bet · H701CU23 · 2020-05-08 00:00:00 — Som framgått kan det behövas kompletterande bestämmelser i nationell rätt för att reglera de närmare materiella förutsättningarna för utövandet av given utgångspunkt för övervägandena är att myndighetsutövning ska ske med stöd av lag i öppna och för medborgarna iakttagbara former. Myndighetsutövningen ska också stå i proportion till det behov som finns och inte provocera fram handlingar som annars inte hade ägt rum. utesluter inte att det finns vissa former av myndighetsverksamhet som för att vara effektiva måste innefatta dolda moment. från sådana allmänna grunder för myndighetsutövning som ändamåls-principen, behovsprincipen och proportionalitetsprincipen. Det är enligt regeringens mening lämpligt att möjligheten till testköp omfattar samma objekt som den tillämpade lagen i övrigt. ligger det i sakens natur att vissa produkter inte lämpar sig för ett testköp, i vart fall inte ett fullbordat sådant. Myndigheten får göra en bedömning i det enskilda fallet om det är lämpligt att köpa en viss produkt, även om lagen i och för sig formellt ger möjlighet till det. Regeringen konstaterar att dolda testköp utgör ett undantag från principen om att myndighetsutövning ska ske öppet. Det bör därför i författning uppställas villkor för när sådana köp får genomföras. Av konsumentskyddsförordning framgår att köpet får ske dolt om det är nödvändigt. Samma begränsning bör gälla i nationell rätt. Det får anses vara överflödigt att därutöver ange att det ska vara fråga om tillsyn i ett ärende. Enligt regeringen finns det inte anledning att, som anför, föreskriva att vanliga testköp ska ha visat sig vara utan verkan för att dolda testköp ska kunna användas. Myndigheten bör ha inlett en tillsynsåtgärd mot en viss näringsidkare för att ett testköp alls ska få ske. I kravet på att testköpet ska vara nödvändigt ligger att möjligheten att agera dolt ska vara en grundläggande förutsättning för att tillsynen ska vara effektiv. Vad har angett om att tillsynsärenden sällan upprättas innan det finns en misstänkt överträdelse föranleder inte någon annan bedömning. Ett testköp innebär ett ingrepp i ett enskilt intresse. Inför ställningstagandet till om ett testköp ska ske ska myndigheten göra en proportionalitetsbedömning. Att en sådan bedömning ska ske följer av 5 § förvaltningslagen. I att testköpet sker dolt ligger att myndigheten inte ger sig till känna vid Det bör inte krävas att myndigheten i förväg underrättar näringsidkaren om att ett testköp framöver kan komma att genomföras. Med beaktande av principen om öppenhet i myndighetsutövning anser regeringen dock, till skillnad från , att en myndighet bör vara skyldig att underrätta näringsidkaren när testköpet väl har ägt rum. Testköpet är visserligen redan genomfört och näringsidkaren kan inte angripa åtgärden med ett överklagande. Underrättelsen bidrar dock till att göra det dolda inslaget mindre påtagligt genom att näringsidkare får vetskap om detta i efterhand. När det gäller förslaget till ny paragraf om testköp i marknadsföringslagen (44 a §) anför regeringen bl.a. följande i författningskommentaren i propositionen (s. 106–107). För övriga lagförslag om testköp hänvisas till kommentaren till 44 a § marknadsförslagen. Befogenheten att genomföra ett testköp utgör ett undantag från principen att myndighetsutövning av detta slag ska ske i öppna och för medborgarna Den ska därför användas med restriktivitet, och bara när det är nödvändigt för tillsynen. Vidare ska de inom statlig förvaltning generellt tillämpliga principerna om behov och proportionalitet iakttas. En förutsättning för att KO ska få genomföra ett köp under dold identitet är att det är nödvändigt för tillsynen enligt marknadsföringslagen. KO ska ha inlett tillsyn mot en viss näringsidkare för att ett testköp alls ska få ske. Utgångspunkten är vidare att ett testköp ska användas när andra utredningsvägar inte är tillräckliga. Möjligheten att agera dolt vid köpet ska vara en grundläggande förutsättning för att tillsynen ska vara effektiv. Så kan vara fallet när KO behöver uppträda dolt för att en försäljning över huvud taget ska komma till stånd. I andra situationer kan KO misstänka att den information som näringsidkaren lämnar är tillrättalagd. Det kan då krävas att KO agerar under dold identitet för att förvissa sig om att få tillgång till samma marknadsföring som konsumenter. Om KO med stöd av näringsidkarens upplysningsskyldighet (42 §), eventuellt i förening med vite (45 §), kan få tillgång till erforderliga uppgifter bör ett testköp under dold identitet normalt inte genomföras. I likhet med andra åtgärder som innebär ett ingrepp i ett enskilt intresse får ett testköp genomföras endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för näringsidkaren. Vid denna bedömning ska bl.a. arten och omfattningen av den misstänkta överträdelsen beaktas. Om misstanken avser en ringa överträdelse kan ett testköp under dold identitet vara en oproportionerlig åtgärd. Det omvända är normalt fallet när misstanken avser en överträdelse som riskerar att allvarligt skada konsumenternas intressen. Även om misstanken avser överträdelser som var för sig inte kan anses särskilt allvarliga kan de, när de är satta i system, medföra att ett testköp utgör en proportionerlig åtgärd. En förutsättning för detta får dock anses vara att det finns en potentiell risk för att överträdelserna har en negativ påverkan av viss dignitet på konsumentkollektivets intressen. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om att befogenheter vid tillämpningen av marknadsföringslagen och lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden ska kompletteras med en rätt att köpa produkter respektive varor, tjänster eller andra nyttigheter under dold identitet (testköp). Motsvarande möjlighet till testköp införs för , och när det gäller de lagar som dessa myndigheter har tillsyn över och som omfattas av konsumentskyddsförordningens tillämpnings-område. En förutsättning för tillämpningen av befogenheten är enligt lagförslagen att testköpet är nödvändigt för tillsynen. Regeringen har i propositionen närmare utvecklat de förutsättningar som ska gälla för ett testköp. Regeringen anför bl.a. att befogenheten att genomföra ett testköp ska användas restriktivt och bara när det är nödvändigt för tillsynen. De principer om behov och proportionalitet som är generellt tillämpliga inom statlig förvaltning ska iakttas. Myndigheten bör ha inlett en tillsynsåtgärd mot en viss näringsidkare för att ett testköp alls ska få ske. Regeringen anför även att i kravet på att testköpet ska vara nödvändigt ligger att möjligheten att agera dolt ska vara en grundläggande förutsättning för att tillsynen ska vara effektiv. Vidare anför regeringen att utgångspunkten är att ett testköp ska användas när andra utredningsvägar inte är tillräckliga. Enligt regeringen finns det däremot inte anledning att föreskriva att vanliga testköp ska ha visat sig vara utan verkan för att dolda testköp ska kunna användas. Utskottet utgår från att regeringen följer upp att myndigheternas användning av testköp görs i enlighet med lagstiftningens intentioner och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Enligt utskottet finns inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena bör därför avslås. Förutsättningar för testköp, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3567 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. De lagförslag som vi ställt oss bakom innebär bl.a. att befogenheter vid tillämpningen av marknadsföringslagen och lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden ska kompletteras med en rätt att köpa produkter respektive varor, tjänster eller andra nyttigheter under dold identitet (testköp). Motsvarande möjlighet till testköp införs för , och när det gäller de lagar som dessa myndigheter har tillsyn över och som omfattas av konsumentskyddsförordningens tillämpningsområde. Vi anser att myndigheternas möjligheter att genomföra testköp under dold identitet bör vara tydligt reglerade för att säkerställa att de nya bestämmelserna tillämpas på ett likartat sätt. Ambitionen att effektivisera tillsynen måste överensstämma med att myndighetsutövningen sker på ett konsekvent och förutsebart sätt. Vi vill därför understryka vikten av att testköp under dold identitet bara bör få användas i undantagsfall och när andra alternativ är uttömda. I regel ska därför tillsynsmyndigheterna använda sig av de befogenheter som redan står till deras förfogande i tillsynsarbetet, inklusive beställningar och inköp som sker i myndighetens namn. Enligt vår mening bör ett testköp under dold identitet bara få genomföras först efter att ett köp som skett öppet och alla andra öppna tillsynsformer har använts av tillsynsmyndigheten. Vidare bör testköp endast få användas om det rör sig om en identifierad direkt fara som går att härleda till en viss produkt eller vara. Vi anser därför att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att testköp endast ska kunna genomföras i enlighet med de förutsättningar som vi angett ovan. Att myndigheter arbetar under dold identitet är ett stort avsteg från principen om att myndigheter ska arbeta under öppna och för medborgarna iakttagbara former. Det måste därför finnas väl genomarbetade kontrollmekanismer för att minimera risken för att tillsynsmyndigheterna använder sig av dolda testköp på ett felaktigt sätt. Enligt vår mening ska tillsynsmyndigheterna därför redovisa i vilken utsträckning man använder sig av testköp under dold identitet. Det är regeringens uppgift att se till att en sådan redovisning kommer till stånd. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:120 Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (2015:315). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:2088) om tobak och liknande produkter. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:59) med kompletterande bestämmelser till EU:s geoblockeringsförordning. 2019/20:3567 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om testköp under dold identitet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att testköp endast ska kunna genomföras i enlighet med de förutsättningar som föreslås i motionen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsynsmyndigheterna ska redovisa i vilken utsträckning man använder sig av testköp under dold identitet och tillkännager detta för regeringen.