bet · H701MJU15 · 2020-04-29 00:00:00 — Vi anser att nya metoder måste prövas. Det behöver utredas om statlig mikroförökning och försäljning av sällsynta växtarter skulle fungera marknadsförstörande för den illegala handeln med sällsynta växter och på så sätt störa ut den. Invasiva främmande arter, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 3. Drygt 200 arter har försvunnit från . Eftersom de flesta av dem inte var särskilt vanliga har påverkan på ekosystemen varit liten. har det tillkommit hundratals nya växt- och djurarter till den svenska och faunan. Några av dessa är s.k. invasiva främmande arter, dvs. arter som sprider sig från sitt ursprungliga område till nya områden och där hotar den biologiska mångfalden på ett eller annat sätt. Vilka konsekvenser detta får för det svenska ekosystemet är ännu inte helt klarlagt, och konsekvenserna varierar från art till art. Men flera fall har uppmärksammats där invasiva främmande arter hotar att konkurrera ut svenska arter. måste vidta åtgärder för att förhindra att nya arter introduceras i vårt land. Det dröjde innan regeringen agerade, men är EU-förordningen om att bekämpa invasiva främmande arter införlivad i svensk lagstiftning. gäller det att lagstiftningen genomförs och att ansvar och uppgifter i arbetet fördelas mellan relevanta myndigheter. Enligt finns det 400 arter som bedöms som invasiva i . Av dessa finns 11 på den gemensamma unionsförteckningen i EU över arter som inte avsiktligt får föras in till, hållas eller födas upp i EU. Det är därför av största vikt att ansvariga myndigheter rapporterar in och bekämpar invasiva främmande arter så snabbt som möjligt. bör dessutom verka för att arter som bedöms som invasiva förs upp på den gemensamma unionsförteckningen för att vid behov säkerställa åtaganden från fler medlemsländer. Reglering av gentekniken Crispr-Cas9, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 41. En dom i har slagit fast att grödor framtagna med Crispr-Cas-tekniken ska klassificeras som genetiskt modifierade organismer (GMO), trots att teknikerna är väsensskilda. Detta innebär de facto ett förbud för grödor framtagna med denna teknik, och understryker ytterligare behovet av att regelverket för växtförädling förändras. Forskarsamhället har uttalat sig om att detta får långtgående konsekvenser för växtforskning, växtförädling och företagens vilja att investera i och . Vi anser att inte ska bedömas som en GMO och att regeringen bör verka i EU för att tekniken inte ska regleras utifrån samma regelverk som GMO. är ett slags teknik inom genomeditering, vilket innebär att växters gener och egenskaper förändras, utan att tillföra främmande DNA. Lagstiftningen om genteknik i övrigt, punkt 5 (M, SD) av (SD), (M), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 42 samt 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 15. Lagstiftningen om odling av GMO-grödor behöver ses över. Inte en enda GMO har godkänts för odling i EU sedan det nya regelverket trädde i kraft . Lagstiftningen reglerar vissa gentekniker, och Crispr-Cas9 var t.ex. inte uppfunnen när direktivet skrevs. Det är tydligt att gentekniklagstiftningen är föråldrad och inte fungerar. Vi anser att lagstiftningen för växtförädling i EU måste moderniseras och göras mer teknikneutral. Det ska vara egenskaperna i grödan och dess påverkan på människans hälsa och miljö som ska ligga till grund för lagstiftningen snarare än tekniken i sig. Det handlar om att skapa ett modernt regelverk som möjliggör ökad livsmedelsförsörjning och mindre miljö- och klimatpåverkan från jordbruket. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att åstadkomma en moderniserad och teknikneutral gentekniklagstiftning. Regeringen ska arbeta aktivt och skyndsamt på EU-nivå för att uppfylla detta tillkännagivande. Lagstiftningen om genteknik i övrigt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 42 samt 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 15. Genetiskt modifierade organismer (GMO) innebär både möjligheter och risker. Vi anser att möjligheterna ska tas till vara som riskerna bör förebyggas på lämpligt sätt. Varje ny växtsort, oavsett vilken förädlingsteknik som använts, bör granskas ur miljö- och hälsosynpunkt, innan den odlas och används. Nya växtsorter, oavsett förädlingsteknik, behövs för att öka produktiviteten i jordbruket och säkra den . Försiktighetsprincipen ska gälla vid introduktionen av nya GMO-grödor. Produkter som innehåller eller tillverkats av GMO ska hanteras så att nästa led i foder- eller livsmedelskedjan ges valfrihet i sitt förhållningssätt till GMO. Det ska vara praktiskt möjligt för odlare att odla utan inblandning av GMO. Tydliga regler för märkning och spårbarhet av GMO-produkter ska finnas. Patentreglerna ska vara balanserade och inte hämma yrkesmässigt lantbruk eller fritidsodling. Det är viktigt att även universitet och små förädlingsföretag kan delta i utvecklingen av nya växtsorter för att tillgodose det svenska behovet av sorter med nya egenskaper. Regelverket för godkännande av nya sorter bör förenklas. Lagstiftningen om genteknik i övrigt, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 42 samt 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 43. Inom jordbruket behövs ett tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Höga miljö- och djurkrav är och ska även i fortsättningen vara ett viktigt för svensk livsmedelsproduktion. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn, och detta är en konkurrensfördel som måste värnas. Avkastningen kan öka på ett miljövänligt sätt genom att man anpassar växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Utvärderingsmetod för att ändra arters skyddsstatus, punkt 6 (M, SD, KD) av (SD), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 9. Svenska förvaltningsmodeller både för skogen och för den svenska viltstammen kan tjäna som föredöme för hur biologisk mångfald kombineras med ekonomisk lönsamhet, jakt och turism. kan vissa internationella direktiv vara svåra att förena med lokala problem. Det gäller t.ex. fågelskyddsdirektivet som bl.a. fredar skarven som orsakar stora problem längs de svenska kusterna. Det behövs därför en utvärderingsmetod som gör det möjligt att ändra skyddsstatusen för arter i vissa regioner när gynnsam bevarandestatus uppnås. Vi anser att det är en viktig fråga för att driva inom EU, då vi tror att det kan bevara respekten för det viktiga arbetet med biologisk mångfald. Genomförandet av art- och habitatdirektivet, punkt 7 (M, SD, KD) av (SD), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 9. Bilagorna i art- och habitatdirektivet styr olika arters skyddsstatus. I praktiken är bilagorna statiska och arternas skyddsstatus har inte ändrats sedan direktivet trädde i kraft. Till att börja med behövs ökad flexibilitet i genomförandet av direktivet, i linje med resolution . Vi anser att regeringen ska verka för en ökad flexibilitet i genomförandet av art- och habitatdirektivet med hänsyn till specifika nationella omständigheter. Naturvårdsdirektiven i övrigt, punkt 8 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:279 av (C) och 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 13. behöver omgående agera i EU för att få till stånd en förändring av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Bilagorna i dessa direktiv styr olika arters skyddsstatus. I praktiken är bilagorna statiska, och arternas skyddsstatus har inte ändrats sedan direktiven trädde i kraft respektive slutet . måste verka för att direktiven revideras så att de blir mer ändamålsenliga. Naturvårdsdirektiven i övrigt, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:279 av (C) och 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 10. Artskyddsdirektivet innebär bl.a. att jakt och skogsbruk i praktiken skulle vara förbjudet om direktivet följdes strikt. Det innehåller nämligen ett förbud mot att störa fåglar eller skada deras häckningsplatser, oavsett var de befinner sig. Art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet behöver reformeras och anpassas efter regionala och nationella förutsättningar. Det måste i praktiken vara möjligt att ordna skydds- och licensjakt utan orimligt långa överklagandetider. Jakt på säl, punkt 9 (M, SD) av (SD), (M), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2019/20:415 av (C) yrkande 3 i denna del, 2019/20:501 av m.fl. (C), 2019/20:1009 av och (båda M) i denna del, 2019/20:1367 av (S), 2019/20:1585 av (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2019/20:1745 av (C) yrkande 4, 2019/20:2105 av och (båda L) yrkande 2, 2019/20:2439 av i (M), 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7 i denna del. I finns tre sälarter: gråsälen i , knubbsälen på och i södra samt vikaren som förekommer framför allt i . har antalet sälar utmed ökat och de orsakar allvarliga skador för kustfisket. Skadorna medför stor ekonomisk börda, då yrkesfiskarna brottas med både svaga fiskbestånd och växande sälstammar. Regeringen har ändrat i jaktförordningen, vilket möjliggör licensjakt på gråsäl. Licensjakt bör även möjliggöras på knubbsäl och vikare, då skador som dessa åstadkommer på fångster och fiskeredskap är likartade de som gråsälen orsakar. En licensjakt som utförs på liknande sätt som dagens regionala skyddsjakt skulle inte hota sälbestånden. Detta skulle snarare innebära ett sätt att minska konflikten mellan sälarna och fiskerinäringen, vilken känner av ökade skador på fiskeredskap och fångster. Kustfisket är en näringsgren med långa anor som är viktig att bevara. Jakt på säl, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:415 av (C) yrkande 3 i denna del, 2019/20:501 av m.fl. (C), 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:1009 av och (båda M) i denna del, 2019/20:1367 av (S), 2019/20:1585 av (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2019/20:1745 av (C) yrkande 4, 2019/20:2105 av och (båda L) yrkande 2, 2019/20:2439 av i (M) och 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7 i denna del. har gråsälstammen ökat, vilket påverkat fisket negativt. Beslutet om att ändra jaktförordningen , som innebär att kan besluta om licensjakt på gråsäl, var ett steg i rätt riktning. Licensjakten borde dock utvidgas till att omfatta både vikare och knubbsäl eftersom sälarnas konsumtion av fisk är ett allvarligt hot mot torsken och behöver begränsas. Jakt på säl, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7 i denna del och 2019/20:415 av (C) yrkande 3 i denna del, 2019/20:501 av m.fl. (C), 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:1009 av och (båda M) i denna del, 2019/20:1367 av (S), 2019/20:1585 av (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2019/20:1745 av (C) yrkande 4, 2019/20:2105 av och (båda L) yrkande 2, 2019/20:2439 av i (M) och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 13. Torsken i är starkt hotad och fisket på torsk är därför tillfälligt stoppat. Hoten mot torsken är bl.a. övergödning och en stor sälpopulation, som både äter fisken och sprider parasiter och sjukdomar till den. Även ålen är påverkad av den stora sälpopulationen. har ålfångsterna i sjunkit kraftigt, och detta beror troligen på ökad predation från bl.a. säl. Jag anser att jakten på säl bör utökas för att komma till rätta med de problem som sälen orsakar. Ersättning för sälavskjutning, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 22. är det endast tillåtet att skjuta säl vid skyddsjakt. är ett djur som är svårskjutet. För sälavskjutning krävs tillstånd, vilket kostar pengar, kännedom om var sälen får skjutas samt båtinnehav, och djuret måste tas om hand. För att öka incitamenten att nå upp till de kvoter som tilldelats vid skyddsjakt behöver det införas en ersättning till säljägare, detta för att fler ska kunna tänka sig att göra en insats för att fylla den tilldelade kvoten för skyddsjakt. På liknande sätt skulle ersättning kunna betalas ut vid den licensjakt på gråsäl som regeringen nu möjliggjort. På så sätt skulle risken för tjuvjakt och skadeskjutna djur minskas. Förvaltning av skarv, punkt 11 (M, SD) av (SD), (M), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkandena 25, 26 och 28 samt 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 30. Yrkesfiskarna i verkar i en kraftigt konkurrensutsatt bransch. Dessutom är fiskbestånden i många av de svenska fiskevattnen svaga. Det beror till stor del på ett alltför intensivt fiske och andra mänskliga verksamheter som skadar fiskbestånden. Dock har de väl etablerade stammarna av skarv i och också en betydande verkan på fiskbestånden. Dels äter skarven stora mängder av den fisk som även yrkesfiskare fiskar efter, dels orsakar skarven skador på redskap, som måste lagas eller ersättas, vilket medför extra kostnader för yrkesfisket. Dessutom innebär stora skarvkolonier att växtligheten lokalt kan ta stor skada. Vad gäller skarven anser vi att regionala förvaltningsplaner behöver inrättas i alla berörda län i för att förvaltningen ska fungera bättre. Därtill bör skyddsjakt tillåtas på skarv i fiskeområden . Om inte fiskare tillåts fiska måste möjligheterna att förhindra skarven från att fånga fisk förbättras. Vi anser även att regeringen bör verka för att medel ur Europeiska havs- och fiskerifonden ska kunna betalas ut för jakt på skarv för att stärka incitamenten till jakt. Förvaltning av skarv, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkandena 25, 26 och 28. På flera håll i de svenska skärgårdarna har övriga sjöfåglar trängts tillbaka som mellanskarven brett ut sig. Yrkesfiskarna har fått se sina fiskfångster minska. Skarven har visat sig mycket livskraftig vid de svenska kusterna. anser att mellanskarvens antal behöver decimeras betydligt. Även en bråkdel av den nuvarande svenska skarvpopulationen skulle sannolikt innebära att arten har god bevarandestatus. Jakt på skarv får inte bedrivas närmare än från känd boplats för skarv. Denna begränsning i jakten bör avskaffas. Oljering av skarvägg, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:1461 av m.fl. (M) yrkande 2. Skyddsjakt är absolut nödvändigt för att reducera de kraftigt växande skarvpopulationerna, men skarven har visat sig vara mycket svårskjuten i praktiken, då skyddsjakten kräver både bemannad båt med förare samt skytt för att hantera skjutna fåglar. Risken för skadskjutning är dessutom stor, och en skadad skarv som regelbundet dyker ned under ytan blir mycket svår att få tag på. Nuvarande skyddsjakt behöver kvarstå, men måste den utökas med effektivare metoder för att göra skillnad. Sammantaget behöver siffrorna mångdubblas, vilket kan möjliggöras med mer gångbara metoder än att försöka skjuta prick. Den mest effektiva skyddsjaktsåtgärden har i stället visat sig vara oljering av skarvägg. Detta är en selektiv och beprövad metod, som utförs efter äggläggningens början och bedöms vara både lämplig och skonsam. Den utgör en kontrollerad bas för adaptiv förvaltning. Oljeringen innebär att man doppar äggen i paraffinolja. Då får embryot inte luft och dör inne i ägget. När man oljerar ägg lämnar man ett ägg per bo obehandlat, för att skarvarna lägger nya ägg om de inte får någon unge från kullen. Däremot nöjer de sig med en unge. En annan metod för att behandla ägg är prickning. Metoden går till så att en tunn nål sticks genom ägget för att avstanna embryoutvecklingen. Metoden kan tyckas tveksam och bör stå tillbaka för oljeringen, som visat sig mer effektiv. Regeringen bör återkomma med förslag på hur den utökade skyddsjakten ska bedrivas och beskriva hur tillämpningen kan verkställas. Förvaltning av andra stora fåglar, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del och 2019/20:1636 av (M) yrkandena 1–3. För jordbruket är betande fåglar ett stort problem som orsakar skador till stora värden. Problemet ökar fort och därför behöver det bli enklare att få skyddsjakt på icke jaktbara arter som svan. De resurspersoner som finns hos länsstyrelserna för att skrämma fåglar räcker inte till. Därför behöver processen med att få till skyddsjakt bli enklare och snabbare. Stammarna av vissa betande fåglar börjar bli så stora att de hotar den biologiska mångfalden. Förvaltning av den skandinaviska vargstammen, punkt 14 (SD, C, KD) av (C), (SD), (C), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2019/20:511 av och (båda C) yrkande 4 och 2019/20:882 av (M). Enligt konvention om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga livsmiljöer, den s.k. , ska länder med gränsöverskridande populationer samarbeta kring förvaltningen av dessa. I och finns en gränsöverskridande vargpopulation. Det vore därför naturligt för de båda länderna att samarbeta kring förvaltningen av denna population. Vargstammen i har med god marginal passerat den biologiska gränsen för långsiktig överlevnad. Tyvärr har politiken inte hängt med denna utveckling i förvaltningen av vargen. Ett grundläggande problem är att vargstammen behandlas som en nationell angelägenhet snarare än som en gemensam skandinavisk vargstam. Forskningsorganisationer som Skandulv och det svensk-norska projektet har påtalat att det finns ett stort behov av att öka samarbetet kring förvaltningen av vargstammen. har efterlyst ett ökat samarbete kring den skandinaviska vargstammen men den har inte varit villig att tillmötesgå denna förfrågan. utgör naturligtvis enbart en öppen yta för vargen. Men länderna låter utgöra en strikt förvaltningsgräns som inte speglar vargens gränsöverskridande rörelsemönster. I realiteten fortsätter man att skilja på svenska respektive norska vargar trots att djur som bekant saknar nationalitet. Om vargstammen i stället behandlades som en gemensam skandinavisk vargstam skulle det totala antalet vargar också kunna vara väsentligt mindre än . Därmed skulle också konfliktnivån dämpas avsevärt och de som är drabbade skulle också få en större acceptans för vargen. , punkt 15 (M, SD, KD) av (SD), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:2859 av (MP) yrkande 6, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 7. Detta blir som det inte blir någon licensjakt på varg, trots att antalet vargar beräknas vara långt större än det antal som kommit överens om. Vi anser att det är oacceptabelt och måste ändras. Vi tror att vargstammen behöver minskas till nedre mål på 170 individer , detta för att minska koncentrationen där den är som störst men också för att bygga upp acceptansen för den förda rovdjursförvaltningen. behöver även omgående agera i EU för att få till stånd en förändring av art- och habitatdirektivet. Bilagorna i art- och habitatdirektivet styr olika arters skyddsstatus. I praktiken är bilagorna statiska och arternas skyddsstatus har inte ändrats sedan direktivet trädde i kraft. Vargens skyddsstatus behöver ändras från strikt skyddad så att förvaltningen av vargen i blir mer ändamålsenlig. , punkt 15 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:2859 av (MP) yrkande 6. Rovdjursfrågor är något som vi bör fatta beslut om nationellt, och förvaltningen ska vara regionalt förankrad. Att det finns ett brett förtroende för jakt- och viltpolitiken är en viktig förutsättning för att politiken också ska ge effekt i praktiken, och det förutsätter att de som lever och verkar i områden med mycket vilt och stora rovdjur har inflytande över förvaltningen. Människors oro för vargattacker mot tamboskap behöver tas på allvar. Att politiken tar hänsyn till både miljö, natur och människa är nyckeln till att vi ska lyckas med en hållbar förvaltning. Ett viktigt steg i detta är att det finns ett stort förtroende för det offentliga och dess myndigheter. Det är därför viktigt att stärka dialogen om rovdjursförvaltningen, så att de som berörs känner sig involverade.