bet · H701SfU21 · 2020-04-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om anhöriginvandring. Yrkandena handlar bl.a. om uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. I betänkandet finns tre reservationer (SD, KD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). 18 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) 2.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (SD, KD) 3.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 3 (SD) 1.Anhöriginvandring, punkt 1 (M) 2.Anhöriginvandring, punkt 1 (V) 3.Anhöriginvandring, punkt 1 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–10, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 1 (SD) 2019/20:155 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 2 (SD, KD) 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2019/20:3059 av (M) yrkande 4. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (V), (MP), (M), (M), (M), (M), (L), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden om anhöriginvandring från allmänna motionstiden /20. Betänkandet omfattar frågor om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. En redovisning av de behandlade motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. Jämför reservation 1 (SD), 2 (SD, KD) och 3 (SD) samt särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). Bestämmelser om uppehållstillstånd för anhöriga finns i första hand i utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, och i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , kallad tillfälliga lagen. Tillfälliga lagen gäller efter att ha förlängts t.o.m. och ska tillämpas framför utlänningslagen i den utsträckning som lagens bestämmelser avviker från utlänningslagen (1 kap. 1 a § UtlL och 1 § tillfälliga lagen). Enligt utlänningslagen ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL). Under vissa förhållanden, bl.a. om någon av parterna är , får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § andra stycket 3 UtlL). Uppehållstillstånd får som huvudregel även ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL). Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i bl.a. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i eller om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång. Detta gäller dock inte om båda parterna är och det finns synnerliga skäl att erkänna äktenskapet (1 kap. 8 a § lagen [1904:26] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap). Uppehållstillstånd ska ges till ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , alternativt har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § första stycket 2 a och b UtlL). Även ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller som avses bli adopterat ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 3 UtlL). En utlänning som är förälder till ett ensamkommande, ogift, utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL). Även en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan (5 kap. 3 § första stycket 5 UtlL). Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet (5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL). När det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande eller på något annat sätt har särskild anknytning till (5 kap. 3 a § tredje stycket 2 och 3 UtlL). I fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver (1 kap. 10 § UtlL och artikel 3 [SFS 2018:1197]). Som angetts ovan innebär tillfälliga lagen begränsningar av möjligheterna att få uppehållstillstånd enligt utlänningslagen. Ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande ska numera som huvudregel vara tidsbegränsat (5 § tillfälliga lagen). Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 UtlL ska, om anknytningspersonen är en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen, beviljas endast om anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Vid tillämpning av 5 kap. 17 a § andra stycket UtlL gäller att uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 b samma lag får vägras om någon av makarna eller samborna är (6 § första stycket tillfälliga lagen). Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § UtlL ska inte beviljas om anknytningspersonen är en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen (6 § andra stycket tillfälliga lagen). Ett uppehållstillstånd som beviljas en make eller sambo eller den som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället, såvida inte utlänningen har sammanbott utomlands med sin make eller sambo eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 § UtlL). Fortsatt uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning får därefter beviljas endast om förhållandet består, varvid det för permanent uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd eller att det finns särskilda skäl. Om ett förhållande har upphört får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för en annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § UtlL). När ett uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning till en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen ska sökandens uppehållstillstånd i stället för vad som har angetts ovan gälla som anknytningspersonens tillstånd (8 § tillfälliga lagen). Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd där parterna har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för någon annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). En myndighet ska inom sitt verksamhetsområde samverka med andra myndigheter (8 § förvaltningslagen [2017:900]). En myndighet ska även på begäran av en annan myndighet som huvudregel lämna ut uppgifter som den förfogar över om inte uppgifterna är sekretessbelagda (6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Uppgifter ur belastnings- och misstankeregistren om någon annan än den som ärendet gäller ska lämnas ut till för utredning av en ansökan från en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande (10 § första stycket 14 förordningen [1999:1134] om belastningsregister och 3 § första stycket 8 förordningen [1999:1135] om misstankeregister). Enligt utlänningslagen gäller att uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL får beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen (5 kap. 3 b § UtlL). Undantag från försörjningskravet gäller bl.a. i vissa situationer då barn är inblandade, om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, om anknytningspersonen är medborgare i eller om det finns särskilda skäl (5 kap. 3 c–e §§ UtlL). Utlänningslagens försörjningskrav har ändrats genom 9 § tillfälliga lagen. Enligt den bestämmelsen får ett första uppehållstillstånd beviljas endast om anknytningspersonen kan försörja sig och utlänningen samt har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Kravet gäller dock inte om anknytningspersonen är ett barn eller om sökanden är ett barn som har fötts i och anknytningspersonen är förälder till barnet och sammanbor med barnet i (10 § första och andra styckena tillfälliga lagen). Även flyktingar och alternativt skyddsbehövande omfattas av försörjningskravet, men endast om vissa särskilt angivna villkor är uppfyllda (10 § tredje och sista styckena tillfälliga lagen). Det finns vidare en möjlighet att göra en individuell bedömning av om det försörjningskrav som ställs upp kan vara oförenligt med ett svenskt konventionsåtagande och i sådana fall bevilja uppehållstillstånd med stöd av den s.k. ventilen i 13 § tillfälliga lagen (prop. 2015/16:174 s. 47). Försörjningskravet i 9 § tillfälliga lagen är uppfyllt om anknytningspersonen har lön som efter avdrag för preliminär skatt uppgår till förbehållsbeloppet vid utmätning av lön enligt 7 kap. 5 § utsökningsbalken (1981:774). Beräkningen ska dock göras med beaktande även av vad som behövs för försörjning av utlänningen. Ersättning från arbetslöshetsförsäkring eller annan liknande arbetsrelaterad ersättning jämställs med lön. Kravet är också uppfyllt om anknytningspersonen har inkomster från näringsverksamhet eller en förmögenhet som han eller hon kan försörja sig och utlänningen på. Detta framgår av 1 § förordningen (2016:850) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . I artikel 7.1 b) rådets direktiv om rätt till familjeåterförening (2003/86/EG) anges att när en ansökan om familjeåterförening lämnas in får den berörda medlemsstaten kräva att den person som har lämnat in ansökan lägger fram bevis bl.a. för att referenspersonen har en sjukförsäkring avseende alla risker som de egna medborgarna i den berörda medlemsstaten normalt omfattas av, och som omfattar referenspersonen och hans eller hennes familjemedlemmar. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 20 ett tillkännagivande om en hållbar och självförsörjande anhöriginvandring. Motionärerna anför att anhöriginvandringen inte på ett orimligt sätt ska belasta svenska skattebetalare eller leda till ett ökat utanförskap. Ett äktenskap ska endast godkännas om det följer svensk lagstiftning och med säkerhet har ingåtts frivilligt. Missbruk måste beivras. I kommittémotion 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stoppa missbruk av anhöriginvandring. Enligt motionärerna har problemet med s.k. kedje- eller serietillstånd ökat. Motionärerna anser att en utlänning som själv har kommit till som anhörig till en partner inte ska kunna utgöra anknytningsperson till en ny partner före det att en karenstid har löpt ut. Det bör också säkerställas att det görs en djupare prövning när en och samma person förekommer i flera anknytningsärenden. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om särskilt skydd för barn i anknytningsärenden. Motionärerna framhåller att barn är en särskilt utsatt grupp vid anhöriginvandring. När ett barn är anknytningsperson bör det därför alltid göras en särskild prövning av om den utlänning som vill återförenas med barnet kan komma att inverka menligt på barnets utveckling. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att som ett led i arbetet med att förhindra tvångsäktenskap, med inspiration av den danska 24-årsregeln, införa en begränsning för anhöriginvandring. Den danska regeln innebär att de som vill åberopa äktenskap som skäl för uppehållstillstånd måste vara för att anses som gifta. Motionärerna anger att regeln enligt danska källor fungerar väl och bidrar till att färre utsätts för tvångsäktenskap. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om utökade DNA-tester för att styrka släktskap. Många länder saknar fortfarande fungerande folkbokföringssystem, vilket får till följd att det går att lura att det finns ett släktskap mellan en anknytningsperson i och en utlänning. Den möjlighet att kräva DNA-test för att styrka släktskap som finns bör bli norm och tillämpas i samtliga fall där ett test inte framstår som uppenbart obehövligt. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om oanmälda hembesök i fråga om anhöriginvandring. I syfte att förhindra sken- och tvångsäktenskap samt våld i relationer bör det vara möjligt för att göra oanmälda hembesök. Åtgärden är proportionerlig och i enlighet med rekommendationen i familjeåterföreningsdirektivet. Motionärerna begär i yrkande 8 ett tillkännagivande om återförening i hemland eller tredjeland. För att minska incitamenten för familjer att skicka iväg barn på riskfyllda resor bör familjeåterförening där minderåriga är inblandade generellt ske i hemlandet eller i ett tredjeland. ska i större utsträckning utreda om det är förenligt med barnets bästa att återförening sker i . I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om närmaste levande släkting. Motionärerna anser att det finns anledning att utreda möjligheten till utvidgning ett steg i rakt uppåt- eller nedåtstigande släktled samt sidledes i fall då den person som söker uppehållstillstånd är i behov av särskild tillsyn och anknytningspersonen utgör närmaste levande släkting och kan åta sig fullt försörjningsansvar. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om särskilda förenklade regler för återvandrande svenska medborgares familjer. Motionärerna anger att kravet på att anknytningspersonen måste ha arbete och bostad i som den anhörige ska ansöka om tillståndet i hemlandet i praktiken kan leda till att en familj splittras . Åtgärder för att minska de svårigheter som dessa familjer drabbas av bör utredas skyndsamt. Även i kommittémotion 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 19 och i kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att införa en s.k. 24-årsregel efter dansk modell. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3050 yrkande 3 ett tillkännagivande om skydd för utsatta personer. Motionärerna anför att utlänningar som har kommit till på grund av anknytning i vissa fall känner sig nödgade att stanna i en relation där de utsätts för våld. De är rädda för att bli tillbakaskickade till hemlandet om relationen till anknytningspersonen skulle upphöra. Regelverket om våld i anknytningsärenden bör utredas. Förebyggande åtgärder skulle kunna vara automatiserade kontroller av anknytningspersoners belastningsregister och framtagande av ärendehistorik så att utlänningar redan vid ansökningstillfället kan informeras om befintliga riskfaktorer. I motion 2019/20:155 av och (båda C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett avskaffande av den s.k. tvåårsregeln och därmed underlätta för kvinnor som har lämnat sin make att få ett permanent uppehållstillstånd tidigare. Det bör utredas om tvåårsregeln har fått avsedd effekt eller om den tvärtom har bidragit till att förvärra utsatta kvinnors situation. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer – så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla för alla kvinnor i . Ett aktivt samarbete krävs för att identifiera och kartlägga förekomsten av ”fruimport” och det missbruk av tvåårsregeln som s.k. serieimportörer gör sig skyldiga till. I kommittémotion 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att en anknytningsperson kan komma att förgripa sig på en sökande anser motionärerna att utdrag ur brottsregistret bör begäras in för anknytningspersoner. Sökande bör muntligen informeras om anknytningspersoners eventuella förekomst i brottsregistret samt upplysas om sina rättigheter och om tvåårsregeln. Vidare anför motionärerna att en kontroll utifrån folkbokföringen och register bör göras. Det kan ge en bild av om någon har ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personen i fråga. (M) begär i motion 2019/20:3059 yrkande 4 ett tillkännagivande om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare samt de som har uppehållsrätt i . Enligt motionären skulle en sådan ordning skapa tydligare drivkrafter för att komma i arbete och uppnå egenförsörjning. En oreglerad anhöriginvandring innebär en humanitär orättvisa då den som har en närstående i får förtur att komma hit – framför den som flyr från krig och förföljelse. Det innebär också en märklig allokering av våra samhällsresurser. I kommittémotion 2019/20:3050 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om skärpta försörjningskrav på anknytningspersonen. Motionärerna anser att de försörjningskrav som uppställs i tillfälliga lagen bör permanentas och att alla kvarvarande undantag utom det som gäller minderåriga anknytningspersoner ska tas bort. Motionärerna menar vidare att reglerna bör skärpas ytterligare. För det första ska anknytningspersonen kunna uppvisa en stabil inkomst . Inkomsten får inte bestå av bidrag eller ersättning från en subventionerad anställning. För det andra ska den nödvändiga inkomsten, det s.k. förbehållsbeloppet, höjas med hälften. För det tredje bör det krävas att anknytningspersonen har en heltäckande sjukförsäkring i enlighet med vad som rekommenderas i familjeåterföreningsdirektivet. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om familjeåterförening. Motionärerna anför att försörjningskravet är ett incitament för integration och arbete samt ett verktyg mot utanförskap och segregation. En ansvarsfull anhöriginvandring bör värna familjen utan att frånta individen ansvaret för den egna försörjningen. Enligt statistik från beviljades drygt 48 000 och drygt 44 800 förstagångsuppehållstillstånd till anhöriga. Om även anhöriga till arbetskraftsinvandrare och gäststuderande inkluderas uppgår antalet till drygt 62 000 personer och till ca 64 000 personer . har så många uppehållstillstånd beviljats till anhöriga som . En del av förklaringen till detta torde vara att fler än 160 000 personer sökte asyl i . Det motsvarar av alla asylsökande i EU och kan ställas i relation till att andel av befolkningen i unionen uppgår till . Utskottet konstaterar att det stora antalet asylsökande som kom till medförde stora utmaningar för såväl asyl- och mottagningssystemet som för andra centrala samhällsfunktioner. För att möta dessa utmaningar och som ett led i att förmå andra EU-medlemsstater att ta ett större ansvar för flyktingmottagandet ändrades de svenska reglerna om uppehållstillstånd genom tillfälliga lagen (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303). Lagen trädde i kraft och gäller, sedan beslutat att förlänga dess giltighetstid, t.o.m. . Genom en lagändring i samband med förlängningsbeslutet fick alternativt skyddsbehövande rätt till familjeåterförening under samma förutsättningar som flyktingar (prop. 2018/19:128, bet. 2018/19:SfU26, rskr. 2018/19:295). Till följd av ett flertal faktorer i omvärlden har antalet asylsökande som söker sig till nu minskat markant. En konsekvens av att många redan tidigare hade sökt asyl och beviljats uppehållstillstånd i är emellertid att antalet anhöriginvandrare har ökat . Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju 2019:01 Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken) i uppdrag att utreda och ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar (dir. 2019:32). Kommittén ska i det sammanhanget beakta det arbete som pågår inom EU, särskilt avseende det reviderade gemensamma europeiska asylsystemet (CEAS). Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att kommitténs arbete bör avvaktas innan förslag till större ändringar i regelverken lämnas. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att inskränka eller utvidga möjligheterna till anhöriginvandring eller om att reglerna i tillfälliga lagen ska införas permanent. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:607 (SD) yrkande 19, 2019/20:3050 (SD) yrkandena 2, 5, 9 och 10, 2019/20:3118 (SD) yrkande 12 och 2019/20:3119 (SD) yrkande 20. och utlandsmyndigheterna har en utredningsplikt som innebär att ett ärende ska bli utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver (23 § förvaltningslagen). Enligt artikel 16.4 i familjeåterföreningsdirektivet får medlemsstaterna utföra särskilda kontroller när det finns välgrundade misstankar om vilseledande eller skenäktenskap. I Europeiska kommissionens meddelande COM(2014) 210 anges att medlemsstaterna har en viss frihet att bedöma när det är lämpligt och nödvändigt att kontrollera familjebanden genom intervjuer eller andra undersökningar, däribland DNA-provtagning. Utskottet kan med hänsyn till vad som har anförts inte se några skäl för att göra tillkännagivanden till regeringen om DNA-test och oanmälda hembesök. När det gäller skyddet för barn i anknytningsärenden kan konstateras att det av gällande lagstiftning följer att det särskilt ska beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver (1 kap. 10 § UtlL; jfr även 5 kap. 17 § UtlL och artikel 3 ). Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3050 (SD) yrkandena 4, 6 och 7. Vad avser frågan om var återförening ska ske konstaterar utskottet att huvudinriktningen i fråga om barn som kommer ensamma till är att barnet ska återförenas med föräldrarna i hemlandet (MIG 2014:7). Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3050 (SD) yrkande 8. När uppehållstillstånd beviljas på grund av ett förhållande ska tillståndet vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället, om inte makarna eller samborna har sammanbott utomlands eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Efter en prövoperiod med tidsbegränsat uppehållstillstånd kan fortsatt uppehållstillstånd beviljas, s.k. uppskjuten invandringsprövning.