yttrande även frågan om nattåg till europeiska städer. Utskottet anför att ett nytt ramanslag som bl.a. ska användas till utgifter för tågtrafik som staten upphandlar från till destinationer i andra länder inrättades 2019. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens uppfattning om att det behöver bli enklare att resa klimatsmart med tåg ut i och välkomnar det uppdrag som regeringen har gett till . Miljö- och jordbruksutskottet delar därmed trafikutskottets bedömning och föreslår att motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 15 avslås. När det gäller frågan om nya stambanor för höghastighetståg anför trafikutskottet i sitt yttrande att utskottet i betänkande 2018/19:TU5 har konstaterat att frågan om nya stambanor för höghastighetståg och finansieringen av dessa står högt på den politiska agendan och att utskottet planerar att återkomma till frågan senare under i samband med beredningen av bl.a. granskning av statens planering av höghastighetsjärnvägar. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar regeringens avsikt att återuppta finansieringsdiskussionen när det gäller höghastighetståg och finner, liksom trafikutskottet, inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 16. Miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på regeringens beslut om ett ökat mål för andelen cykeltrafik och den nationella strategin för ökad och säker cykling. Utskottet välkomnar det regeringen anför i propositionen om att infrastrukturen för cykling kommer att förbättras. Utskottet välkomnar även de åtgärder som ska genomföras enligt den nationella planen för transportinfrastruktur. Utskottet vill därutöver framhålla den möjlighet som stadsmiljöavtalen ger till finansiering av åtgärder som förbättrar infrastrukturen för cykling. Utskottet noterar vidare att det i januariavtalet anges att stadsmiljöavtalen ska utvecklas och att andelen som reser med cykel ska öka. När det gäller de motionsförslag som framförts på detta område kan utskottet inledningsvis notera att trafikutskottet i betänkande 2019/20:TU9 har avstyrkt motsvarande motionsförslag. Av trafikutskottets yttrande över klimathandlingsplanen framgår vidare att har haft i uppdrag att utreda frågan om markåtkomst är ett hinder för tillkomsten av cykelvägar. Uppdraget ska avrapporteras , och trafikutskottet anför i sitt yttrande att det med stort intresse ser fram emot att få del av resultatet av utredningen. anför i sitt yttrande att miljö- och jordbruksutskottet mot denna bakgrund bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 51. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och avstyrker motionsyrkandet. När det gäller frågan om två-plus-ett-vägar noterar trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att det i betänkande 2019/20:TU9 behandlat motsvarande förslag och att det då välkomnade att regeringen angett att möjligheten att minska barriäreffekter och att underlätta för gång- och cykeltrafikanter i samband med mötessepareringsåtgärder bör övervägas. Utskottet fann i betänkandet inte skäl att ta något initiativ i frågan och anför i sitt yttrande att det vidhåller denna inställning. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och avstyrker motion 2019/20:3480 (V) yrkande 52. När det gäller frågan om att svänga mot rött anför trafikutskottet i sitt yttrande att cyklingsutredningen konstaterade att en regel om att svänga höger mot rött skulle öka cyklisters framkomlighet och minska deras väntetid men att det skulle leda till minskad trafiksäkerhet. I den nationella cykelstrategin som presenterades framförde regeringen att det bör utredas om det är möjligt att, under vissa förutsättningar, för samtliga fordonsslag medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör högersväng. anför i sitt yttrande att det därför inte finner skäl att ta särskilda initiativ i frågan. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och avstyrker motion 2019/20:3480 (V) yrkande 54. När det gäller frågan om kombinerade resor med cykel pekar trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen på att det enligt lagen (2010:1065) om kollektivtrafik är de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som är ansvariga för kollektivtrafiken. Utskottet pekar även på att behovet av ett tydligt integrerat hela resan-perspektiv vid planering av ökad cykling framhålls i regeringens nationella cykelstrategi. Utskottet vill även uppmärksamma att Europeiska kommissionens förslag om ändringar i EU:s tågpassagerarförordning bl.a. rör möjligheten att medföra cykel ombord på tåg. Utskottet noterar vidare att det i betänkande 2019/20:TU9 har behandlat motsvarande förslag och att utskottet då inte fann anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet anför i sitt yttrande att det inte har ändrat uppfattning och anser att miljö- och jordbruksutskottet ska avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 55. Miljö- och jordbruksutskottet delar trafikutskottets bedömning och avstyrker även detta motionsyrkande. Utskottet delar regeringens bedömning i propositionen att stimulanser och ekonomiska styrmedel ska användas för att nå klimatmålen och att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska ökas. Utskottet välkomnar därför den skattereform som regeringen aviserar i propositionen. noterar i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att utskottet i bl.a. betänkande 2018/19:SkU12 har avstyrkt förslag om att låta kommuner besluta om trängselskatt med motiveringen att frågan är föremål för överväganden inom med anledning av förslag. anför att det fortfarande gör samma bedömning. Miljö- och jordbruksutskottet delar skatteutskottets bedömning och avstyrker därför motion 2019/20:3480 (V) yrkande 49. anför vidare i sitt yttrande att det delar regeringens bedömning att flygets stora klimatpåverkan bör minska och att även fortsättningsvis bör ta en ledande internationell roll, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. Utskottet anför vidare att det emellertid inte är berett att nu ställa sig bakom motionsförslag om att utreda en progressiv flygskatt. Miljö- och jordbruksutskottet delar skatteutskottets bedömning och avstyrker därmed motion 2019/20:3480 (V) yrkande 38. anför därutöver i sitt yttrande att det delar regeringens bedömning att reglerna för förmånsvärdet för bilar, utöver styrning mot mer miljöanpassade bilar, bör spegla principen om neutral beskattning mellan förmån och kontant lön. Utskottet har inte heller något att invända mot regeringens förslag om att ska ges i uppdrag att bedöma omfattningen av felaktigheter när det gäller redovisningen av förmåner i form av parkering vid arbetsplatser. Utskottet ställer sig däremot inte bakom motionsförslaget om att avskaffa dagens nedsatta förmånsvärde för miljöbilar och att höja förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens och skatteutskottets bedömning och avstyrker därför motion 2019/20:3481 (KD) yrkandena 17–19. Hållbara förnybara drivmedel och infrastruktur för alternativa drivmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om laddinfrastruktur och elvägar, stoppdatum för fossila drivmedel och om förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel i övrigt samt energieffektiva och klimatsmarta fordon. Jämför reservation 43 (KD), 44 (SD, KD), 45 (V), 46 (M), 47 (V), 48 (KD), 49 (V) och 50 (KD). Enligt regeringens bedömning är tillgång till laddinfrastruktur i hela landet en förutsättning för elektrifieringen av fordonsparken. Det ökande antalet laddbara personbilar är viktigt för att nå etappmålet för inrikes transporter, och en fortsatt utbyggnad av laddinfrastrukturen är av betydelse för att denna trend ska fortsätta. Utbyggnaden av laddinfrastruktur bör därför enligt regeringens bedömning göras i en sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen anför att den ger stöd till laddinfrastruktur genom framför allt Klimatklivet, ladda-hemma-stödet och laddstödet för företag och andra organisationer. Av propositionen framgår att Klimatklivet etablerades 2015 och möjliggör för företag, kommuner, bostadsrättsföreningar och andra att söka medfinansiering för klimatinvesteringar. Beslut har fattats om i stöd till ca 30 000 laddpunkter över hela landet. Ladda-hemma-stödet möjliggör för privatpersoner att söka stöd för installation av laddpunkter för elbilar vid hemmet. Genom ladda-hemma-stödet beviljades 3 336 ansökningar på totalt . Av propositionen framgår vidare att regeringen fattade beslut om ändringar i förordning (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar och om en ny förordning för icke-publik laddinfrastruktur för andra än privatpersoner, t.ex. bostadsrättsföreningar. Syftet med den nya förordningen är att göra det enklare att söka stöd till icke-publik laddinfrastruktur. Enligt regeringen har investeringar framför allt gjorts i tätbebyggda områden, och det finns s.k. vita fläckar längs de större vägarna där laddinfrastrukturen inte byggs ut med det befintliga stödet från Klimatklivet. Ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs större vägar bör enligt regeringens bedömning införas för att täcka de vita fläckarna. Regeringen anför vidare att en bör tillsättas för att bl.a. påskynda arbetet med elektrifieringen av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Kommissionen ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska även belysa bl.a. finansieringsfrågor och hur el snabbt kan dras fram till väg och tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna.