bet · H701FiU30 · 2020-06-11 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2019 Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottet har tagit del av årsredovisningen för staten 2019. Årsredovisningen för staten är ett viktigt komplement till budget-propositionen och ger en möjlighet att följa upp och kontrollera de beslut som fattat om statens budget. Utskottet konstaterar att regeringen anger att årsredovisningen upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Av redogörelse för granskningen av Årsredovisning för staten 2019 framgår inget ytterligare. Skrivelse 2019/20:101 Årsredovisning för staten 2019. Redogörelse /20:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2019. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Årsredovisning för staten 2019 Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:101 Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Tabell 2 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Tabell 3 Budgetmarginalens användning Tabell 4 Utfallet för statens budget 2019 Tabell 5 Utgifter som skiljer sig mer än från statens budget Tabell 6 Förklarande faktorer till skillnader mellan utfall och budget Utskottets förslag till riksdagsbeslut Årsredovisning för staten 2019 lägger skrivelse 2019/20:101 och redogörelse /20:RR4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (C), (V), (SD), (MP), (M), (M), (S), Gulan Avci (L), (S), (M), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:101 Årsredovisning för staten 2019 och redogörelse /20:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2019. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen eller redogörelsen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Efter budgetperiodens slut lämnar regeringen en årsredovisning för staten till (9 kap. 10 § regeringsformen). Enligt budgetlagen (2011:203) ska årsredovisningen lämnas till året efter budgetåret (10 kap. 5 §). Den lämnas till genom en årlig skrivelse. Årsredovisningen för staten är ett viktigt komplement till budgetpropositionen och ger möjlighet att följa upp och kontrollera beslut om statens budget. Årsredovisningen för staten ska ha ett sådant innehåll att den ansluter till beslut om statens budget (prop. 2010/11:40 s. 111). I budgetlagen finns bestämmelser om årsredovisningens innehåll (10 kap. 6 §). Årsredovisningen ska innehålla en uppföljning av de budgetpolitiska mål som har beslutat om. En redovisning ska lämnas av utfallet på de olika inkomsttitlarna och anslagen jämfört med budgeterade belopp. Regeringen ska förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet. Årsredovisningen ska även avspegla de övriga ekonomiska beslut som fattat, t.ex. bemyndiganden att beställa varor och tjänster samt att besluta om bidrag, ersättningar och lån som medför utgifter . Dessa delar av årsredovisningen ger viktig information om hur beslut om statens budget har genomförts. Vidare ska årsredovisningen innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en finansieringsanalys. Budgetlagen innehåller detaljerade bestämmelser om uppställningsformer m.m. (10 kap. 7–10 §§). Resultat- och balansräkningen är viktiga komplement till redovisningen av utfallet på inkomsttitlar och anslag m.m. ska också i årsredovisningen få en redovisning av statsskuldens utveckling och information om förväntade förluster och väsentliga risker när det gäller statens garantier och utlåning. Årsredovisningen ska även innehålla en samlad redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av iakttagelser samt en redovisning av EU-räkenskaperna och ett uttalande av regeringen om huruvida EU-räkenskaperna är rättvisande och om det finns en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medel. Årsredovisningen för staten bygger huvudsakligen på underlag som () och har lämnat. ESV:s underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbemyndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, statsskuldens utveckling samt redovisning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. I övrigt tas redovisningen fram eller kompletteras inom . Kvaliteten i årsredovisningen för staten granskas genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, som ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget. Därutöver intygar myndighetsledningarna att respektive myndighets årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll görs även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med ESV:s konsolideringsarbete och genom beredning av skrivelsen. Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för staten. Av 5 § samma lag framgår bl.a. att granskningen ska göras i enlighet med god redovisningssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och den underliggande redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen ska efter varje räkenskapsår avslutas med en revisionsberättelse, som enligt tilläggsbestämmelse 9.17.6 riksdagsordningen får lämnas till . Efter granskningen av årsredovisningen och i samband med avlämnandet av revisionsberättelsen kan också lämna en revisionsrapport till regeringen med eventuella övriga iakttagelser som vill uppmärksamma regeringen på. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2019. Redogörelsen omfattar följande delar: • uppföljning av de budgetpolitiska målen • utfallet för statens budget • resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys • utvecklingen av statsskulden • redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning • nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU. I skrivelsen redovisas även de myndigheter som i revisionen fått en revisionsberättelse med reservation från samt skälen för detta. Där lämnas också en sammanställning av gransknings-rapporter från effektivitetsrevisionen . Årsredovisning för staten 2019 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2019/20:101 Årsredovisning för staten och redogörelse /20:RR4 redogörelse för granskning av Årsredovisning för staten 2019 till handlingarna. I skrivelsen anger regeringen att årsredovisningen för staten 2019 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som följs upp i årsredovisningen för staten är dels målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), dels utgiftstaket, som båda har fastställts av . Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet) har sänkts från till en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Målet följs upp enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med målet använder regeringen som en indikator ett genomsnitt för det finansiella sparandet , vilket för den aktuella perioden omfattar 2012–2019. För att beakta vilken påverkan konjunkturläget har på den offentliga sektorns finansiella sparande använder regeringen även det strukturella sparandet som en indikator på hur målet uppfylls. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skulle vara om inkomsterna och utgifterna inte påverkades av konjunkturläget eller engångseffekter. Den offentliga sektorn inkluderar staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Den offentliga sektorn redovisade 2019 ett finansiellt sparande (inkomster - utgifter) som uppgick till ca eller av BNP. I prognosen i den budget som beslutade om beräknades ett överskott på eller av BNP. Det finansiella sparandet blev således lägre än beräknat. Sammantaget överensstämde inkomsterna väl med prognosen. Dock överskattades inkomsterna från framför allt kapitalbeskattningen. underskattades inkomsterna från räntor och utdelningar samt transfereringar från övriga sektorer. Utfallet av utgifterna blev högre än beräknat. Utgifter för såväl konsumtion som investeringar underskattades i både staten och kommunsektorn. I förhållande till 2018 halverades det finansiella sparandet 2019. Uppgifterna redovisas i tabell 1. Tabell 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Skillnad mot budget 2019 –0,5 Källa: Årsredovisning för staten 2019. Såväl det finansiella som det strukturella sparandet förstärktes (se tabell 2). Förstärkningen av det finansiella sparandet kan huvudsakligen hänföras till sparandet i staten, som ökade från –1,till +1,av BNP. Kommunsektorns sparande försvagades däremot av BNP . Det genomsnittliga finansiella sparandet –2019 (bakåtblickande åttaårssnitt) uppgick till –0,av BNP. Tabell 2 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande –1,0 –1,4 –1,5 –0,4 –0,5 –0,2 –0,1 –0,1 –0,6 –0,7 –0,4 Källa: Årsredovisning för staten 2019. Regeringen gör i skrivelsen en samlad bedömning av uppföljningen av målet för det finansiella sparandet. Det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2019 låg under både den nuvarande och tidigare målnivån. Sparandet steg dock gradvis . Det strukturella sparandet förstärktes och låg i nivå med överskottsmålet. Regeringen anser att finanspolitikens inriktning låg i linje med överskottsmålet. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Utgiftstaket kan användas som ett verktyg för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgångspunkten är att de nivåer på utgiftstaket som har beslutat om inte ska ändras till följd av andra orsaker än s.k. tekniska justeringar eller till följd av en väl motiverad ändrad inriktning på finanspolitiken. Utgiftstakets ursprungliga nivå fastställdes av till . Därefter har utgiftstakets nivå justerats av tekniska skäl. Sammantaget har utgiftstakets nivå höjts med till följd av tekniska justeringar. Flera av dessa tekniska justeringar hänför sig till budgetförändringar som lett till justeringar av statsbidragen till kommuner och regioner. Utöver de tekniska justeringarna har utgiftstakets nivå 2019 även ändrats av finanspolitiskt motiverade skäl med anledning av den förändring av finanspolitikens inriktning som angav när den beslutade om statens budget (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Den finanspolitiskt motiverade justeringen innebar en sänkning av utgiftstakets nivå med . De takbegränsade utgifterna är summan av utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel. Enligt utfallet för statens budget uppgick de takbegränsade utgifterna till 1 . Därmed underskreds utgiftstaket med en marginal på . Utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiskt beräknade takbegränsade utgifterna kallas budgetmarginalen. När fastställde utgiftstakets nivå uppgick budgetmarginalen till . Det betyder att budgetmarginalen har blivit mindre sedan utgiftstaket fastställdes (se tabell 3). Tabell 3 Budgetmarginalens användning Budgeteringsmarginal när utgiftstakets nivå fastställdes1 –54,9 Reviderad pris- och löneomräkning Finanspolitiskt motiverad sänkning av utgiftstakets nivå Total förändring av budgeteringsmarginalen –51,5 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49. Källa: Årsredovisning för staten 2019. Sammantaget har av budgetmarginalen använts för de reformer som regeringen föreslagit och beslutat om sedan utgiftstaket fastställdes. Beloppet avser reformer på budgetens utgiftssida och är en nettoeffekt, där beslut om finansiering genom minskade utgifter ingår. I budgetpropositionen föreslog regeringen bl.a. förstärkningar av resurserna till och försvaret, ett flertal åtgärder inom hälso- och sjukvårdsområdet, en höjning av barnbidraget samt en utökning av antalet utbildningsplatser och möjlighet till studiemedel för dessa. Reviderade bedömningar av de makroekonomiska förutsättningarna har medfört att budgetmarginalen blivit större. Det beror i huvudsak på att utgifterna i ålderspensionssystemet blivit lägre till följd av att bedömningen av inkomstindex successivt har reviderats ned sedan bedömningen i budgetpropositionen som låg till grund för utgiftsberäkningen när utgiftstaket fastställdes. Reviderade bedömningar av volymerna i de olika statliga transfereringssystemen har medfört att budgetmarginalen blivit större. Antalet personer i systemet för sjuk- och rehabiliteringspenning har i prognoserna successivt bedömts vara mindre. Även inom sjuk- och aktivitetsersättningen var antalet ersättningstagare färre 2019 än vad som bedömdes vid framtagandet av budgetpropositionen . Vidare har antalet personer med assistansersättning och antalet deltagare i etableringsinsatser successivt bedömts vara färre än enligt bedömningen i budgetpropositionen 2017. Även det genomsnittliga antalet nyanlända som kommunerna får schablonersättning för var mindre i utfallet än vad som bedömdes i de föregående beräkningarna. Förändringar till följd av övriga faktorer, t.ex. nya prognosmetoder eller ny information, har sammantaget medfört att budgeteringsmarginalen blivit större. Utfallet för statens budget 2019 I skrivelsen redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen har fått av . Redovisningen av budgeten avser inkomster, utgifter och saldot i statens budget. Redovisningen av utgifter görs dels i sammandrag, dels per utgiftsområde. I skrivelsen redovisas även den realekonomiska fördelningen av anslagens utfall. Det ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Saldot i statens budget 2019 I inkomster i statens budget ingår de kassamässiga skatteinkomsterna och övriga inkomster. Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Anslagen i statens budget är ramanslag som både kan överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändringar av anslagsbehållningar. Denna post är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till 2019. Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev lägre än beräknat. Det beror på lägre skatt på arbete och att hushållen minskat sina placeringar på skattekonto samt att utbetalda skatter till kommuner, dvs. de förskott på den slutliga skatten som löpande betalas under inkomståret, är större än de beräknade kommunala skatterna. Övriga inkomster blev lägre än den budget som beslutat . Det beror främst på att inga större försäljningar av statens egendom gjordes . Inkomsterna i statens budget specificeras i bilaga 1 till skrivelsen. Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (7,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (8,) lägre än totalt anvisat. Utgifterna i statens budget specificeras i bilaga 2 till skrivelsen. Saldot i statens budget blev 2019 och statens lånebehov minskade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till . Saldot blev därmed högre än beräknat (se tabell 4). Tabell 4 Utfallet för statens budget 2019 Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Källa: Årsredovisning för staten 2019. Inom 7 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre än vad som anvisades i statens budget (se tabell 5 nedan). Utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev lägre för flera anslag inom utgiftsområdet. Bland annat blev kostnaderna för statlig assistansersättning och stimulansbidrag samt åtgärder inom äldreområdet lägre än beräknat. Kostnaderna för läkemedel inom förmånerna blev dock högre än beräknat. Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev lägre än beräknat. Det beror bl.a. på att antalet nyanlända som beviljades uppehållstillstånd och togs emot i kommunerna blev lägre än beräknat och att utgifterna för ersättning för mottagandet av ensamkommande barn blev lägre än beräknat. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet lägre än vad som anvisades i budgeten, vilket framför allt beror på att utgifterna för prioriterat studiebidrag för dem som saknar slutbetyg från grundskola eller gymnasium blev lägre än beräknat. För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning blev utfallet lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror bl.a. på att medlen under anslag för bl.a. bidrag till lärarlöner och vuxenutbildning inte utnyttjades fullt ut. Att utfallet för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik blev lägre än vad som anvisats beror främst på att investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder till studerande blev lägre än beräknat. Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev lägre än vad som anvisades i budgeten, vilket i första hand beror på högre inkomster än beräknat från överkurser vid emission. Utfallet för utgiftsområde 27 Avgifter till Europiska unionen blev lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att EU återbetalade ett överskott till för den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Dessutom blev EU:s fastställda budget lägre än vad som antogs i budgeten. Även tullavgifterna blev lägre än beräknat. nettoutlåning uppgick till –, vilket är 70 521 miljoner lägre än vad som beräknades i statens budget. Det beror framför allt på att minskat valutareserven, vilket påverkade nettoutlåningen. Tabell 5 Utgifter som skiljer sig mer än från statens budget Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Källa: Årsredovisning för staten 2019. Sammantaget blev utgifterna i statens budget lägre än den budget som ursprungligen fastställt. Skillnaden kan enligt regeringen förklaras av reviderade bedömningar dels av de makroekonomiska förutsättningarna, dels av antalet personer som tar emot ersättningar från olika transfereringssystem (volymer). Vidare kan skillnaderna förklaras av nya beslut av eller . Det finns även ytterligare förklaringsfaktorer, som redovisas i kategorin Övriga utgifter. Resultatet sammanfattas i tabell 6 nedan. Av tabellen framgår att utgifterna blev 3,5 miljarder lägre än statens budget till följd av ändrade bedömningar av bl.a. antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem, dvs. volym (framför allt inom utgiftsområdena 9 och 15). Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdena (exklusive utgiftsområde 26) blev högre än statens budget till följd av beslut om högre anslagsnivåer efter förslag i propositionerna om ändringar i statens budget. Av övriga orsaker blev utgifterna totalt lägre än i statens budget (varav lägre inom framför allt utgiftsområdena 14, 16, 20, 21, 23 och 27). Tabell 6 Förklarande faktorer till skillnader mellan utfall och budget Utgiftsområden, exklusive räntor1 –3,2 –3,5 –4,2 –2,9 –2,9 –72,9 –74,7 –79,0 –3,5 –0,5 –78,9 1 Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2 nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. Källa: Årsredovisning för staten 2019. Regeringen redovisar i skrivelsen även utfallet per utgiftsområde. För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan den ursprungligen beslutade budgeten och utfallet. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . Förutom anslagsutfallet redovisas per utgiftsområde hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndiganden om statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Av redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. För varje utgiftsområde redovisas också iakttagelser i fråga om den årliga revisionen för de myndigheter som har fått en revisionsberättelse med reservation eller med upplysning. har granskat 220 myndigheters årsredovisningar , varav 9 myndigheter fått en revisionsberättelse med reservation. Av de granskade myndigheterna har två myndigheter fått en revisionsberättelse med upplysning. En revisionsberättelse med reservation innebär att bedömer att årsredovisningen i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild men att vissa brister har uppmärksammats i samband med revisionen. En revisionsberättelse med upplysning innebär att valt att lyfta fram särskilt viktig information som lämnats i årsredovisningen eller som behövs för att förstå revision. Även iakttagelser i fråga om effektivitetsrevisionen redovisas under varje utgiftsområde. En sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter finns i bilaga 4 till skrivelsen. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får beställa varor eller tjänster och besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det år som budgeten avser för det ändamål och med högst det belopp som beslutat. De åtaganden som görs räknas inte som ekonomiska händelser och ska därför inte redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det bemyndigandebelopp som fattat beslut om. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden och utestående åtaganden vid utgången av 2019 finns i bilaga 3 till skrivelsen. Det totala bemyndigandebeloppet var , och de utestående åtagandena uppgick till . De totala utestående åtagandena blev 88 074 miljoner lägre än det totala bemyndigandebeloppet. De högsta bemyndigandebeloppen avsåg utgiftsområde 22 Kommunikationer, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Även de största skillnaderna mellan bemyndigandebelopp och utestående åtaganden fanns vid utgången av 2019 inom utgiftsområde 22, 7 och 6. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203) och grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, som upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Årsredovisningen för staten är en konsolidering av myndigheternas årsredovisningar, vilket innebär att balans- och resultaträkningarna slås samman efter det att interna mellanhavanden i form av fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. Finansanalysen upprättas därefter med den konsoliderade resultat- och balansräkningen som underlag. De organisationer som ingår i den konsoliderade resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen framgår av bilaga 6 till skrivelsen. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade reglerna i 13–15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten.