bet · H701FiU26 · 2020-03-04 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om kommunala tillsynsavgifter, förutsättningar för att bedriva välfärdsverksamhet, det kommunala utjämningssystemet, riktade statsbidrag, redovisning av skattepengar, nationell samling av framgångsprojekt och sociala utfallskontrakt. Utskottet hänvisar till befintlig lagstiftning, pågående utredningar och det arbete som redan bedrivs på många områden. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, V, KD) och tre särskilda yttranden (V). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet Riktade statsbidrag till kommunsektorn 1.Kommunala tillsynsavgifter, punkt 1 (M) 2.Vinster i välfärdsverksamhet, punkt 3 (SD) 3.Vinster i välfärdsverksamhet, punkt 3 (C) 4.Vinster i välfärdsverksamhet, punkt 3 (V) 5.Det kommunala utjämningssystemet, punkt 5 (C) 6.Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 6 (M) 7.Riktade statsbidrag till kommunsektorn, punkt 6 (C) 8.Ersättningssystem för välfärdsverksamhet, punkt 7 (SD) 9.Finansiering av välfärdsverksamhet, punkt 8 (C) 10.Sociala utfallskontrakt, punkt 11 (KD) 1.Tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet, punkt 2 (V) 2.Det kommunala utjämningssystemet, punkt 5 (V) 3.Finansiering av välfärdsverksamhet, punkt 8 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:1567 av (M), 2019/20:1574 av och (båda M), 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 6, 2019/20:1938 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 1 (M) Tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet 2019/20:1359 av och (båda M). 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 75, 2019/20:1082 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2019/20:2834 av (M) yrkande 3. 2019/20:1431 av (S), 2019/20:1777 av och (båda C), 2019/20:1796 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 5 (C) Riktade statsbidrag till kommunsektorn 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 23, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 76. Reservation 8 (SD) 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 9 (C) 2019/20:1812 av (M). 2019/20:1645 av (M). 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 126. Reservation 10 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20 om kommunala tillsynsavgifter, förutsättningar för att bedriva välfärdsverksamhet, det kommunala utjämningssystemet, riktade statsbidrag, redovisning av skattepengar, nationell samling av framgångsprojekt och sociala utfallskontrakt. Samtliga motionsförslag innehåller förslag till tillkännagivanden. En sammanställning över de behandlade förslagen redovisas i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om kommunala tillsynsavgifter med hänvisning till gällande lagstiftning och det arbete som regeringen bedriver på området. Jämför reservation 1 (M). I flera motioner lämnas förslag om förändringar av systemet för kommunala tillsynsavgifter. I motion 2019/20:1567 av (M) anförs att skillnaden mellan vad en stor livsmedelsbutik och en liten lanthandel får betala i avgifter för att bedriva kommersiell handel är liten trots att skillnaderna i den faktiska tillsynen är väldigt stor. Motionären vill därför att tillsynsavgifterna för service ses över och att de i högre grad än anpassas efter faktisk omsättning av den verksamhet som ska inspekteras. I motion 2019/20:1574 av och (båda M) anförs också att en översyn bör göras så att tillsynskostnaderna för mindre serviceföretag på landsbygden blir mer proportionerligt utformade. Även i motion 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 6 anförs att företag betalar många olika avgifter till myndigheter i samband med ansökningar och tillstånd. Motionärerna anser att en avgift ska motsvaras av en motprestation och framhåller att efterhandsdebitering av tillsynsavgifter bör göras till regel hos myndigheterna. I motion 2019/20:1938 av (M) yrkande 1 och 2 anförs att när en kommun eller staten tar ut en avgift ska dess storlek vara proportionerlig till kostnaden för motprestationen. Enligt motionären utförs det inte alltid någon motprestation. Därför anser motionären att man bör se över möjligheten att göra kommuner skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifternas storlek och kostnaden för den motprestation som avgiften avser. I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att det inte är ovanligt att kommuner fakturerar företag för tillsynsavgifter men sedan inte genomför själva tillsynen. Motionärerna anser att det inte ska vara tillåtet att ta ut avgifter för tillsyn som inte utförs. Om det inte går att få till en ändring genom dialog med kommunerna vill motionärerna att möjligheten att lagstifta ses över. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2018/19:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet framhöll utskottet att det är helt i enlighet med regelverket att tillsynsmyndigheter tar ut en tillsynsavgift utan att en kontroll nödvändigtvis har utförts. Utskottet konstaterade att det pågick ett arbete inom för att stärka livsmedelskontrollen genom samverkan samt att regeringen skulle lämna en svarsskrivelse på om tillsyn. Utskottet ville avvakta regeringens pågående arbete innan eventuella åtgärder övervägdes. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Regeringens skrivelse 2018/19:87 om statens vägledning av tillsyn lämnade regeringen skrivelse 2018/19:87 till . I skrivelsen instämmer regeringen delvis i sammanfattande bedömning att en otydlig organisationsstyrning från regeringen kan ha bidragit till att statens vägledning av den kommunala tillsynen brister inom alkohol- och miljöområdet. Regeringen kommer därför att beakta rekommendationen i det kontinuerliga förbättringsarbetet när det gäller tillsynsvägledning inom dessa områden. När det gäller tillsynsvägledning i fråga om livsmedelskontroll var bedömning att den är ändamålsenlig och att den i huvudsak fungerar tillfredsställande. Regeringen instämmer i bedömning. Skrivelsen behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2019/20:MJU3 om statens vägledning av tillsyn. Miljö- och jordbruksutskottet delade såväl regeringens som bedömning och föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:4). I regleringsbrevet har regeringen gett i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur kommunala kontrollmyndigheters förmåga att utföra livsmedelskontroll kan följas upp. Uppdraget ska bidra till regeringens mål om en mer likvärdig och effektiv livsmedelskontroll och ska redovisas till . Liksom vid tidigare behandling vill utskottet framhålla att det är helt i enlighet med regelverket att tillsynsmyndigheter tar ut en tillsynsavgift utan att en kontroll nödvändigtvis har utförts. Vidare kan utskottet konstatera att regeringen kommer att beakta rekommendation i det kontinuerliga förbättringsarbetet när det gäller tillsynsvägledning inom alkohol- och miljöområdet och att fått i uppdrag att utarbeta förslag till hur kommunala kontrollmyndigheters förmåga att utföra livsmedelskontroll kan följas upp, vilket utskottet välkomnar. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om generell tillståndsplikt med hänvisning till kommunernas lagstadgade ansvar att tillhandahålla välfärdstjänster. Jämför särskilt yttrande 1 (V). I motion 2019/20:1359 av och (båda M) anförs att det ska vara ordning och reda i välfärden. Det förutsätter enligt motionärerna att villkoren för att bedriva välfärdsverksamhet är likvärdiga. Motionärerna vill därför att en generell tillståndsplikt ses över för både offentliga och privata utförare för att de ska få bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, LSS samt hälso- och sjukvårdslagen. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om tillstånd att bedriva välfärdsverksamhet, senast i betänkande 2018/19:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet konstaterade utskottet att på förslag av utskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med kompletterande lagstiftning så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Utskottet noterade att regeringen avsåg att lägga fram förslag för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftsform har likvärdiga villkor. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att rikta ytterligare tillkännagivanden till regeringen utan såg fram emot att regeringen skulle återkomma till i enlighet med vad som framgick av den sakpolitiska överenskommelsen (det s.k. januariavtalet) och av tidigare tillkännagivanden. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. I den ekonomiska vårpropositionen 2019 skriver regeringen att den i enlighet med januariavtalet inte kommer att lägga fram förslag som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla för alla aktörer. Alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet står bakom den politik som regeringen avser att föra och som innebär att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla för alla aktörer, samt att alla aktörer, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet vill också framhålla den bedömning som gör i sitt betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) när det gäller prövning av anställda som befinner sig i ledande ställning i offentlig verksamhet. Utredningen anför bl.a. att kommunerna har ett lagstadgat ansvar för att tillhandahålla socialtjänst och utbildning åt medborgarna, och förutsätts ha kunskap och kompetens inom det som utgör kommunernas grundläggande uppdrag. Utskottet delar denna bedömning och anser att det inte finns skäl att införa något som motsvarar en ägar- och ledningsprövning för verksamhet. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om vinster i välfärdsverksamhet med hänvisning till skrivningarna i januariavtalet om att höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och att alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Jämför reservation 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I kommittémotion 2019/20:286 av m.fl. (V) anförs att förskolans mål ska vara att ge barnen den bästa omsorgen och goda förutsättningar att utvecklas – inte att generera vinst till privata bolag. Motionärerna vill se förslag som innebär att möjligheten att bedriva pedagogisk omsorg i bolagsform avskaffas. I kommittémotion 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 75 anförs att aktiebolag som är verksamma inom välfärdssektorn och som finansieras av offentliga medel är att betrakta som särskilda. Samhället anser att det är verksamheter som är så pass centrala att alla ska ha tillgång till dem – rik som fattig – och att de därför ska skattefinansieras. Motionärerna anser att det bör införas en bestämmelse om att ett aktiebolag som får sina intäkter från offentliga medel inte ska få ta ut utdelning förrän det finns en sådan ekonomisk stabilitet (buffert) som kan garantera att verksamheten kan upprätthållas utan avbrott. I motion 2019/20:1082 av (M) yrkande 1 anförs att välfärdssektorn är ett område där många företag drivs av kvinnor. Motionären menar att om det införs begränsningar av vinster i välfärden dras mattan undan för just många kvinnliga företagare. Motionären anser att det inte minst ur ett rättvise- och tillväxtperspektiv bör vara tillåtet att göra vinster även i välfärdsföretag. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 30 framhålls vikten av en mångfald av utförare inom vården, skolan och omsorgen för att säkra kvalitet och konkurrenskraft och därmed effektivitet. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2018/19:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet framhölls att på förslag av utskottet riktat två tillkännagivande till regeringen om att införa nationella kvalitetskrav för verksamhet som bedrivs inom välfärdens områden och om att skärpa de sanktioner som staten kan rikta mot enskilda samt komplettera lagstiftningen så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer. Syftet med detta var att behålla valfriheten och säkerställa hög kvalitet i välfärden. Utskottet noterade att regeringen inte hade för avsikt att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. I stället skulle kvalitetskrav vara styrande. Utskottet såg fram emot att regeringen skulle återkomma till i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen (det s.k. januariavtalet). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna Socialdemokraterna, slöt en överenskommelse med 73 punkter där partierna kom överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete i de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. I överenskommelsen framhålls att den enskildes valfrihet är en central del av den svenska välfärden. Därför behövs en mångfald av aktörer och goda villkor för enskilt drivna verksamheter inom välfärden som underlättar den enskildes aktiva val. I överenskommelsen sägs följande: Regeringen kommer inte att driva eller arbeta vidare med förslag om vinstförbud eller andra förslag med syftet att införa vinstbegränsningar för privata aktörer i välfärden. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Detta kommer att uttryckas i vårändringsbudgeten . Förslag kommer läggas för att säkerställa att alla aktörer inom välfärden oavsett driftsform har likvärdiga villkor. När det gäller skolan framhålls att lika villkor ska gälla för både privat och offentligt drivna verksamheter. Höga kvalitetskrav ska vara styrande. Enligt överenskommelsen ska en utredning om kvalitetskrav tillsättas och arbeta med dessa frågor 2020–2022. När det gäller sjukvård och äldreomsorg framhålls att konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, vad gäller såväl ekonomiska villkor som en fungerande tillståndsgivning och kvalitetskrav. (Källa: Utkast till sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna.) I den ekonomiska vårpropositionen 2019 skriver regeringen att den i enlighet med januariavtalet inte kommer att lägga förslag som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer. Alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Utskottet står bakom den politik som regeringen avser att föra i enlighet med januariavtalet, dvs. en politik som innebär att inga förslag kommer att läggas fram som innebär vinstbegränsningar för privata aktörer. Höga kvalitetskrav ska vara styrande i välfärden och gälla alla aktörer, och alla aktörer inom välfärden, oavsett driftsform, ska ha likvärdiga villkor. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om reglerna för avknoppning av offentlig verksamhet. Utskottet hänvisar till gällande lagstiftning på området, som är tydlig när det gäller avknoppning. I motion 2019/20:2834 av (M) yrkande 3 framhålls vikten av att fortsätta arbetet med att öka konkurrensen och valfriheten inom den offentligt finansierade välfärdssektorn. Ett viktigt inslag i detta arbete bedöms vara alternativa driftsformer genom bl.a. ”avknoppningar”, dvs. överlåtelse av ägar- och huvudmannaskapet för offentligt drivna verksamheter till personalen som i stället blir nya privata aktörer. Enligt motionären är rättsläget oklart när det gäller ”avknoppningar”. Motionären framhåller att det inte är möjligt för en kommun att rikta ett erbjudande till de anställda om att ta över en verksamhet. Det bedöms som olyckligt då avknoppningsarbetet mer eller mindre har avstannat och bromsat upp arbetet med att utöka valfriheten, mångfalden och kvaliteten inom välfärden. Motionären vill därför att det införs ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2017/18:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet ansåg utskottet att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Utskottet framhöll vidare att nuvarande lagstiftning inte lämnar något utrymme för försäljning av sådan egendom till ett annat pris än det värde för hela verksamheten som fastställts vid en oberoende värdering. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Från offentligt till privat överlämnade Statskontoret rapporten offentligt till privat – En kartläggning av överlåtelser av kommunalt driven verksamhet (2017:24). I rapporten görs en kartläggning av de överlåtelser som genomförts –2016. Enligt rapporten har 46 överlåtelser gjorts i tio kommuner och 17 överlåtelser i två landsting. De flesta överlåtelserna har genomförts , och det vanligaste är att tidigare anställd personal har tagit över verksamheterna genom s.k. avknoppning. Det gäller i synnerhet de överlåtelser som genomfördes och 2008. I de flesta av dessa fall låg endast inventarierna till grund för värderingen av de överlåtna verksamheterna. Vid de överlåtelser som genomförts i kommunerna har värderingarna i större utsträckning tagit hänsyn till hela verksamheterna och inkluderat immateriella värden, vilket oftast har inneburit högre överlåtelsebelopp än vid tidigare överlåtelser. Enligt rapporten kan en förklaring till att färre överlåtelser genomförts efter 2008 vara att värderingsprinciperna ändrades och att överlåtelsebeloppen blev högre, vilket gjorde det mindre ekonomiskt fördelaktigt att ta över verksamheter. Värderingsprinciperna ändrades bl.a. som en följd av utslaget i ett antal rättsfall och en rättslig analys av prissättningen i samband med överlåtelser som Statskontoret genomförde 2008. I Statskontorets rapport (2008:10) drogs slutsatsen att kommunen eller vid försäljning av egendom ska agera som vilken annan aktör som helst på en marknad och försöka uppnå högsta pris. Det innebär att kommuner och landsting inte kan ge anställda någon särställning när en verksamhet ska överlåtas utan måste följa de vanliga upphandlingsbestämmelserna. Enligt rapporten kan en annan förklaring till att antalet överlåtelser har minskat vara att det finns andra sätt att konkurrensutsätta verksamheten eller öka mångfalden av utförare. Ett sätt är att införa valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Statskontoret noterar också att andelen kommunalt finansierad verksamhet som drivs av privata utförare har ökat kontinuerligt under hela den undersökta perioden. Av rapporten framgår att andelen verksamhet som kommuner köper från privata företag har ökat från 2006 till 2015. Motsvarande andelar för landstingen var 2006 och 2015. Enligt rapporten anger flera kommuner och landsting att strävan efter ökad konkurrens och en ökad mångfald av utövare har varit viktiga skäl till att de valt att överlåta verksamhet. Utskottet har inte ändrat uppfattning utan anser liksom tidigare att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Nuvarande lagstiftning lämnar inte något utrymme för försäljning av en sådan egendom till ett annat pris än det värde för hela verksamheten som fastställts vid en oberoende värdering. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Utskottet hänvisar till de ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och regioner som beslutat om. Jämför reservation 5 (C) och särskilt yttrande 2 (V). I motion 2019/20:1431 av (S) anförs att kommunsammanslagningar kan innebära dubbletter av reningsverk och dylikt som kostar mycket pengar. Genom att system byggs ihop kan stora vinster göras, men det kräver investeringar. Motionären vill att det görs en översyn av behoven och möjligheterna till stöd för kommuner med ineffektiva va-system på grund av kommunsammanslagningar. En kostnadsutjämnande funktion bedöms kunna underlätta både och för eventuella framtida sammanslagningar. I motion 2019/20:1777 av och (båda C) anförs att små kommuner som har en hög andel säsongsarbetare missgynnas av sättet att beräkna invånarantal endast en gång . Det handlar om kommunens skatteinkomster och avgör bl.a. nivån på skatteutjämningsbidraget och kostnadsutjämningsbidraget. Motionärerna anser att åtgärder bör vidtas för att införa en mer rättvis folkräkning som t.ex. ett befolkningsgenomsnitt . Även i motion 2019/20:1796 av Per Åsling och (båda C) anförs att olika åtgärder bör vidtas för en mer rättvis folkräkning. I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 28 framhålls vikten av det kommunala skatteutjämningssystemet för att upprätthålla likvärdighet i hela landet. Dagens system har enligt motionärerna brister, och bl.a. framhålls att stora delar av skatteutjämningen går till tillväxtkommuner som i grunden anses ha goda förutsättningar för en stark ekonomi. Därför vill motionärerna att det görs en översyn av skatteutjämningssystemet där större hänsyn ska tas till gleshet som incitament för jobb och företagande stärks. Även i kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 8 anförs att skatteutjämningssystemet bör ses över så att gleshet ges en större vikt som incitamenten för jobb och företagande stärks. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden bl.a. i betänkande 2018/19:FiU26 Kommunala frågor. I det betänkandet framhöll utskottet tidigare gjorda förändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Utskottet noterade också att översynen av kostnadsutjämningen för kommuner och regioner redovisat sitt slutbetänkande till regeringen och att det skulle beredas i vanlig ordning innan eventuella åtgärder övervägdes. När det gäller folkräkningssystemet framhöll utskottet att utjämningssystemet består av olika delmodeller och parametrar samt att en förändring av systemet kan få stora konsekvenser för såväl kommuner och regioner, varför eventuella ändringar bör vänta till nästa översyn av hela det kommunala utjämningssystemet. Proposition 2019/20:11 Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting behandlade utskottet proposition 2019/20:11 Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2019/20:FiU18, rskr. 2019/20:41). Beslutet innebar att tre nya delmodeller införs i kostnadsutjämningssystemet och att systemet i större utsträckning ska beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden. Lagändringarna trädde i kraft . Tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen genomför en granskning av tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen. Syftet med granskningen är att undersöka om inkomstutjämningen är utformad i enlighet med statens mål för de allmänna bidragen till kommuner eller om utjämningen har bieffekter som påverkar kommunernas tillväxt negativt. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering .