bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Begreppet särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning innefattar t.ex. skjutvapen som tilldelats en polis som personlig utrustning eller som förstärkningsvapen, OC-sprej, batong, fängsel och spottskyddshuva eller annat hjälpmedel som huvudsakligen är avsett att kunna användas vid situationer där en polis har befogenhet att använda våld mot en person samt andra hjälpmedel som är avsedda att stoppa fordon. Av de allmänna råden framgår att då särskilda hjälpmedel för våldsanvändning behöver användas i polistjänsten får endast sådana hjälpmedel användas som godkänts av nationella operativa avdelning (se förteckning över godkända särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom polisen, /05) eller som har reglerats särskilt i föreskrifter och allmänna råd. Meddelandesystem som avser försvunna barn står för "'s Missing: Broadcasting Emergency Response" och är ett system som innebär att ett meddelande skickas ut till radio-kanaler och tv-stationer när ett barn blivit bortfört. I meddelandet beskrivs barnets utseende, namn och var offret senast sågs. Som medlem i EU har krav på att ha ett EU-gemensamt journummer för att anmäla försvunna barn. är ansvarigt för journumret 116 000 i och har genom mellan SOS Alarm och tilldelat SOS Alarm uppdraget att utföra tjänsten. Journumret är tillgängligt dygnet runt, året om, oavsett i vilket EU-land man befinner sig. SOS Alarm arbetar tillsammans med flera aktörer inom såväl offentlig verksamhet som frivilligorganisationer gällande barnfrågor för att utveckla tjänsten vidare. Arbetet syftar till att tillvarata all kunskap som de olika aktörerna har och säkerställa att journumret fyller en viktig roll i samtliga åtgörarled (). Utskottet konstaterade vid behandlingen av ett motionsyrkande om ett utrustningslyft att anslag ökades med 2018, bl.a. för att göra ett utrustningslyft med syfte att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha modern skyddsutrustning (bet. 2018/19:JuU10 s. 83 f.). Enligt utskottet var tillgången till modern utrustning av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst, och kunde också bidra till en ökad lagföring av personer som begår brott. Utskottet ansåg också att fortsatta åtgärder behövs för att säkerställa polisens tillgång till adekvat utrustning. Med hänsyn till det arbete som hade påbörjats ansåg utskottet dock inte att det var påkallat att göra något tillkännagivande i frågan, utan avsåg att fortsätta följa frågan. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Regeringen anför i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) bl.a. följande i tillkännagivandet om hot och våld mot anställda i rättsväsendet (s. 42): Regeringen har i vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99 s. 51) föreslagit ett tillskott till för att säkra tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt kroppsburna kameror. Tillgången till sådan utrustning är av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst. [….] 2018/19:155 bedömde regeringen att tillkännagivandet genom de redovisade åtgärderna fick anses slutbehandlat. har inte haft något att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43). Punkten är slutbehandlad. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning när det gäller begäran om ett utrustningslyft och anser således att det med hänsyn till det arbete som har påbörjats inte är påkallat att göra något tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker således motion 2019/20:553 (SD) yrkande 12. Utskottet anser inte att det framkommit något som ger utskottet anledning att ställa sig bakom den begäran om att införa ett system med s.k. i som framställs i motion 2019/20:2679 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om säkrare arbetsmiljö och om att göra det straffbart att störa polisens arbete Jämför reservation 16 (V) och 17 (SD). I kommittémotion 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder i syfte att göra arbetsmiljön säkrare för poliser i yttre tjänst. I kommittémotion 2019/20:553 av (SD) yrkande 27 framförs att det bör utredas om det är möjligt att straffbelägga sådana personer som stör polisens arbete genom att t.ex. distrahera och förolämpa polispersonal. Regeringen gav i uppdrag att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön samt fler karriärvägar för polisanställda (Ju2017/06645/PO). Bland annat skulle ta fram en strategisk plan för fler utvecklings- och karriärvägar inom myndigheten. Uppdraget slutredovisades genom rapporten arbetsmiljö och fler karriärvägar för polisanställda. I rapporten anges bl.a. följande när det gäller arbetet med att förbättra arbetsmiljön: Utvecklingsarbetet kring uppdraget Förbättrad arbetsmiljö har genomförts partsgemensamt. En partssammansatt arbetsgrupp med representanter från arbetstagarorganisationerna och skyddsorganisationen har varit delaktig i alla steg i utvecklingsarbetet. Arbetet har även stämts av med jämna mellanrum i den nationella skyddskommittén och inför fastställande av slutrapporten även i nationella MBL-forum. gjorde bedömningen att det fanns ett behov av att skapa en tydligare och mer sammanhållen bild av pågående utvecklingsarbete inom de områden som har störst påverkan på arbetsmiljöområdet. Mot denna bakgrund genomfördes en inventering inom olika typer av verksamheter på nationell nivå (eller på uppdrag av nationell nivå) av de utvecklingsaktiviteter som bedömdes ha en konkret och positiv påverkan på medarbetarnas arbetsmiljö. Inventeringen visade att ett 50-tal utvecklingsprojekt pågår som bedöms ha stor påverkan på arbetsmiljön inom myndigheten. Redovisningen av dessa projekt har gjorts utifrån arbetsmiljöstrategi för perioden –2021, vilken upptar ett antal områden inom vilka myndigheten beskriver en viljeinriktning beslutade myndighetens ledning att avsätta extra –2020 för att ytterligare intensifiera arbetsmiljöarbetet och främja leveranser från prioriterade utvecklingsprojekt. Uppföljningen under slutet av tertial 2 2018 visade att de fördelade extra medlen möjliggjorde en ambitionshöjning inom en rad områden som har bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld där ett tjugotal uppdrag pågår. har i samband med regeringsuppdraget etablerat en metod för att bättre kunna identifiera och följa upp olika utvecklingsinsatser som pågår med bäring på målsättningarna i myndighetens arbetsmiljöstrategi. Ett arbete pågår även för att förbättra uppföljningen så att tydliga effekter av pågående insatser kan identifieras. Myndigheten behöver likaså lägga kraft på att kommunicera förbättringsarbetet, såväl internt som externt, för att öka attraktionskraft som arbetsgivare och därmed säkra den framtida kompetensförsörjningen. redovisade i årsredovisningen att avsatts för perioden –2020 för fortsatt intensifiering och ambitionshöjning av arbetsmiljöarbetet. Sex områden är prioriterade i arbetsmiljöstrategi: ledarskap och organisatorisk arbetsmiljö, medarbetarskap, fysisk arbetsmiljö, social arbetsmiljö, arbetsbelastning samt hot och våld. Samtliga prioriteringar gäller på nationell nivå. Dessutom har Strategi 2024 och den nationella skyddskommitténs prioriteringar beaktats inför fördelningen av för arbetsmiljöförbättringar . Framför allt prioriterades ytterligare ambitionshöjningar inom yrkeshandledning. Medel fördelades till utveckling av en mobil applikation för att underlätta för poliser i yttre tjänst och deras samverkan/kommunikation med personal i inre tjänst. Ytterligare satsningar är bl.a. bäranordningar för personlig utrustning och forskningsprojekt som ska leda till säkrare polisbilsförare. togs initiativ till att utveckla den nationella skyddskommitténs arbete och samverkan med skyddskommittéer på regional nivå och avdelningsnivå. Syftet är att partsgemensamt vidareutveckla skyddskommittéernas roll i det systematiska arbetsmiljöarbetet samt att skapa förutsättningar för skyddskommittéorganisationen att bidra till rikspolischefens strategiska inriktningsbeslut . (årsredovisning , s. 93 f.). Om någon genom sitt uppträdande stör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbar fara för denna får en polisman enligt 13 § polislagen (1984:387) avvisa eller avlägsna honom från visst område eller utrymme, om det är nödvändigt för att ordningen ska kunna upprätthållas. Detsamma gäller om en sådan åtgärd behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. Om denna åtgärd inte är tillräcklig för att det avsedda resultatet ska uppnås får personen tillfälligt omhändertas. Den som stör en polis kan i vissa fall omfattas av bestämmelserna i 17 kap. 1–2 §§ om våld eller hot mot tjänsteman respektive förgripelse mot tjänsteman. Enligt dessa bestämmelser kan bl.a. den som med våld eller hot om våld förgriper sig på en tjänsteman i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att hindra honom eller henne från en åtgärd i myndighetsutövningen dömas för våld eller hot mot tjänsteman. Den som på något annat sätt otillbörligen utför en gärning som syftar till att tvinga eller hindra en tjänsteman i hans eller hennes myndighetsutövning och som för tjänstemannen medför lidande, skada eller annan olägenhet, eller hotar med en sådan gärning, kan dömas för förgripelse mot tjänsteman. gäller en ny straffbestämmelse om sabotage mot blåljusverksamhet enligt 13 kap. . Bestämmelsen avser den som angriper eller på annat sätt stör polisverksamhet, räddningstjänst eller ambulanssjukvård genom att använda våld eller hot om våld mot verksamhetens personal eller mot personer som bistår verksamheten, tillgripa eller skada fordon eller annat hjälpmedel som används eller ska användas i verksamheten, eller vidta någon annan otillbörlig åtgärd. Straffansvaret gäller om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Straffet för blåljussabotage är fängelse i högst . För grovt blåljussabotage är straffet lägst och högst , eller livstid. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande när det gäller tillkännagivande om hot och våld mot anställda i rättsväsendet (skr. 2019/20:75 s. 42): Vidare har regeringen beslutat att ge i uppdrag att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet inom ett antal områden där hot och våld utgör ett sådant. har redovisat uppdraget. beslutade myndighetens ledning att avsätta extra –2020 för att möjliggöra en ambitionshöjning inom en rad områden som har bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld där ett tjugotal uppdrag pågår. Regeringen har i vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99 s. 51) föreslagit ett tillskott till för att säkra tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt kroppsburna kameror. Tillgången till sådan utrustning är av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst.[….]. har inte haft något att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43). Punkten är slutbehandlad. Utskottet noterade 2019 att anslag ökades med , bl.a. för att göra ett utrustningslyft med syfte att samtliga poliser i yttre tjänst ska ha modern skyddsutrustning. Tillgången till sådan utrustning är av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst, och kan också bidra till en ökad lagföring av personer som begår brott. Utskottet konstaterade vidare att fortsatta åtgärder behövs för att säkerställa polisens tillgång till adekvat utrustning men med hänsyn till det arbete som har påbörjats ansåg utskottet inte det vara påkallat att nu göra något formellt tillkännagivande. Utskottet avsåg dock att noga fortsätta följa frågan. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandet (bet. 2018/19:JuU10 s. 90). Utskottet noterar att frågan om polisens arbetsmiljö är uppmärksammad och att aktivt arbetar med dessa frågor. Det saknas därför anledning för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2019/20:528 (V) yrkande 4. När det gäller yrkandet i motion 2018/19:553 (SD) yrkande 27 om att bättre beivra handlingar där personer medvetet stör polisens arbete anser utskottet inte att det framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till en utvidgning av det straffbara området eller ta initiativ till andra lagändringar i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett system för lex Sarah-anmälningar inom polisen och Kriminalvården. I motion 2019/20:538 av (KD) efterfrågas ett system för lex Sarah-anmälningar inom polisen och Kriminalvården. Enligt motionären finns det ett behov av att säkerställa att de som är under samhällets vård hanteras på ett korrekt sätt samt att dessa myndigheter kan utveckla sin verksamhet genom att införa en möjlighet att göra en lex Sarah-anmälan. hade bl.a. till uppgift att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska såväl polisens verksamhet, inklusive den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver, som Kriminalvårdens verksamhet. Kommittén redovisade uppdraget såvitt avser granskning av polisen i betänkandet Tillsyn över polisen (SOU 2013:42). I betänkandet föreslogs att en fristående tillsynsmyndighet skulle kontrollera att polisens verksamhet uppfyller de krav som följer av lagar och andra bindande föreskrifter. Kommittén föreslog sedan i sitt slutbetänkande Tillsyn över polisen och Kriminalvården (SOU 2015:57), som överlämnades till regeringen , att den nya myndigheten även skulle ha tillsyn över Kriminalvården. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 49) anför regeringen bl.a. följande om tillsynen över , Säkerhetspolisen och Kriminalvården: Polisens och Kriminalvårdens långtgående befogenheter att ingripa i enskildas liv förutsätter en effektiv och kontinuerlig tillsyn av myndigheternas verksamhet, såväl intern som extern. Delar av den statliga tillsynen behandlas av Tillitsdelegationen (dir. 2016:51) och i ett uppdrag till Statskontoret (Fi2015/00132/SFÖ). Regeringen kommer därutöver att i särskild ordning, i samband med en bred översyn, att analysera hur tillsynen inom rättsväsendet bäst kan bedrivas. Regeringen avsätter, i avvaktan på en samlad bedömning av tillsynens utformning, medel för att förstärka såväl den interna som den externa tillsynen. Vid , Säkerhetspolisen och Kriminalvården inrättas tillsynsorgan direkt under myndighetsledningen. Vidare ges Justitiekanslern () möjlighet att utöka sin extraordinära tillsyn, vilket kommer att kunna innebära att tillsynen över bl.a. polisen och Kriminalvården ökar. Regeringen föreslår därför att JK tillförs medel för att myndigheten ska kunna öka sina personella resurser. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 33) uppger regeringen att Kriminalvården stärkte den interna styrningen och kontrollen, bl.a. genom att inrätta en tillsynssektion, vars uppdrag är att samlat granska verksamheten och ge myndighetsledningen underlag som visar på eventuella brister och utvecklingsområden. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4 s. 37) anges att Kriminalvårdens tillsynssektion har granskat totalt 19 av myndighetens verksamhetsområden. Resultatet av tillsynen visar enligt regeringen att det finns utvecklingsområden inom såväl säkerhetsarbete och rättsvård som hälso- och sjukvård samt inom vissa administrativa processer. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 39) redovisas att Kriminalvårdens tillsynssektion har granskat 21 av myndighetens verksamhetsställen. Det noteras att sedan starten av myndighetens interna tillsynsverksamhet samtliga regioner och verksamhetsgrenar nu har varit föremål för tillsyn. Resultatet av årets tillsyn bekräftar enligt regeringen tidigare års identifierade utvecklingsområden. Bestämmelserna om lex finns i 14 kap. 2–7 §§ och 7 kap. 6 § socialtjänstlagen (SoL), i 24 b –§§ och § lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS) samt i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:5) om lex . är en del i det systematiska kvalitetsarbete som ska bedrivas i verksamheter inom och enligt LSS. Bestämmelserna om lex gäller således inte för utan i stället finns det både en funktion för tillsyn och en enhet för internrevision i som är fristående organisatoriska enheter placerade direkt under rikspolischefen. Internrevisionens uppdrag är att granska och lämna förslag till förbättringar av myndighetens process för intern styrning och kontroll. Tillsynsfunktionen gör inspektioner och inspekterar bl.a. rättssäkerhetsfrågor, tillämpningen av polisiära och administrativa arbetsmetoder och granskar omständigheter och händelser. Avdelningen särskilda utredningar utreder anmälningar mot anställda inom . Särskilda utredningar utreder även ärenden som rör anmälningar mot bl.a. åklagare, polisstuderande och arrestvakter. Om det uppstår en misstanke om att en anställd inom har begått ett brott ska det således utredas av för särskilda utredningar. Alla ärenden som kommer in till avdelningen ska lämnas över till en åklagare som beslutar om en förundersökning ska inledas eller inte. Detta regleras i förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare. Förordningen gäller vid handläggning av ärenden där det i en anmälan har påståtts att en anställd inom polisen har gjort sig skyldig till något brott som har samband med anställningen eller på något annat sätt har handlat felaktigt i sin myndighetsutövning eller en person har skadats allvarligt antingen under vistelse i en polisarrest eller genom något som en anställd inom polisen har gjort i anställningen, eller det i något annat fall kan bli fråga om att inleda förundersökning mot en anställd inom polisen för brott som har samband med anställningen. I regleringsbrev för gavs myndigheten i uppdrag att, mot bakgrund av anslagsförstärkningar för intern tillsyn 2017, redovisa hur den interna tillsynen bedrivs med avsikten att stärka rättssäkerheten för enskilda. Av redovisningen ska det framgå hur tillsynen kontrollerar att den verksamhet som granskas genomförs i enlighet med gällande rätt och likvärdigt över hela landet, på vilket sätt den bidrar till myndighetens utvecklingsarbete, hur den förhåller sig till annan pågående tillsyn inom området och hur oberoendet i förhållande till myndighetens övriga verksamhet säkerställs. Utskottet har tidigare tagit upp frågor om tillsyn av polisens verksamhet, (bet. 2018/19:JuU10 s. 79 f). Utskottet behandlade då ett motionsyrkande om att införa en ordning för att följa upp eventuella misstag som polisen begått, t.ex. vid utredning av ett grovt brott, och anförde att det hade förståelse för motionärernas synpunkter men att det enligt utskottet emellertid inte framkommit tillräckliga skäl för att införa en sådan ordning som efterfrågades. Utskottet avstyrkte därför motionen. Utskottet anser inte att det framkommit något som ger anledning för att ta ett sådant initiativ som motionären efterfrågar. Motion 2019/20:538 (KD) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur det trafikövervakande arbetet kan upprätthållas, om åtgärder mot farlig fordonsframfart samt om sanktioner mot svarttaxigrupper på sociala medier och andra plattformar. Jämför reservation 18 (M, KD) och 19 (V). I kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 17 begär motionärerna att regeringen, då bl.a. många trafikinspektörer snart når pensionsåldern, säkerställer att polisen kan upprätthålla det trafikövervakande arbetet i fråga om tung trafik. I motion 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 8 begärs att polisen får i uppdrag att beivra farlig fordonsframfart. I kommittémotion 2019/20:527 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag om hur man ska komma till rätta med det växande problemet med svarttaxigrupper på sociala medier och andra plattformar. Enligt motionärerna bör man se över såväl sanktioner av olika slag, mot både förare och kunder, som hur man kan förändra synen på den svarta ekonomin hos allmänheten. Det övergripande målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken (nollvisionen). Ett av målen i strategi för trafik som metod är att polisen ska bidra till att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafikmiljön. Framför allt handlar det om att bidra till att sänka medelhastigheterna på vägarna och att minska antalet förare som är påverkade av alkohol eller narkotika. Enligt preliminär statistik från Transportstyrelsen minskade antalet döda i trafiken mycket kraftigt jämfört med (‑101 personer). Antalet omkomna 2019 var det lägsta sedan mätningarna började. har antalet döda i medeltal legat på 278 personer . Även antalet svårt skadade minskade kraftigt jämfört med (‑296 personer). Antalet svårt skadade är också det lägsta sedan mätningarna började (årsredovisning , s. 32). Högst prioriterat är således det arbete som syftar till att sänka medelhastigheten och att öka andelen nyktra förare. Det innebär att annat arbete som är inriktat på exempelvis aggressiv körning och området oskyddade trafikanter ska genomföras i anslutning till det högprioriterade arbetet eller utifrån lokal problembild (strategi för trafik som metod, PM 16/2016, s. 5). I regleringsbrev påminner regeringen om det pågående uppdraget att vidareutveckla trafiksäkerhetsarbetet, inklusive kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon. Inrikesminister anförde bl.a. följande i en interpellationsdebatt om kriminaliteten på våra vägar (ip. 2019/20:133): Tack, , för en viktig interpellation om ordning och reda på vägarna! Framför allt handlar det om trygghet för dem som arbetar på vägarna. Denna fråga kommer vi även fortsättningsvis att jobba med. Det viktigaste ansvar jag har som inrikesminister är att se till att polisen fortsätter att växa, så att vi får fler. Det behövs även fler blåklädda poliser runt om i hela , inte bara civilanställda. Vi är på god väg, men mycket arbete återstår innan vi når upp till de 10 000 fler anställda. Däremot kommer jag inte att exakt bestämma var och med vilka arbetsuppgifter poliserna jobbar. Det kommer jag att låta rikspolischefen bestämma, för jag tror att han är mer kunnig och bättre lämpad för detta än att den styr här. Jag har dock hört rikspolischefen tala mycket om trafik. Han ser att används trafikledare för brottslig verksamhet, och han känner själv att detta är ett område som har fått stå tillbaka då poliserna har minskat i antal och har haft stora och svåra avvägningar att göra. Med den kraftsamling som vi nu gör för vägar och ordning och reda tror jag att vi kommer att se en skillnad. Det kräver dock också ett bra samarbete mellan , polisen och åkarna så att detta tas på allvar och tas som en viktig arbetsmiljöfråga för landets åkare. Inrikesminister anförde bl.a. följande i ett svar på skriftliga frågor om trafikpolisen och instruktionerna för trafikövervakning i polisens regleringsbrev (fr. 2018/19:311 och 2018/19:325): har frågat mig om jag tänker ge polisen de riktade resurser som krävs för att förstärka kontrollverksamheten på väg. Han har också frågat om jag i nästa regleringsbrev för tänker förtydliga och skärpa instruktionerna för polisens verksamhet gällande övervakning av den yrkesmässiga trafiken. kontroller av den tunga yrkestrafiken är ett betydelsefullt verktyg för att upprätthålla god trafiksäkerhet, sund konkurrens inom åkerinäringen och en god social situation för förarna. Kontrollerna är också en viktig komponent i arbete med att förebygga, upptäcka och utreda brott. I beslut om statsbudgeten tillfördes medel för att bland annat förbättra insatserna gällande kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon. Regeringen har i regleringsbrevet till gett myndigheten i uppdrag att i varje årsredovisning följa upp de åtgärder som vidtas i dessa avseenden.