bet · H701NU11 · 2020-03-10 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringen. Enligt utskottet bör regeringen senast för avlämnandet av budgetpropositionen redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Yrkandena rör olika mineralpolitiska frågor bl.a. vissa ersättningsfrågor, markägares rättigheter samt utvinning av olja, gas, kol och uran. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande bestämmelser och pågående arbete på flera områden. I betänkandet finns elva reservationer (S, M, SD, V, KD, MP). I en reservation (S, V, MP) förordas att inte ska göra ett tillkännagivande. Betänkandet innehåller också ett särskilt yttrande (V). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa ersättningar och avgifter Utvinning av olja, kol och naturgas Vissa övriga mineralpolitiska frågor 1.Tillståndsprocesser, punkt 1 (S, V, MP) 2.One-stop shop, punkt 2 (SD) 3.Mineral och miljö, punkt 3 (M) 4.Mineral och miljö, punkt 3 (SD) 5.Äganderätt och ersättningar, punkt 4 (M, KD) 6.Äganderätt och ersättningar, punkt 4 (SD) 7.Mineralersättning vid konkurs, punkt 5 (M) 8.Utvinning av olja, kol och naturgas, punkt 6 (KD) 9.Uranutvinning, punkt 7 (SD) 10.Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 8 (SD) 11.Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 8 (V) Mineralpolitik (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen senast i samband med tidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 1 (S, V, MP) 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 2 (SD) 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:1511 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkandena 5, 8 och 9. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:1437 av ClasGöran (S), 2019/20:1813 av (M), 2019/20:2531 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:2568 av (M) yrkande 1, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 5 (M, KD) Reservation 6 (SD) 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 25. Reservation 7 (M) Utvinning av olja, kol och naturgas 2019/20:486 av och (båda C) och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 24. Reservation 8 (KD) 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1167 av och (båda M), 2019/20:1571 av (M) och 2019/20:2961 av (M). Reservation 9 (SD) Vissa övriga mineralpolitiska frågor 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 7, 2019/20:1222 av och (båda S), 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:2531 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (V), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (S), (M), (S), Per Schöldberg (C) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 29 motionsyrkanden om mineralpolitik från allmänna motionstiden /20. Förslagen listas i bilagan. I finns det en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen. Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av : markägarmineral och koncessionsmineral. Markägarmineral utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa markägaren. De flesta markägarmineral är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineral är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom . Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineral, dvs. som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bland de mineraliska ämnen som betecknas som koncessionsmineral, och som alltså omfattas av bestämmelserna i minerallagen, ingår även olja, gasformiga kolväten (exempelvis naturgas) och diamant. Bestämmelserna när det gäller koncessionsmineral utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Enligt minerallagen krävs det tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Bergmästaren beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner samt utövar tillsyn enligt lagen. Bergmästaren utses av regeringen och leder Bergsstaten. Bergsstaten, som grundades , är en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergmästaren krävs som regel tillstånd enligt flera andra lagar, främst . Den svenska gruvindustrin är mycket betydelsefull för EU. uppgick den svenska malmproduktionen till drygt , vilket var den högsta årsproduktionen . Av EU:s järnmalmsproduktion kommer från . har också den största bly- och zinkproduktionen i unionen. Den svenska silverproduktionen är näst störst inom EU medan den svenska guld- och kopparproduktionen ligger på tredje respektive fjärde plats, dock inte långt efter de länder som producerar mest. /20 fanns det 12 gruvor med koncession och brytning i . Samtliga dessa var metallgruvor. Motsvarande siffra /19 var 15. Av SGU:s årsredovisning framgår att det inkom fyra nya ansökningar om bearbetningskoncession till Bergsstaten. Antalet gällande undersökningstillstånd har minskat . Den lägsta noteringen gjordes /20 då det var 586, vilket innebär att antalet gällande undersökningstillstånd har halverats . har intresset ökat för att prospektera efter som är förknippade med tillverkning av batterier och annan ny teknik. Det handlar bl.a. om mineralen vanadin, litium och kobolt. Av de undersökningstillstånd som beviljades avsåg de flesta dock alltjämt guld, koppar, silver, zink och bly. Huvuddelen av de beviljade tillstånden omfattade områden i , eller . Utskottets förslag i korthet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen och sedan återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits. Trots detta har regeringen ännu inte redovisat några konkreta åtgärder. För att understryka betydelsen av ett skyndsamt agerande tillkännager att regeringen senast för avlämnandet av budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av det ovan omnämnda tillkännagivandet . bifaller därmed ett motionsyrkande (M). Därtill avslår ett motionsyrkande (SD) om att införa en s.k. one-stop shop. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (SD). I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 26 framhåller motionärerna att de vill föra en mineralpolitik som på ett hållbart sätt stärker konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen och att därigenom befäster sin position som EU:s ledande gruvland. Motionärerna anser dock att tillståndsprocesserna för att få starta nya gruvor i måste ses över, eftersom dessa processer är långsamma och utdragna och dessutom utspridda på flera olika myndigheter. Motionärerna påminner om att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda och återkomma till med konkreta förslag på hur man kan förkorta handläggningstider och förenkla tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringen, som rättssäkerheten och kvaliteten i besluten värnas. Motionärerna anser att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att utreda och återkomma med konkreta åtgärder för att förkorta handläggningstiderna och förenkla tillståndsprocesserna i gruv- och mineralnäringen. I kommittémotion 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 8 säger sig motionärerna se positivt på gruvnäringen, och de vill stimulera och bidra till dess tillväxt på flera sätt. De ser dock problem med de godtyckliga tillståndsprocesser som gäller för gruvor och föreslår därför att det införs en s.k. one-stop shop för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Det innebär att en myndighet får i uppdrag att koordinera processen och vara den enda parten som ställer frågor till de tillståndssökande gruvbolagen. De tillståndsprocesser och därtill knutna ofta utdragna handläggningstider som förknippas med en gruvetablering har varit föremål för olika motionsförslag . Senast behandlade utskottet sådana förslag (bet. 2018/19:NU11). Vid det tillfället underströk utskottet att enklare, kortare och mer förutsägbara tillståndsprocesser för gruvverksamhet är av särskild vikt för att stärka den svenska gruv- och mineralnäringen. Utskottet betonade vidare att dessa processer måste vara utformade på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter och skapar jobb och tillväxt. Tillståndsprocesserna är dessvärre långsamma och utdragna och dessutom spridda på flera olika myndigheter, enligt vad utskottet anförde. Härutöver ställde sig utskottet positivt till att regeringen, efter flera tillkännagivanden från , tillsatte en utredning med uppdrag att se över möjligheterna till effektivare miljötillståndsprocesser och att uppdraget redovisades . Utskottet beklagade dock att inga konkreta förslag hade presenterats och att problemen med långsamma och utdragna tillståndsprocesser fortfarande inte var lösta. Mot den bakgrunden förordade utskottet att genom ett tillkännagivande skulle framföra att regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen och därefter återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits. Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot förslaget. Kammaren beslutade i enlighet med utskottets förslag. När det gäller myndigheternas handläggningstider mer generellt kan nämnas att även riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör fortsätta att bedriva ett arbete för att förkorta handläggningstider på myndigheter (bet. 2017/18:NU12). Utskottet anförde bl.a. att många företag upplever att regelverk är krångliga, att mycket tid går åt till administration och att handläggningstiderna inte har förändrats. Utskottets uppfattning var att detta kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som ett hinder för företag att starta eller växa. Utskottet framhöll bl.a. att det ser regeringens åtgärder som lovvärda men att arbetet inte bedrivs tillräckligt snabbt. Enligt utskottet är tid en central parameter ur ett företagsperspektiv och därmed också centralt när det gäller hur utfästelser till företag utformas. I arbetet med att förenkla för företag och minska myndigheters handläggningstider ansåg utskottet att det därför är viktigt att företagare får information om hur lång handläggningstiden är på myndigheter. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Utredning om effektivare miljötillståndsprocesser Inom ramen för den mineralstrategi som lades fram av den dåvarande regeringen utarbetades rapporter om en effektivare miljötillståndsprövning med kortare handläggningstider för gruvor och täkter. Dessa rapporter har därefter förts in som underlag i utredningen miljöprövning för en grön omställning. Syftet med utredningen var att undersöka om miljöprövningen fungerar på ett sätt som främjar investeringar som driver teknik- och metodutvecklingen mot minskad miljöpåverkan. Utredningsuppdraget redovisades i promemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38). Promemorian har inte remitterats, men enligt uppgift arbetar () med att ta hand om förslagen i utredningen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisade regeringen att den arbetar vidare med att effektivisera miljöprövningen och beakta de förslag som kom fram i den nyssnämnda utredningen. Som ett led i effektiviseringen har regeringen gett länsstyrelserna och i uppdrag att fr.o.m. samla in statistik om gällande handläggningstider för miljöprövningen. Statistiken ska sedan redovisas till , som ska sammanställa, analysera och presentera de uppgifter som har kommit in om miljöprövningen. Vidare kan det noteras att statsminister i regeringsförklaringen anförde att prövningsprocesser och regelverk behöver ses över så att hänsyn tas till både samhällsnytta och lokal miljöpåverkan när ett projekt prövas. I regeringens klimatpolitiska handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviseras vidare en utredning i syfte att åstadkomma en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning som möjliggör en snabbare omställning till fossilfrihet. Avsikten är att utredningen bl.a. ska se över möjligheterna att underlätta för industrin att bidra till omställningen. Det kan i sammanhanget även nämnas att en del av den kritik mot svensk lagstiftning och miljöprövning som gruvnäringen och andra industrier lyfter fram, rör frågor som inte har rådighet över, bl.a. bristen på undantagsmöjligheter i ramdirektivet för vatten och vad den s.k. Weserdomen från kan komma att leda till. Bergsstaten har som mål att handläggningstiden (tiden från det att ansökan är komplett, yttranden har inkommit och till beslut är fattat) för ansökan om undersökningstillstånd eller om förlängd giltighetstid ska vara max . Målen för ärendetiden (tiden från inkommen ansökan fram till beslut) är för båda de nämnda ärendeslagen. Målen har kunnat hållas med goda marginaler även om ärendetiden har ökat något jämfört med de föregående tre åren. Handläggningstiderna ligger däremot inom samma intervall som –2018. Handläggningstiden för ansökningar om bearbetningskoncessioner är, enligt Bergsstaten, främst beroende av i vilken grad det behövs kompletteringar i ärendena, framför allt med avseende på beskrivningen av miljökonsekvenserna. Den totala ärendetiden i koncessionsärendena – från ansökningsdatum till beslutsdatum eller dag för avskrivning – har varit i medeltal 21 månader. När samrådet med har avslutats och det finns ett komplett beslutsunderlag har Bergsstaten som mål att meddela beslut . De genomsnittliga handläggningstiderna har varit cirka . Åtgärder för kortare handläggningstider I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) redovisade regeringen de åtgärder som har genomförts med anledning av det ovan refererade allmänna tillkännagivandet om åtgärder för kortare handläggningstider. Regeringen hänvisade bl.a. till ett uppdrag som getts till om att ta fram förslag på hur myndigheterna kan arbeta för att korta handläggningstider. I sin redovisning av uppdraget konstaterade att det kan finnas skäl för att införa lagstadgade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. Myndigheten ansåg dock att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att förkorta handläggningstider överväger de positiva, och myndigheten förordade därför andra åtgärder. I budgetpropositionen redovisade regeringen avsikten att även fortsättningsvis följa upp de aktuella myndigheternas arbete med att förkorta handläggningstider och utesluter inte ytterligare åtgärder. Riksdagsfråga om tillståndsprocesserna för gruvnäringen. besvarade statsrådet en riksdagsfråga (fr. 2019/20:603) från (M) om när ministern avser att återkomma med konkreta förslag för att korta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringarna i linje med det ovan refererade tillkännagivandet . Statsrådet framhöll i sitt svar bl.a. att det är en prioriterad fråga för regeringen att tillståndsprövningen både enligt minerallagen och är förutsägbar, effektiv och att den säkerställer ett högt miljöskydd. Vidare hänvisade han till den pågående beredningen av den ovan omnämnda departementspromemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38) liksom till och pågående uppdrag att ta fram statistik över handläggningstider (se ovan). Utöver detta konstaterade statsrådet – i likhet med statsministern i regeringsförklaringen – att råvaruresurser ska nyttjas mer effektivt och hållbart, att prövningsprocesser och regelverk behöver ses över så att hänsyn tas till både samhällsnytta och lokal miljöpåverkan när ett projekt prövas, att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del samt att man säkrar att oseriösa aktörer inte övervältrar kostnader på det allmänna. Översynen ska säkerställa att ska vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom gruvindustrin. Vidare redovisade statsrådet att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över hur minerallagen kan justeras för att skapa förutsebarhet i processerna utan att man för den skull kompromissar med grundläggande miljövärden eller ursprungsbefolkningens rättigheter. Statsrådet betonade avslutningsvis att detta är en fråga han prioriterar mycket högt. Med anledning av vad som sägs i motion 2019/20:366 (SD) om en s.k. one-stop shop kan det nämnas att Tillväxtanalys har framfört ett motsvarande förslag i rapporten kan staten främja investeringar i utvinning av innovationskritiska metaller och ? (2018:02). Tillväxtanalys nämner västra där det förekommer en one-stop shop där en myndighet koordinerar tillståndsprocessen genom att definiera tydliga tidsramar för den, säkerställa att berörda myndigheter i det enskilda fallet involveras och vara den enda parten som ställer konkreta frågor till den som ansöker om tillstånd. Vidare nämner Tillväxtanalys att det finns goda exempel på myndighetssamordning från vindkraftsområdet där fick i uppdrag att samordna alla berörda myndigheter och den gemensamma webbplatsen skapades. Den refererade rapporten togs fram på eget initiativ av Tillväxtanalys och publicerades på myndighetens webbplats. har tagit del av rapporten, och den utgör ett kunskapsunderlag i regeringens arbete. Utskottet tar inledningsvis ställning till motionsyrkandet om effektivare tillståndsprocesser. Därefter behandlas förslaget om att det ska införas en s.k. one-stop shop. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen och därefter återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits. Trots detta har regeringen ännu inte redovisat några konkreta åtgärder med anledning av tillkännagivande. Utskottet finner det därför nödvändigt att återigen understryka att enklare, kortare och mer förutsägbara tillståndsprocesser för gruvverksamhet är av särskild vikt för att stärka den svenska gruv- och mineralnäringen. Det är nödvändigt att dessa processer är utformade på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter och skapar jobb och tillväxt. Tillståndsprocesserna är dessvärre fortfarande långsamma och utdragna samt dessutom spridda och bristfälligt samordnade på flera olika myndigheter. Likaså ser utskottet det som nödvändigt att, i linje med vad som anförs i motion 2019/20:2677 (M), genom ett tillkännagivande på nytt uppmanar regeringen att utreda och återkomma med konkreta åtgärder för att förkorta handläggningstiderna och förenkla tillståndsprocesserna i gruv- och mineralnäringen. För att understryka betydelsen av att regeringen agerar skyndsamt anser utskottet att även bör tydliggöra för regeringen att den senast för avlämnandet av budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av det ovan omnämnda tillkännagivandet . Med det anförda tillstyrks motionen i den berörda delen. Myndigheten Tillväxtanalys har i en rapport pekat på fördelar med en modell betecknad one-stop shop där en myndighet koordinerar tillståndsprocessen genom att definiera tydliga tidsramar för den, säkerställa att andra myndigheter som berörs i det enskilda fallet involveras och vara den enda parten som ställer konkreta frågor till eller begär in olika handlingar från dem som ansöker om ett visst tillstånd. Utskottet konstaterar att har tagit del av Tillväxtanalys rapport och att den – inklusive förslaget om en one-stop shop – utgör ett kunskapsunderlag i regeringens arbete. Därmed finner utskottet ingen anledning för att genom ett tillkännagivande i linje med vad som föreslås i motion 2019/20:366 (SD) uppmana regeringen att införa en s.k. one-stop shop för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsyrkanden som gäller vissa miljöfrågor kopplade till mineralutvinning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning inom av olika utredningsförslag. Jämför reservation 3 (M) och 4 (SD). Gruvnäringen är en viktig industri i , konstateras det i kommittémotion 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 23. genererar gruvindustrin den största mängden avfall i , gruvavfall. Motionärerna redovisar att det vid ansökan om bearbetningskoncession görs en bedömning av om en fyndighet har ekonomisk bärkraft. De menar dock att det finns en risk för att tillstånd ges till en verksamhet som inte blir ekonomiskt hållbar eftersom man vid bedömningen inte inkluderar avfallshanteringskostnaderna. En konsekvens av detta kan bli att gruvverksamheten inte har tillräckliga resurser för att hantera sitt avfall. Motionärerna konstaterar att SGU har fått i uppdrag att utreda möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövningar, och de anser att denna utredning bör följas upp noggrant I kommittémotion 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 11 framförs att industriverksamhet i allmänhet och gruvindustri i synnerhet medför ingrepp i naturen. Sådana ingrepp orsakade av mineralutvinning ska efterbehandlas till en god miljöstandard när gruvbrytningen har upphört, vilket bl.a. kan medföra kostsam marksanering. En lösning som motionärerna förordar är att bearbetningskoncessionen villkoras med att koncessionshavaren löpande avsätter medel som ska kunna täcka de sanerings- och återställningskostnader som bedöms återstå när verksamheten är avslutad. m.fl. (MP) framhåller i motion 2019/20:1511 yrkande 3 att den planerade gruvan vid utanför hotar unika ekosystem, vattenkvalitet och sjöns funktion som dricksvattentäkt. Gruvplanerna tydliggör att gruvindustrin bör leva upp till högre miljökrav. Motionärerna anser att minerallagstiftningen bör moderniseras för att miljöskyddade områden ska säkras från prospektering och provborrning. Gruvverksamhet och annan mineralutvinning har varit och är av stor betydelse för , slås det inledningsvis fast i motion 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 5. kan mineralutvinning få omfattande och väldigt långsiktiga konsekvenser för naturen. För att skapa en större tydlighet för både gruvnäringen och allmänheten bör regeringen därför tillsätta en utredning som syftar till att peka ut och skydda områden där det finns en acceptans för att prospektering och gruvverksamhet inte ska få förekomma. Motionärerna erinrar vidare om att regeringen har låtit utreda om det finns insatser eller åtgärder som på ett mer ändamålsenligt sätt än kan säkerställa att det finns tillräckliga säkerheter för efterbehandling och andra återställningsåtgärder vid gruvverksamhet. Motionärerna vill i yrkande 9 att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att gå vidare med utredningens förslag i betänkandet Statens gruvliga risker (SOU 2018:59). I yrkande 8 framhåller motionärerna vidare nödvändigheten av en gemensam översyn av och minerallagen. Kraven på lönsamhetsbedömningar enligt minerallagen bör skärpas så att även beräknade kostnader för efterbehandling omfattas.