bet · H801CU1 · 2020-11-27 00:00:00 — Regeringen föreslår en viss höjning av anslaget till nämnden, men vi anser inte att detta tillskott är tillräckligt för att ska kunna upprätthålla en god service till konsumenterna. Vi vill därför höja anslaget 2:2 med ytterligare för att nämnden ska kunna hantera den ökade mängden ärenden. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 18. Det innebär att vi också avstyrker budgetpropositionen i motsvarande delar. Övriga förslag i budgetpropositionen tillstyrks. Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 18 finns sammanställt i bilaga 4. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) av Momodou (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1. anser att bostaden är en social rättighet. Bostadspolitiken bör vara en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken. är bostadspolitiken varken tillräckligt aktiv eller omfattande. Staten har trätt tillbaka till förmån för marknaden. Bostadsbristen måste mötas med ökat politiskt ansvarstagande i form av en politik med höga ambitioner. eftersträvar en sammanhållen bostadsmarknad där alla, oavsett inkomst, garanteras en bra bostad med god standard till rimliga kostnader. Frågan om att bygga bort bostadsbristen, med fokus på hyresrätter, bör prioriteras. För detta krävs statliga insatser i form av ekonomiskt stöd för ökat byggande. Det bostadspolitiska mål som gäller , och som ska vara vägledande för regeringens politik på området, antogs under den tidigare borgerliga regeringen . Det behövs ett nytt bostadspolitiskt mål som ger uttryck för de samhällsbehov och utmaningar som finns när det gäller bostadsbyggandet. Jag föreslår därför att regeringen återkommer till med förslag om ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det jag nu anfört om behovet av ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 13. utgångspunkt är att konsumenter ska ha makt över sin konsumtion och kunna använda sina resurser effektivt. Att ha möjlighet att fatta välgrundade beslut, baserade på korrekt information om produkter, tjänster och de företag som tillhandahåller dessa, ska vara en självklar rättighet för konsumenter. Konsumenter ska ha en stark ställning på marknaden och kunna känna sig trygga i köpsituationer. För detta krävs en fungerande lagstiftning som skyddar konsumenterna och ett konsumentstöd som är lättillgängligt och tillförlitligt. Vi anser också att det är viktigt att konsumtionen i samhället är hållbar ur ett såväl ekonomiskt som socialt och miljömässigt perspektiv. Vår uppfattning är att ett konsumentpolitiskt mål ska omfatta samtliga dessa perspektiv. Vi föreslår därför att regeringen återkommer till med förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering: Alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 1. som Liberalerna hade regeringsansvar för konsumentpolitiken var det konsumentpolitiska målet Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Det nu gällande målet för konsumentpolitiken handlar om väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I målformuleringen har alla hänvisningar till den enskilda konsumenten och dennes konsumentmakt tagits bort. Skillnaden i synsätt får konsekvenser för den politik som förs. Liberalerna vill stärka den enskilda människans ställning på marknaden och den enskilda människans möjligheter att fatta upplysta beslut utifrån sina egna prioriteringar. Med det nuvarande konsumentpolitiska målet reduceras politikområdet i stället till att bli ett miljö- och hållbarhetspolitiskt instrument för att få konsumenter att fatta rätt beslut. Hållbarhetsdimensionen är naturligtvis högst närvarande i konsumentpolitiken liksom i andra delar av samhället, men det är konsumentmakten och konsumentens ställning som motiverar att konsumentfrågorna är ett eget politikområde. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som tar sin utgångspunkt i konsumentmakten. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3101. långvariga bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Bostadskrisen hindrar människor, särskilt unga och nyanlända, från att flytta till sin första bostad. Den hämmar tillväxten när företag har svårt att anställa ny personal. Under den förra mandatperioden fick dock behovet av reformer stå tillbaka till förmån för en återgång till ineffektiv subventionspolitik som inte efterfrågas av byggbranschen. Subventionerna har varit dåligt utformade och i första hand gått till projekt som ändå skulle ha genomförts. Vi anser att bostadspolitiken måste präglas av reformer som underlättar bostadsförsörjningen, gör det enklare att bygga och sänker trösklarna till bostadsmarknaden. Det handlar bl.a. om att minska överklagandeproblematiken, reformera riksintressesystemet och strandskyddet, skapa incitament för snabbare handläggning och införa bättre plan- och byggregler. Ineffektiva och kostsamma statliga subventioner är inte lösningen på den svenska bostadsbristen eller en ansvarsfull användning av skattemedel. Därför påbörjades en avveckling av stöden i och med den budget som beslutade och som byggde på och förslag. Bland annat innebar beslutet att stöden för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande skulle avvecklas. Att regeringen nu fortsätter med samma ineffektiva politik som prövats och misslyckats under den förra mandatperioden bådar inte gott för alla de människor som väntar på en möjlighet till ett första eller nytt boende. avstyrker därför den föreslagna medelstilldelningen till anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer. Vi menar att den här typen av stöd är kontraproduktiva eftersom förväntningar från fastighetsägare om statliga bidrag medför en risk för att planerade renoveringsprojekt skjuts upp. Det skickar även fel signaler till de fastighetsägare som varit aktiva i arbetet med renovering och energieffektivisering men som inte premierats, medan fastighetsägare som inte bedrivit ett lika ambitiöst arbete fått ta del av statliga stöd. När det gäller investeringsstödet för anordnade av hyresbostäder och bostäder för studerande anser vi fortfarande att det ska avvecklas. Investeringsstödet är dyrt och ineffektivt. Stödet har inte nämnvärt bidragit till ett ökat bostadsbyggande, och det löser inte de problem som orsakat bostadsbristen och köerna på hyresrättsmarknaden. Subventionerna går i första hand till projekt som ändå skulle ha genomförts. av stödet som regeringen har föreslagit innebär inte någon lösning på dessa problem. Vi avstyrker därför den föreslagna medelstilldelningen till anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär därutöver i korthet följande. Anslaget 1:4 minskas med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotion. Lantmäteriets verksamhet när det gäller inskrivning, fastighetsindelning och fastighetsinformation är viktig såväl för de större byggherrarnas nybyggnadsprojekt som för enskildas fastighetsförvaltning och fastighetsöverlåtelser. Myndigheten har påbörjat ett omfattande arbete för att förbättra handläggningstiderna med kunden i fokus. Anslaget 1:6 Lantmäteriet ökas med för att förstärka arbetet med att korta ned myndighetens handläggningstider. Sammantaget anvisar 4 mindre än regeringen till utgiftsområde 18 . Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (V) Momodou (V) anför: I budgetmotion, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I årets budgetproposition tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna väljer en annan väg. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. En stor del av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen vilket innebär att de reformer vi tillskjuter är finansierade genom ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 18 inte får överstiga 5 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 18. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3192. Det finns omfattande behov av investeringar inom samhällsplanering, bostadsförsörjning och bostadsbyggande. Fler bostäder behöver byggas, det befintliga flerbostadsbeståndet behöver renoveras och klimatanpassas och samhället behöver bli mer tillgängligt för att alla medborgare ska känna sig inkluderade. För att stimulera ekonomin och genomföra nödvändiga satsningar krävs det omfattande statliga investeringar. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär i korthet följande. Vi föreslår att anslaget 1:4 ökas med . Ökningen av anslaget ska användas för att finansiera två nya stöd som ska administreras av : ett stöd för tillgänglighetsanpassning av samhället () och ett stöd till lekparker, parklekar och spontanidrott (). Vi menar att ett särskilt stöd för tillgänglighetsanpassning skulle innebära att äldre får lättare att behålla sina förmågor och kan klara sig bättre själva samt att barnfamiljer får större livsutrymme och möjligheter till ett rikare liv, men framför allt skulle det innebära att människor med funktionsvariationer skulle få tillgång till samhället på mer likvärdiga villkor. Ett stöd till lekparker, parklekar och spontanidrott bidrar till att