bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Många av åtgärderna är sådana som även påverkar andra brottstyper än just finansiering av terrorism. Till exempel aktualiseras de åtgärder som riktar sig generellt mot brott mot välfärden. Det pågår utredningar eller lagstiftningsarbete inom området för bl.a. säkrare id-kort, minskade fel i folkbokföringen, säkrare system för samordningsnummer, skärpt strafflagstiftning och myndigheters ökade tillgång till information. Generellt har även en rad åtgärder vidtagits inom området för penningtvätt och finansiering av terrorism, för att stärka såväl det straffrättsliga som det administrativa regelverket. Säkerhetspolisen kommer exempelvis att få en egen möjlighet att ställa frågor direkt till verksamhetsutövare. är skyldiga att lämna uppgifter till brottsbekämpningen utan dröjsmål och i elektronisk form (bet. 2019/20:JuU32 s.21 f). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism (dir. 2019:80). Utredaren ska bl.a. analysera förutsättningarna för att effektivt utöva tillsyn på området för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och analysera förutsättningarna för banker och andra kreditinstitut samt för finanspolisen och andra brottsbekämpande myndigheter att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism inbegripet former för informationsdelning mellan institut och myndigheter. Utredaren ska vidare analysera om den befintliga tillsynsstrukturen på området är ändamålsenlig och lämna de förslag till författningsändringar som krävs. Uppdraget har sin grund i tillkännagivande om att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Uppdraget ska redovisas . har det införts regler om ett nytt konto- och värdefackssystem som ger brottsbekämpande myndigheter ett effektivt verktyg för att ”följa pengarna” (bet. 2019/20:FiU15, rskr. 2019/20:38). Även inom andra områden än de nämnda pågår arbete i , och dialog förs med myndigheter, t.ex. när det gäller informationsutbyte, samarbetsformer mellan myndigheter och andra åtgärder (bet. 2019/20:JuU32 s.21 f). Utskottet behandlade ett motionsyrkande om förbättrat informationsutbyte mellan och (bet. 2018/19:JuU13 s. 44 f.). Utskottet konstaterade att har en viktig roll i kampen mot den organiserade brottsligheten och att det var en brist att det inte finns någon sekretessbrytande bestämmelse som reglerar polisens möjlighet att lämna uppgifter till för att möjliggöra utmätning av egendom som påträffas i polisens verksamhet. I stället måste generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL tillämpas, vilket är en bestämmelse som är tänkt att i första hand vara en ventil för att inte oförutsedda hinder ska uppkomma i myndigheters verksamhet. Utskottet noterade även att situationen uppmärksammats av ombudsmän (). För att polisen och ska kunna ha ett effektivt samarbete mot den organiserade brottsligheten ansåg utskottet att polisens möjlighet att dela med sig av information om egendom som påträffas i den brottsutredande verksamheten borde ses över. Även om i sitt betänkande Ett modernare utsökningsförfarande hade behandlat frågor om sekretess och informationsutbyte mellan bl.a. och polisen tog utredningen emellertid inte specifikt sikte på den situationen som lyftes fram i motionen. Utskottet föreslog därför att skulle göra ett tillkännagivande om att se över polisens möjlighet att till dela med sig av information om egendom som påträffas i polisens verksamhet i syfte att möjliggöra en utmätning av denna. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:192). I skrivelser till regeringen – åtgärder tas följande upp om informationsutbyte mellan och (skr. 2019/20:75 s. 67): har ställt sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att underlätta informationsutbyte mellan och (bet. 2017/18:JuU13 s. 44 f.). Därmed har bifallit motion 2017/18:3192 yrkande 7. Avsikten är att frågan ska övervägas i samband med den fortsatta beredningen av betänkande Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81). Punkten är inte slutbehandlad. Utskottet har behandlat motioner om polisens arbete mot seriebrottslighet tidigare, (bet. 2018/19:JuU10 s. 44 f.). Utskottet var inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandet att polisens arbete mot seriebrottslighet skulle stärkas, och avstyrkte motionen. I frågan om finansiering mot terrorism anförde utskottet följande i betänkande 2019/20:JuU32 om mera samordning vad gäller penningtvätt: deltar tillsammans med 15 andra myndigheter i den samordningsfunktion för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som finns inom . Som framgår ovan har utskottet tidigare avstyrkt motionsyrkanden om att inrätta en ny sorts nationell samordningsfunktion som föreslås i motion[…]. Utskottet anser inte att det i detta ärende har framkommit några omständigheter som ger anledning för att ta ett nytt initiativ. Utskottet uttryckte förståelse för det som anförs i ett antal motioner om samarbete mellan , kommunerna, civilsamhället och andra myndigheter men noterade dock att det pågår arbete på området och avstyrkte därmed motionsyrkandena (bet. 2019/20:JuU10 s. 114). Som framgår ovan bereds tidigare tillkännagivanden om polisens möjlighet att till dela med sig av information om egendom som påträffas i polisens verksamhet i syfte att möjliggöra en utmätning av denna alltjämt inom . Avsikten är att frågan ska övervägas i samband med den fortsatta beredningen av betänkande. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas och är därför inte berett att ställa sig bakom motion 2019/20:3191 (KD) yrkande 35. Motionen avstyrks därmed. När det gäller arbetet mot seriebrottslighet konstaterar utskottet att polisen arbetar med brottssamordning, både på regional nivå och på polisområdesnivå, att denna är inriktad mot seriebrottslighet samt att man även arbetar med att utveckla verksamheten. Mot denna bakgrund saknas det enligt utskottet anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:875 (M), 2019/20:1599 (C) yrkande 3, 2019/20:2516 (M) och 2019/20:3061 (M) yrkande 1. Utskottet konstaterar vidare att det finns ett samarbete mellan , och , bl.a. när det utbyte av information om penningtvätt. Den samordningsfunktion som inrättats har bl.a. till uppgift att identifiera, kartlägga och analysera riskerna och metoderna för penningtvätt och finansiering av terrorism i . Det finns bl.a. mot denna bakgrund enligt utskottet inte behov av något sådant tillkännagivande som motionärerna begär i motion 2019/20:2674 (M) yrkande 3. Motionen avstyrks därmed. Utskottet uttrycker förståelse för det som anförs i ett antal motioner om samarbete i och mellan , kommunerna, civilsamhället och andra myndigheter men noterar dock att det pågår arbete på området och avstyrker därmed motionerna 2019/20:875 (M), 2019/20:2516 (M), 2019/20:1599 yrkande 3, 2019/20:2674 (M) yrkande 3 och 2019/20:3061 (M) yrkande 1. Särskilt utsatta områden och gängkriminalitet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder i s.k. särskilt utsatta områden, som bl.a. rör frågor om gängkriminalitet, zonförbud, visitationszoner och undantagstillstånd. Jämför reservation 24 (M, KD, L), 25 (V), 26 (C), 27 (M, KD), 28 (SD) och 29 (M). Åtgärder i särskilt utsatta områden I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att det vidtas konkreta och snabba åtgärder för att bekämpa gängkriminaliteten. I kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs att de rättsvårdande myndigheterna ska få fler verktyg för att komma åt gängmedlemmar. Det kan exempelvis handla om att polisen samverkar med hyresvärdar för att lättare säga upp gängmedlemmars hyreskontrakt, att de kommunala förvaltningarna granskar gängens näringsverksamheter och att myndigheter som ges ytterligare verktyg för att dra in de ersättningar som gängmedlemmar eventuellt uppbär. I samma motion yrkande 21 anförs att det brottsbekämpande samarbetet mellan kommun och stat måste underlättas och att man därför bör ändra reglerna om utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan statliga och kommunala myndigheter. Det bör t.ex. vara möjligt för kommuner och att utbyta uppgifter för att genomföra samordnade tillslag mot den organiserade brottsligheten. Motionärerna vill också se åtgärder såsom ökad kameraövervakning och en utbyggnad av NFC för att stärka polisens förmåga att klara upp fler brott, yrkande 8. I motion 2019/20:1984 av (M) begärs att ytterligare rättspolitiska åtgärder bör övervägas för att komma åt grov och organiserad brottslighet inte minst i särskilt utsatta områden. I motion 2019/20:203 av (C) yrkande 9 önskar motionären en utredning om ökat statligt stöd till kommunernas arbete mot organiserad kriminalitet, inte minst till de kommuner som har störst problem. I partimotion 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om polisens samarbete med kommuner och i yrkande 8 om polisens samarbete med civilsamhället. Motionärerna anför att kommunerna och andra lokala aktörer har en nyckelroll i det brottsförebyggande arbetet. Polisens samarbete med andra aktörer på lokalplanet behöver utvecklas, och både polis och kommuner behöver öka sitt samarbete med civilsamhället I partimotion 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att en nationell tillsätts för att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet samt i yrkande 2 att en lämplig aktör ges i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för att förebygga gängkriminalitet och våldsbejakande extremism bland unga män. Motionärerna begär i yrkande 3 att regeringen ger och Kriminalvården i uppdrag att ta fram en plan för hur projektet ”Sluta skjut ” kan utvidgas och spridas till hela landet. Projektet avser förebyggande arbete och riktar sig till den gängmedlem som söker sig bort från ett våldsamt liv. I yrkande 6 begärs att regeringen ger förslagsvis , i uppdrag att i nära samarbete med den nationella ta fram riktlinjer för förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov även bistå de sociala insatsgrupperna. Motionärerna begär också, i yrkande 7, att regeringen genom att se över relevant lagstiftning och berörda myndigheters regleringsbrev stärker samordningen mellan kommuner och myndigheter för att tidigt kunna hitta sådana personer som riskerar att dras in i gängkriminella eller våldsbejakande miljöer som skyddet för den personliga integriteten värnas. I motion 2018/19:1959 av (L) yrkande 1 begärs att våldet i de svenska förorterna ska erkännas som en nationell kris. I yrkande 2 framhålls vikten av att lyfta utsatta områden. Motionären anför i yrkande 3 att det är nödvändigt att ta efter Södertäljemodellen i resten av för att få stopp på gängkriminaliteten. Modellen innebär att polisen identifierar det problem som ska bekämpas, och hur, innan man börjar bekämpa det, för att kunna uppnå större resultat. Man tar ett större grepp än att bara lagföra kriminella. I motion 2019/20:3134 av Lawen Redar (S) efterfrågas nationella satsningar på brottsförebyggande insatser i brottsutsatta bostadsområden. I motion 2019/20:2449 av (MP) yrkas förstärkt stöd till avhopparverksamhet från kriminalitet. Samhället behöver erbjuda stöd och skydd till dem som vill lämna en kriminell livsstil. Vad gäller avhopparverksamhet som är inriktad mot kriminella har regeringen gett i uppdrag att ansvara för denna verksamhet. Även om mycket bra har gjorts anser motionären att arbetet borde stärkas. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 18 efterfrågas att nolltolerans införs mot brott med start i vissa områden så att unga som trots tidig hjälp hamnar i kriminalitet kan mötas med tidiga, tydliga och skarpa reaktioner från samhällets sida. I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 14 och i kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 7 efterfrågas möjlighet att införa visitationszoner. I kommittémotion 2019/20:3063 framförs också i yrkande 6 att polisen ska ges möjlighet att besluta om s.k. zonförbud. Även i kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 30 i denna del efterfrågas möjligheter att införa visitationszoner. I kommittémotion 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 13 begärs att lagar som medger möjlighet att utlysa lokala undantagstillstånd bör utredas och genomföras. Enligt motionärerna bör tydliga mål sättas upp för ordningsmakten för att komma till rätta med våldsproblematiken i de värst drabbade utanförskapsområdena (yrkande 14) och situationen i de särskilt utsatta områdena och den generella utmaning som subversiva kriminella element utgör mot statens våldsmonopol kategoriseras som ett inre säkerhetshot (yrkande 15). Flaggning av adresser för ambulanser I motion 2019/20:1605 av Alireza Akhondi (C) efterfrågas att åtgärder vidtas för ett tryggare så att också de s.k. utanförskapsområdena inkluderas i vårt gemensamma samhälle och i motion 2019/20:1608 av samma motionär efterfrågas åtgärder vad gäller s.k. flaggning av farliga adresser för ambulanser. (M) anför i motion 2019/20:2623 yrkande 1 att förutsättningarna för att råda bot på gängkriminaliteten genom att införa ett belöningssystem bör utredas. Belöningssystemet ska innebära en fast, mindre, men inte oansenlig, summa för den som anmäler brott kopplade till gängkriminalitet och som leder till fällande dom. I kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande10 begärs att det övervägs om polisen kan ges möjlighet att betala ut tipspengar, särskilt i syfte att komma åt fler illegala vapen. Åtgärder i särskilt utsatta områden I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i de utsatta områdena. vision är att det inte ska finnas några utsatta områden i . På kortare sikt är målet att den negativa utvecklingen i de utsatta områdena ska vändas så att tryggheten ökar och att det finns en god förmåga att bekämpa brott. Vidare ska polisen vara fysiskt närvarande i bostadsområdena. Polisen ska arbeta relationsskapande och gränssättande med åtgärder utifrån lokala lägesbilder. En förutsättning för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin. Utvecklingen i områdena planeras att följas upp årsvis (prop. 2019/20:1 utg. omr. 4 s. 58). I regleringsbrev har regeringen gett flera uppdrag till som avser åtgärder i utsatta områden: • ska följa upp och tertialvis redovisa ett antal polisiärt relevanta indikatorer som tillsammans ger en bild av situationen i utsatta områden. • ska redovisa statistik avseende utrednings-verksamheten och skjutningar. ska också följa upp och tertialvis redovisa ett antal polisiärt relevanta indikatorer som tillsammans ger en bild av situationen i utsatta områden. • ska tillsammans med Säkerhetspolisen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , och gemensamt öka samhällets förmåga att hantera explosiva varor samt förebygga och förhindra den illegala införseln och användningen av dessa. Uppdraget ska redovisas till regeringen . En delredovisning ska lämnas . • ska tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten lämna en lägesbedömning om sprängämnessäkerhet. • ska när det gäller avhopparverksamhet lämna en redovisning till regeringen av vilka organisationer som tagit emot bidrag och vad bidragsmedlen har använts till. I regleringsbrevet anges vidare att högst får användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna kriminella gäng (avhopparverksamhet). Polisen presenterade en uppdaterad lägesbild över utvecklingen i de utsatta områdena. I lägesbilden pekas det ut vilka områden i som kan definieras som utsatta respektive särskilt utsatta. De utsatta områdena är sådana bostadsområden som bedömer ha särskilda problem med brott och ordningsstörningar. Enligt polisens lägesbild finns det 60 sådana områden i vilket kan jämföras med de 61 som identifierades . Syftet med lägesbilden är att skapa ett underlag för hur polisen bl.a. ska kunna prioritera sina resurser (Lägesbild från , Kriminell påverkan i lokalsamhället, , A309.000/2018). har kraftsamlat i ett antal särskilt utsatta områden runt om i landet. De utsatta områdena har även fortsättningsvis varit prioriterade men trots detta har en stor mängd fall av dödligt våld, många med hjälp av skjutvapen ägt rum. För att testa nya metoder mot skjutningar och andra grova våldsbrott har en myndighetsgemensam satsning mot dödligt våld (Sluta skjut – som pilotprojekt) påbörjats i . Projektet leds av , och Kriminalvården och bygger på en metod som kallas gruppvåldsintervention (GVI). Målet med metoden är att förebygga skjutningar och andra grova våldsbrott kopplade till kriminella grupper och göra det lättare för kriminella individer att få rätt stöd som leder bort från en våldsam livsstil. inleddes och pågår fortfarande som utvärdering sker. Enligt regeringen kommer metoden om den visar sig vara framgångsrik spridas till andra områden i med liknande problem. I det nationella arbetet mot organiserad brottslighet har , tillsammans med elva andra myndigheter, riktat det gemensamma arbetet mot organiserad brottslighet i utsatta områden. I Polisregion har också en särskild insats bedrivits för att minska antalet illegala skjutvapen och förekomsten av handgranater i utsatta områden. gör bedömningen att insatsen har bidragit till att förhindra ett antal skjutningar och att ett antal centrala individer har kunnat lagföras (prop. 2019/2020:1 utg. omr. 4, s. 26 f). beslutade också om en nationell särskild händelse mot våld med skjutvapen och explosivämnen. Den nationella särskilda händelsen har fått namnet Rimfrost och har fyra målinriktningar: Att reducera skjutningar och sprängningar i gängmiljön avsevärt, att reducera antalet personer i kriminella nätverk med hjälp av gripanden, anhållanden, häktningar och domar, att öka antalet beslag av vapen och sprängmedel och att öka allmänhetens trygghet. Beslutet om en nationell särskild händelse har gjort det möjligt att med nationella polisiära resurser förstärka de delar av landet där det har inträffat många våldsbrott. Arbetet kan genomföras med nationella resurser eller genom omfördelningar mellan polisregionerna av t.ex. utredare, analytiker eller ingripandepoliser som arbetar i yttre tjänst. Polisen har också i den forensiska verksamheten (Nationellt forensiskt centrum, NFC) bedrivit ett framåtsyftande förändringsarbete. Samverkan med andra viktiga samverkanspartner såsom t.ex. Polisens satsning på den forensiska processen som syftar bland annat till att höja kvaliteten på hela den forensiska kedjan från brottsplats till domstol och medför även en utökning av den forensiska resursen. NFC arbetade även med att skapa en mottagningsfunktion som ska vara avdelningens operativa nav, en primär kontaktyta för tidig dialog med uppdragsgivaren, där tidig uppackning och bedömning av material är viktiga delar. En ny anpassad organisation infördes, och NFC påbörjade ett arbete med behovsanpassade arbetstider för att öka tillgängligheten för uppdragsgivare och korta handläggningstiderna (årsredovisning , s.46). När det gäller polisens samarbete med bl.a. kommuner i brottsbekämpningen anförde justitie- och inrikesminister följande i ett svar på en skriftlig fråga om kommunernas verktyg mot brottslig verksamhet (fr. 2017/18:1535): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att förändra sekretesslagstiftningen för att förbättra möjligheterna till lokal och samverkan mot gängbrottsligheten. Att bekämpa gängbrottsligheten är en av regeringens viktigaste frågor och en rad åtgärder har genomförts för att förebygga, förhindra och bekämpa sådan brottslighet. Regeringen har bl.a. initierat omfattande skärpningar i den straffrättsliga lagstiftningen och fler än 30 straffrättsliga bestämmelser relaterade till organiserad brottslighet har skärpts, bland dem allvarliga våldsbrott och grova vapenbrott. Regeringen underlättar också användningen av kameraövervakning och förslag om nya påföljder för unga lagöverträdare bereds i . För att ge möjlighet att öka antalet anställda och närvaron på lokal nivå har regeringen föreslagit och aviserat stora resursökningar till . Totalt förstärker vi polisen med . Regeringen har också riktat och breddat tolv myndigheters gemensamma arbete mot den organiserade brottslighet som förekommer i de mest utsatta bostadsområdena. Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Programmet syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela landet. Kommunerna är särskilt viktiga i detta avseende och regeringen ser positivt på en ökad samverkan mellan kommunerna och . Att myndigheter kan arbeta tillsammans har identifierats som en tydlig framgångsfaktor i arbetet mot organiserad brottslighet. Enligt svensk rätt gäller som huvudregel sekretess mellan myndigheter. Sekretesslagstiftningen är dock uppbyggd så att den inte hindrar myndigheterna från att lämna ut uppgifter i situationer där intresset av att uppgifterna lämnas ut bör ha företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Det finns därför ett antal sekretessbrytande bestämmelser som möjliggör att sekretessreglerade uppgifter kan lämnas ut till en annan myndighet, bland annat vid misstanke om grova brott. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bland andra , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Syftet är att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte. Uppdraget ska redovisas . redovisades utredningen bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37). Utredningen föreslår bl.a. att en ny sekretessbrytande regel ska införas i offentlighets- och sekretesslagen till förebyggande av allvarlig brottslighet mot person. Enligt förslaget ska sekretessen inom och hälso- och sjukvården inte hindra att uppgifter som rör en enskild lämnas till om det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde kommer att begå brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. och för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . För utlämning av uppgiften krävs att den kan antas bidra till att förhindra sådan brottslig verksamhet. Betänkandet är nu ute på remiss. Frågan om i vilken utsträckning myndigheter ska kunna utbyta information är principiellt viktig och kräver noggranna avvägningar mellan olika intressen. är det av stor betydelse att myndigheterna har effektiva verktyg för att kunna utreda brott. Jag avser därför att noga följa frågan. Regeringen beslutade, som framgår av frågesvaret ovan, att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Utredningen presenterade betänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65). I betänkandet föreslås att vissa nya sekretessbrytande bestämmelser införs. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism som ska stärka arbetet med att bekämpa terrorism. Regeringen föreslår bland annat att ges utökade möjligheter att ta del av uppgifter från i syfte att förebygga terroristbrottslighet. Regeringen föreslår också att ska få utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen. Utlämnande från ska i större utsträckning kunna ske vid misstankar om att terroristbrottslighet har begåtts men också när det krävs för att förebygga sådan brottslighet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En proposition lämnades till (prop. 2019/20:123).