bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Som ledamöterna känner till är vi mitt i en pandemi med helt andra förutsättningar. (L): Tack för redogörelsen! Jag har en kort fråga som kanske kan vara något spekulativ. Bedömningen av om man skulle göra något extra tillägg i regleringsbrevet gjordes på tjänstemannanivå. Jag hyser den allra största respekt för våra tjänstemän. Utan dem skulle vi inte klara oss , så ingen skugga faller över dem. Jag tror definitivt att de har hanterat det rätt. Men vi har olika roller, och vi är politiker. Tror statsrådet att denna fråga hade avgjorts på annat sätt om man hade gjort en politisk bedömning av det hela, när man vet att frågan är extremt känslig i ? : Fru ordförande! Oavsett om det är tjänstemän eller om vi gör en politisk bedömning är det alltid de av fastställda målen och besluten i kammaren som vi efterföljer. (MP): Ordförande! Tack, statsrådet, för svaren ! Jag har inga ytterligare frågor. Ordföranden: Jag ska för tittarna förklara att detta är en del i en granskning där också , vår finansminister, har varit här och svarat på frågor, och är näringsministern här. Med detta tackar vi från utskottets sida för att näringsministern ville komma hit och svara på KU:s frågor. Bilaga B6 Miljö- och klimatminister Granskningsärende 25 Regeringens agerande i samband med tillståndsärende om utbyggnad av raffinaderi i (se avsnitt 3.4) Ordföranden: är 12, och återupptar sitt sammanträde. Det gäller punkt 2, offentlig utfrågning med miljö- och klimatminister . Innan vi går in på ärendet vill jag först och främst hälsa statsrådet välkommen till KU för att svara på våra frågor. Jag har också några praktiska detaljer: Utfrågningen sänds direkt via webb-tv. Utfrågningen inleds med att statsrådet får möjlighet att göra en kortare inledning. Därefter får statsrådet möjlighet att svara muntligen på de skriftliga frågor som utskottet har ställt. Det blir alltså en lite längre sammanlagd inledning från statsrådets sida. Därefter får ledamöterna ställa frågor. Anmälande parti inleder, och i det här fallet är det som är anmälande parti. Därefter får partierna i storleksordning ställa frågor. Det finns möjligheter att ställa följdfrågor, och det kan bli flera frågerundor. Men självklart ska vi också försöka respektera varandras tid. Detta gäller som sagt regeringens agerande i samband med tillståndsärende om utbyggnad av raffinaderi i . Med KU:s benämning heter ärendet G25. Ytterligare en gång: Välkommen till KU, statsrådet! : Fru ordförande! har bjudit in mig för att svara på frågor om regeringens agerande i samband med tillståndsärende om utbyggnad av ett raffinaderi i . Med mig här har jag expeditionschefen i . Jag vill börja med att sätta frågan i ett sammanhang. Världen står inför en klimatkris och upplever de konsekvenser som en varmare värld medför såsom översvämningar, värmeböljor, skogsbränder och tropiska stormar. Även påverkas av klimatförändringarna. Temperaturen i stiger ungefär dubbelt så fort som världens genomsnitt, och vi har upplevt särskilt varma sommarmånader, torka, skogsbränder, vattenbrist och sämre skördar. Klimatförändringarna är ett av vår tids största hot. För att hålla uppvärmningen under en och en halv grad bedömer IPCC, FN:s klimatpanel, att de globala koldioxidutsläppen behöver minska drastiskt och vara noll omkring . Det här motsvarar också vad har åtagit sig att följa enligt , nämligen att hålla den globala uppvärmningen under två grader men helst under en och en halv grad. anger inte bara hur mycket uppvärmningen behöver begränsas utan anger även att alla världens 2020/21:KU10 BILAGA B UTFRÅGNINGAR länder ska eftersträva att minska sina egna utsläpp. Vi i är skyldiga att ta ansvar för att minska våra egna utsläpp. har antagit det klimatpolitiska ramverket med en klimatlag som anger att regeringen är skyldig att bedriva en politik för att nå klimatmålen. Det övergripande klimatmålet är att ska vi inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter uppnå negativa utsläpp. Det är viktigt att regeringens politik åstadkommer minskade utsläpp och att vi styr mot de av beslutade ambitiösa klimatmålen. Det var i denna kontext som regeringen underrättades om den pågående prövningen gällande Preemraff i och den utbyggnad som skulle ha medfört en ökning av koldioxidutsläppen om . Mot bakgrund av underrättelserna fattade regeringen beslut att förbehålla sig prövningen. I anmälan till anförs att regeringen har klivit in väldigt sent i processen och att regeringen ska lämna besked om den ska ta över prövningen. Som framgår av anmälan har regeringen lagstöd för att pröva tillåtligheten av stora verksamheter. Detta regleras i 17 kap. . För vissa verksamheter gäller obligatorisk regeringsprövning. I andra sker prövningen efter att regeringen har beslutat om ett förbehåll, bland annat i de fall verksamheten kan antas bli av betydande omfattning eller av ingripande slag i förhållande till syfte, som är en hållbar utveckling. Vad som är en hållbar utveckling har preciserats genom miljökvalitetsmålen, bland annat målet Begränsad klimatpåverkan. I sammanhanget kan nämnas att tidigare omfattades en stor del av basindustrin, även raffinaderier, av obligatorisk regeringsprövning. Bedömningen av om regeringen ska förbehålla sig en prövning sker generellt efter en underrättelse från en myndighet. Myndigheterna har en skyldighet att underrätta regeringen för att regeringen ska få kännedom om pågående processer där förbehåll kan bli aktuellt. Underrättelser ska som utgångspunkt ske under ett tidigt skede i tillståndsprocessen, men det kan uppstå situationer där det framkommer nya omständigheter som medför att underrättelsen sker i ett senare skede. I detta fall skedde det efter att Mark- och hade meddelat sitt prövningstillstånd. Det framgår av att regeringen ska meddela domstolen när den har fattat beslut om att förbehålla sig prövningen. Detta gäller när regeringen väl har fattat ett beslut om förbehåll för att domstolen ska få kännedom om beslutet och kunna anpassa sin beredning av ärendet. Domstolen fungerar nämligen som beredningsorgan till regeringen. Det stämmer att regeringen inte har förbehållit sig prövningar i Mark- och tidigare, men det har hänt att Mark- och har beslutat om överlämnande till regeringen trots att mark- och miljödomstolen har dömt i målet. Det finns heller ingen bortre tidsgräns för när regeringen kan fatta beslut om att förbehålla sig prövningen. De förfaranderegler som finns i gäller för alla instanser från mark- och miljödomstol upp till . I anmälan anges även att regeringen verkar ha dragit igång en sorts skenprocess och att jag, genom att ha uttalat mig om att det inte är hållbart att investera i fossila bränslen, har bestämt mig om utgången på förhand. Ärendet överlämnades från Mark- och , och först därefter påbörjades beredningen inom . som beredning pågick inom återkallade Preem sin ansökan, och regeringen har därför fattat beslut om att avskriva ärendet. Någon prövning i sak har alltså inte skett. De uttalanden som jag har gjort i medierna har varit på ett generellt plan och har inte varit avsedda att föregripa prövningen. Att regeringen vill se en omställning till förnybart och mer klimatvänliga bränslen är ingen hemlighet; det ligger helt i enlighet med regeringens klimatpolitik. har det anförts i anmälan att regeringen använder klimatlagen på ett sätt som inte alls var tanken när regeringen hänvisar till klimatlagen för att motivera sitt ingripande i prövningen av Preemraff. Här vill jag framföra att förbehållet har skett med stöd av och de kriterier som anges där. Vid förbehållsprövningen ska regeringen beakta om verksamheten kan påverka mål om att främja en hållbar utveckling. Det målet har preciserats genom miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan med tillhörande etappmål. Det långsiktiga målet är att ska nå nettonollutsläpp . Dessa mål är en del av det klimatpolitiska ramverket, där även klimatlagen ingår. Det är i denna kontext som klimatlagen redogörs för i förbehållsbeslutet. Då är jag klar, fru ordförande, med mitt inledande anförande. Jag skulle nu kunna gå över till de frågor som utskottet har bett mig att besvara muntligen. De kompletterande frågor inför den här utfrågningen som jag har fått lyder så här. Den första frågan: Hur många möten med företrädare för har statssekreterare haft –? Har statsrådet deltagit på några av mötena och i så fall vilka? Svaret är att min statssekreterare har deltagit i två möten med Preem. Mötena hölls och . Jag har inte deltagit vid något av dessa möten, men min statssekreterare har hållit mig informerad om mötena. Fråga nummer 2 gäller om jag, , har haft möten med företrädare för Preem och i så fall när. Det korta svaret på det är: Nej, jag har inte haft några möten med företrädare för Preem. Fråga nummer 3: Vad har syftet varit med de möten som ägt rum? Det är viktigt att regeringen håller sig informerad om utvecklingen och behovet av åtgärder inom olika branscher. har löpande kontakter med branscher, företag, intresseorganisationer och andra samhällsaktörer. Preem har bland annat inom ramen för regeringens initiativ Fossilfritt föreslagit åtgärder för en omställning till produktion av förnybart. Preem önskade en dialog med företrädare för regeringen. 2020/21:KU10 BILAGA B UTFRÅGNINGAR var att lyssna på Preem och få information om Preems arbete för omställning till en produktion av förnybart. Preem hade efterfrågat en möjlighet att få presentera sina utvecklingsplaner för raffinaderiet i , och tillmötesgår regelmässigt den typen av förfrågningar från parter i regeringsärenden. Den fjärde frågan: Har Preems ansökan rörande ett raffinaderi i diskuterats vid mötena? Har i så fall frågor om en återkallelse av ansökan diskuterats eller på annat sätt tagits upp vid något av mötena? Svaret är att frågan om återkallelse av tillståndsansökan inte har tagits upp eller diskuterats vid mötena. Däremot diskuterades bolagets ansökan vid det andra mötet. Av mötesprotokollet framgår att lämnade allmän information om handläggningen av tillåtlighetsärenden och att Preem lämnade information om bolagets projekt och framtida planer på övergång till förnybara alternativ. Fråga nummer 5: Utskottet önskar ta del av den dokumentation som finns från mötena. Denna dokumentation har skickats till KU . Fråga nummer 6: Utskottet önskar ta del av den skriftväxling som förekommit mellan och – . Även detta har skickats skriftligt till KU . Fråga nummer 7: Vad låg till grund för det som statsrådet skrev i ett Twittermeddelande om att starka skäl för Preem att dra tillbaka sin ansökan var enligt Preem regeringens beslut om en mer ambitiös reduktionsplikt i och nya stöd till inhemsk förnybar drivmedelsproduktion? Svaret är att Twittermeddelandet baserades på uppgifter i Preems eget pressmeddelande. Av pressmeddelandet framgår att Preems beslut att återkalla ansökan var ett kommersiellt beslut. Preem pekar i pressmeddelandet på faktorer som har haft betydelse för beslutet och nämner både den minskade globala efterfrågan på drivmedel och att investeringsklimatet förbättrats till följd av regeringens viktiga satsningar om en skärpt reduktionsplikt och stöd till inhemsk förnybar drivmedelsproduktion, som regeringen har aviserat i budgetpropositionen . Fråga nummer 8: När påbörjades beredningen inför beslut om en ”mer ambitiös reduktionsplikt” och ”nya stöd till inhemsk förnybar drivmedelsproduktion” samt en ”satsning på statliga kreditgarantier för stora investeringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket”, och vilka beredningsåtgärder har vidtagits? Det är en väldigt omfattande fråga, så det blir ett ganska långt svar. Men jag ska försöka redogöra för det så klart och tydligt som möjligt. När det gäller reduktionsplikten beslutades det 2017, och den trädde i kraft . Regeringen och samarbetspartierna har både i januariavtalet och i den klimatpolitiska handlingsplanen aviserat att reduktionsplikten bör utformas så att den bidrar till att nå det nationella målet om minskade växthusgasutsläpp från inrikes transporter med minus till 2030. Det är det som har beslutat. Vid en kontrollstation har gjort en utvärdering av systemet med reduktionsplikt och föreslagit ökade nivåer till 2030. underlag uppdaterades för att korrigera för felaktiga data. redogjorde även i samma dokument för de synpunkter som har kommit in i samband med de möten som de har haft med olika aktörer. Beredningen av nya reduktionsnivåer påbörjades i efter att vi fått det första underlaget från . En skärpt reduktionsplikt har förespråkats av bland annat Fossilfritt . efterfrågade representanter för tre företag, inklusive Preem, i en debattartikel tillsammans med Fossilfritt representant att staten skulle bestämma en linjär reduktionskurva från dagens nivå till en nivå i enlighet med förslag. De nivåer som regeringen föreslår i budgetpropositionen ligger i linje med förslag och är till och med lite högre. De är ett resultat av förhandlingarna mellan regeringen, och Liberalerna. De förändrade reduktionsnivåerna för bensin och diesel samt en reduktionsplikt för flyget föreslås träda i kraft och bedöms kunna träda i kraft tidigast . Hur detta ska ske i detalj bereds nu i . Jag övergår till frågan om statliga kreditgarantier till gröna investeringar. I regeringens klimatpolitiska handlingsplan lyfter regeringen att det finns problem kopplade till kapitalförsörjningen för hållbara investeringar med obeprövade processer och tekniker. Till exempel har Tillväxtanalys lyft problematiken med att företagen inte kan finansiera storskaliga projekt på grund av risken i investeringen. Riskhantering är också något som flera av branscherna inom Fossilfritt har lyft fram i sina handlingsplaner. efterfrågade representanter för nio branscher i en debattartikel i att staten skulle utveckla åtgärder som sänker risken för dem som investerar i transformativa lösningar såsom investeringskrediter. erfarenheter visar att investerare ofta är mindre benägna att ta risker under en lågkonjunktur. Frågan om gröna kreditgarantier aktualiserades i samband med arbetet för grön återhämtning kopplat till coronakrisen. Regeringen, och Liberalerna kom överens om att införa gröna kreditgarantier till företag som vill göra miljö- och klimatinvesteringar. I budgetpropositionen föreslår därför regeringen statliga kreditgarantier till gröna investeringar. Kreditgarantierna kommer att bedömas utifrån teknikneutrala kriterier och ställas ut av en förvaltningsmyndighet utan regeringens inblandning i vem som får ta del av dem och vem som inte får det. Hur kreditgarantierna ska administreras bereds nu i . Slutligen kommer jag till frågan kring Industriklivet. Industriklivet infördes i syfte att ge stöd för att minska de svåraste utsläppen inom industrin – de så kallade processrelaterade utsläppen. breddades Industriklivet med att också kunna ge stöd till minusutsläppstekniker. I den klimatpolitiska handlingsplanen identifierade regeringen ett antal förutsättningar för att industrin ska kunna ställa om till att nå klimatmålen, däribland en rad teknikskiften och innovationer som kan bidra till att möjliggöra en klimatomställning. Vikten av och rollen för bland annat plastreturraffinaderier, batteriproduktion, biodrivmedelsproduktion och vätgasproduktion lyfts i handlingsplanen. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför att Industriklivet breddas ytterligare för att även kunna stödja en minskning av andra typer av växthusgasutsläpp än dem som är kopplade till de processrelaterade utsläppen och till strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställning. Denna breddning aktualiserades som en åtgärd inom ramen för den gröna återhämtningen. Breddningen anknyter även till den beslutade strategin för cirkulär ekonomi, som bidrar till att nå både miljö- och klimatmålen. Pengar från Industriklivet kommer att betalas ut av utan regeringens inblandning i vilka företag som får ta del av dem. Hur breddningen av Industriklivet ska regleras i detalj bereds nu i . En sista fråga var om jag har några övriga kommentarer eller upplysningar som föranleds av denna utfrågning eller promemoria. Jag har ingenting i övrigt att tillägga. Ordföranden: så mycket för redogörelsen! Vi går in i nästa del, som är frågor från ledamöterna. Jag kommer att börja med att ge ordet till anmälande parti. (M): Fru ordförande! Tack, statsrådet, tillika vice statsministern, för dragningen och för att du på har givit oss svar på och skickat underlag till frågorna. Anmälan och KU:s granskning rör ju inte klimatfrågan utan främst fyra andra delar. Den första handlar om att regeringen, som du var inne på, i ett relativt sent skede beslutade sig för att ta över tillståndsprocessen. De övriga handlar om statsrådets uttalanden i det enskilda fallet, tillämpningen av klimatlagen och också den utvidgade delen av granskningen, om de formella och informella kontakter mellan regeringen och oljebolaget som avslöjats av . Jag kommer nog att komma in på samtliga dessa fyra delar, men till att börja med skulle jag vilja ta vid där statsrådet slutade med några följdfrågor på det. Tidningen har ju avslöjat att det förekommit en hel del kontakter mellan statsrådets stab och regeringen i övrigt och oljebolaget utöver de fysiska möten som statsrådet redogjorde för. Bland annat har Preem fått förhandsbesked om vissa icke kommunicerade regeringsbeslut. Preem har uppmanats att heja på regeringen i medier. Slutligen verkar Preem och din stab ha agerat axel mot axel i mediefrågor som uppkommit efter granskning. Då är min fråga om det är vanligt att du och din stab har den här typen av kontakter med ett enskilt bolag som ni också har haft anledning att pröva tillståndsfrågor i samband med. Fanns det någon särskild anledning till att ni behövde ha den här typen av kontakter just med Preem? : Tack, ledamoten, för frågorna! På den första frågan, gällande slutledningen att det är ett förhandsbesked som ges, är svaret att detta inte är fallet. Det är frågan om information om en budgetnyhet som kommer att presenteras. Anledningen till det är, precis som det är i budgetpresentationstider, att regeringen är angelägen om att de satsningar som görs också tas emot väl från samhället. Där fanns ett skäl till att återkoppla efter den kontakt som hade funnits tidigare med diskussioner kring vilken typ av utveckling regeringen vill främja. Vad gäller övriga kontakter är det inte så att det på något sätt är uteslutet att man har kontakter med företag från regeringens sida. Detta är någonting som är ganska naturligt i hela regeringens arbete, men det bör såklart finnas en tydlighet i vilka roller vi representerar. (M): Det är förstås, precis som statsrådet säger, helt naturligt att har kontakt med bolag. Det jag var ute efter var just om det är vanligt att du och din stab ger – jag byter ut ordet ”förhandsinformation” – information i förväg om utspel till vissa specifika bolag och ber dem att heja på samt till och med diskuterar hur granskande artiklar ska hanteras. Det väcker, i alla fall hos mig, frågor om huruvida det har förekommit någon otillbörlighet i regeringens tillståndsprövning när man har den här typen av nära kontakt. Låt mig ställa frågan så här i stället: Har statsrådet eller statsrådets stab i något syfte påverkat Preem i att få dem att återkalla sin tillståndsansökan? : Svaret är att vi inte har diskuterat något återkallande av tillståndsansökan. Det som diskuterats på de två möten som skett är dels processen i , dels att Preem har varit angelägna om att presentera sina planer framöver för investering i förnybara bränslen och velat lägga fram sin sak. hanterar den här typen av ärenden är någonting som sker – kanske inte just ett sådant här stort ärende, men det är ju många tillåtlighetsärenden där givetvis har en öppen dörr för att lyssna till dem som det berör. Är det så att det skulle komma fram någonting som skulle påverka själva målet skulle man naturligtvis delge även de andra parterna i målet, och det har det inte framkommit under dessa möten. Att man ber om att heja på – det var ju någonting som helt enkelt var ett hopp om att man ska få positiva reaktioner från en stor aktör som Preem, vilket skulle främja arbetet med att nå klimatmålen. Men detta har inte föregåtts av något informationsutbyte om satsningen eller detaljinnehållet i den. (S): Fru ordförande! Tack, ministern, för svaren ! Jag vill uppehålla mig kring den del som handlar om att regeringen tog upp ärendet för prövning. Det finns ju vissa som har pekat på att maktdelningen mellan politik och domstol hotas av att regeringen tog upp det här för prövning. Vad har ministern för kommentar till det? : Lagstiftaren har ju gett regeringen möjlighet att göra en prövning utifrån om en verksamhet bland annat enligt 17 kap. har betydande omfattning eller är av ingripande slag i förhållande till syfte att främja en hållbar utveckling. Att detta inte skulle vara en rättssäker process stämmer inte. Lagstiftaren har gett regeringen möjlighet att även utan någon bortre tidsgräns och även i överinstans förbehålla sig tillåtlighetsprövningen. Bestämmelserna i gäller även i högre instanser. Sedan är det förstås, vilket vi har gett uttryck för, önskvärt att komma in tidigt i processen. Men regeringen är också beroende av en underrättelse från en myndighet, vilket kom in från . Det kom också in en underrättelse från i . Där är regeringen beroende av att få den typen av information. Sedan är regeringen tvungen att ta ett beslut om huruvida man ska förbehålla sig prövorätten eller ej. Det har regeringen gjort när vi fick den underrättelsen från . (S): Fru ordförande! Tack, ministern, för svaren! Det var precis det jag tänkte komma in på. När man får den här underrättelsen från sker det ju efter att ärendet är prövat i första instans. Det finns vissa som hävdar att man borde ha tagit upp det redan i första instans. hänvisar till att det har tillkommit nya omständigheter varför man flaggar upp det här så pass sent i processen. Det skulle jag vilja fråga om. Vilka omständigheter var det som var nya i det här med anledning av att gjorde den här underrättelsen? : Det är ju så att myndigheterna är skyldiga att underrätta regeringen, och det är önskvärt att det sker i ett tidigt skede. hänvisar i sin underrättelse till nya omständigheter. Regeringen har egentligen inte tagit ställning till exakt vilka de nya omständigheterna är. hänvisar förstås också till det faktum att har ambitiösa klimatmål. Det är en kontext som beskriver. Men det är också så att regeringens skäl till att lyfta det här ärendet är att när man har fått en underrättelse, då måste regeringen pröva om man vill förbehålla sig rätten att göra en tillåtlighetsprövning att lyfta till regeringens bord. I och med att överklagan hade godkänts av Mark- och var ärendet inte heller slutligt avgjort i rätten. Därför är det inget hinder för att regeringen förbehåller sig tillåtlighetsprövningen. Regeringen är ju en del i en prövningskedja som har beslutat om och som finns i bestämmelserna i . (SD): Fru ordförande! Tack till vice statsministern och statsrådet för redogörelsen och svaren ! Av statssekreterare minnesanteckningar från mötet , där bland andra vd:n för deltog, kan man utläsa att Preem ville se en reduktionsplikt både på kort sikt och på – två till . , , skickade från en så kallad heads-up till avseende en intervju med statsrådet i P1 morgonen därpå, där en mycket ambitiös reduktionsplikt enligt uppgift skulle presenteras. Finns det något samband mellan dessa två händelser? Föranledde det någon dialog eller synkning mellan statsråden inför medverkan i P1? : Som jag redogjorde för inledningsvis som muntligt svar på era skriftliga frågor är frågan om en reduktionsplikt något som har arbetats med i . Den trädde i kraft , och att det fanns en kontrollstation 2020 var redan från början med i lagstiftningen. Att och även … Vi börjar med .