det offentliga rummet kan inkludera fler barn och unga. Vi vill ge kommuner en möjlighet att söka stöd för att kunna bygga attraktiva lekplatser, bemanna parklekar med pedagogisk verksamhet och skapa ytor för olika typer av spontanidrott. Stora delar av det svenska flerbostadshusbeståndet är i behov av renovering och energieffektivisering. För 140 000 lägenheter är renoveringsbehovet akut. Därför välkomnas regeringens förslag att tillföra medel till ett nytt stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus. Vi menar dock att stödet bör utökas eftersom det finns ett så omfattande och akut behov av renovering och energieffektivisering. föreslår därför en ökning av anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer med . Det nya stödet bör utformas med hänsyn till rekommendationer i rapporten till renovering och energieffektivisering – en riktad satsning till vissa bostadsområden (RiR 2019:25). Det råder stor bostadsbrist i kommunerna och bristen på hyresrätter med rimliga hyror är särskilt stor. Enligt behöver det byggas 640 000 nya bostäder –2027. Minst hälften av dessa bör vara hyresrätter med rimliga hyror. För att dessa bostäder ska kunna byggas behöver staten ta ett större ansvar för finansieringen. Under förra mandatperioden införde regeringen och ett investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. Stöd har beviljats till mer än 35 800 nya bostäder. välkomnar att regeringen tillför medel till investeringsstödet men konstaterar att det inte är tillräckligt. För att möta den pågående konjunkturnedgången, upprätthålla en hög byggtakt och minska bostadsbristen föreslår en ökning av anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande med . Investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder är ett steg i rätt riktning, men det krävs ytterligare åtgärder från statens sida för att det ska byggas tillräckligt många hyresrätter med rimliga hyror. Staten bör ta över delar av risken för finansieringen genom att erbjuda topplån med låg ränta som ersätter större delen av det egna kapitalet. Ett statligt topplån på av investeringen innebär att investeraren måste skjuta till och resterande ska, som , finansieras av banksektorn. En sådan finansieringslösning skulle även ge fler aktörer en möjlighet att ta sig in på marknaden, vilket stärker konkurrensen i byggbranschen. föreslår att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Statliga topplån för byggande av hyresrätter. Förslaget innebär en ökad upplåning för staten på . råder det brist på idrottsanläggningar i många kommuner. Ett stort antal befintliga anläggningar är dessutom i behov av upprustning. Investerings- och renoveringskostnaderna är ofta mycket höga. Det drabbar idrottsrörelsen, i synnerhet barn- och ungdomsidrotten, och riskerar att förstärka ojämlikheten inom idrotten. För att åstadkomma en jämlik och rättvis tillgång till idrottsanläggningar i hela landet, oberoende av vilken kommun man bor i, bör staten ta ett större ansvar för finansieringen. vill därför att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Investerings- och upprustningsstöd för idrottsanläggningar. Det behövs en omställning till klimatsmarta stadsdelar där olika aktörer renoverar hus för att de ska bli mer klimatsmarta, väljer grön el, håller gatorna bilfria och startar odlingar. vill möjliggöra för olika aktörer, såsom kommuner, kommunala byggbolag, intresseföreningar och privata aktörer, att söka stöd för projekt som bidrar till att skapa klimatsmarta stadsdelar. Vi föreslår därför att ett nytt anslag benämnt Klimatsmart stadsplanering på ska inrättas. På det konsumentpolitiska området är utvecklingen med färre kommuner som erbjuder konsumentvägledning oroväckande. För att garantera alla konsumenter tillgång till god konsumentvägledning behöver de kommunala resurserna för konsumentvägledning öka. föreslår därför att anslaget 2:1 höjs med för att förstärka stödet till konsumentvägledningen och skuldrådgivningsverksamheten. Det är viktigare än någonsin att stödja organisationer som ger stöd och information om konsumtion. När det gäller anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet föreslår därför en ökning av anslaget med . Anslaget används bl.a. för stöd till det civila samhällets organisationer som främjar konsumenternas intressen. Slutligen föreslår att anslaget 2:2 ökas med för att myndigheten ska kunna hantera den ökade mängden ärenden som den pågående pandemin ger upphov till. Sammantaget anvisar 5 mer än regeringen till utgiftsområde 18 . Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 18. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 18 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3408. Ett kristdemokratiskt samhällsbyggande innebär att det planeras för trygga, ändamålsenliga och vackra miljöer där medborgare själva kan vara aktiva i beslutsprocessen och känner sig delaktiga i skapandet av sina närmiljöer. Att bygga ett sådant samhälle kräver en vision om det goda samhället. Att ha någonstans att kalla sitt hem är ett grundläggande behov. Vi måste därför trygga bostadsförsörjningen för alla, oavsett ålder och sociala och ekonomiska förutsättningar. Vi måste ta itu med den ökade segregationen och sänka trösklarna för att komma in på bostadsmarknaden. Om fler får möjlighet att äga sitt boende kommer fler att känna ansvar för sitt boende och sin boendemiljö. Det vi bygger kommer att bestå i flera generationer. Det är därför viktigt att bostadspolitiken inbegriper perspektiv som vacker arkitektur, god stadsplanering och miljöaspekter. betonar småskalighet, trähusproduktion och organisk utveckling av bostadsområden. behöver öka bostadsproduktionen. Det gäller såväl hyresrätter, bostadsrätter och ägarlägenheter som villor. Grundläggande strukturproblem på den svenska bostadsmarknaden gör att byggandet inte är i takt med efterfrågan. Hinder för bostadsbyggande som krångliga och tidskrävande planprocesser och svårtolkade byggregler måste åtgärdas. Tiden från projektering till färdigställande av bostäder måste förkortas och byggkostnaderna minska. vill skapa en marknad med sunda spelregler och med långsiktigt förutsägbara villkor för bostadsbyggandet. Med bättre regler och lagändringar kan ett långsiktigt bra byggande uppnås utan att byggbranschen behöver stimuleras med subventioner. Enligt den budget som beslutade om , som byggde på ett gemensamt förslag av och , skulle bl.a. investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande avvecklas. Regeringen har valt att behålla investeringsstödet, vilket beklagar. Stödet bör avvecklas och ersättas med en planeringsstimulans för kommunerna i syfte att öka plankapaciteten så att fler radhus och villor kan byggas. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 18 innebär i huvudsak följande. För att fullfölja den avveckling av investeringsstöden som påbörjades föreslår till att börja med att anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande minskas med 2021 för att därefter helt avvecklas. När det gäller regeringens förslag om ett nytt stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus anser fortfarande att miljardsatsningar för detta ändamål är en felprioritering. Vi föreslår att anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer minskas med 2021 och att det framöver inte avsätts ytterligare medel för detta ändamål. Eftersom det inte byggs lika många småhus som flerfamiljshus finns det anledning att tro att detaljplaner som omfattar flerfamiljshus prioriteras hos kommunerna. En tydlig tendens är att det sker en medveten förtätning av städerna, vilket är svårt att förena med småhusbebyggelse. vill att det byggs fler småhus, och vi föreslår därför att det inrättas ett nytt anslag på för ett ökat planläggande av byggbar mark benämnt Planeringsstimulans för kommuner, småhus. Bostadsområden och offentliga miljöer uppfattas ibland som otrygga, och människor väljer att stanna hemma eller undviker vissa miljöer på grund av rädsla. Forskning och trygghetsundersökningar visar entydigt att kvinnor i högre grad än män upplever otrygghet när de vistas i det offentliga rummet, framför allt och nätter. Det finns några gemensamma kännetecken för platser som upplevs som trygga. Det är platser som går att överblicka och orientera sig i och som är välskötta. Med tanke på den otrygghet som många känner behövs det fler åtgärder och mer resurser för att bygga bort otryggheten. föreslår därför att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön. Dessa åtgärder ska vidtas i samverkan med polisen, allmänheten och civilsamhället. Slutligen avvisar anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling på . Sammantaget anvisar 1 mindre än regeringen till utgiftsområde 18 . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 18: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny och ombyggnad av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 (avsnitt 3.6.4). 2.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt tabell 1.1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V):