bet · H701SkU24 · 2020-06-12 00:00:00 — Huvudregeln är att den skattskyldige ska stå för sina egna kostnader i skatteförfarandet och skatteprocessen. Enskilda kan få ersättning enligt 15 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) för resor och uppehälle i samband med muntliga förhandlingar i förvaltningsdomstol. Möjligheten att få ersättning för kostnader för ombud, biträden eller utredningar i skattemål regleras i 43 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Den skattskyldige har rätt till ersättning för skäliga kostnader för ombud, biträde, utredning eller annat i ett ärende eller mål i den utsträckning sökandens yrkanden bifallits helt eller delvis, om ärendet eller målet avser en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen eller om det finns synnerliga skäl för ersättning. Ombud eller biträden har inte rätt till ersättning. Ersättning får inte beviljas för kostnader som avser skyldigheten att lämna en deklaration, lämna föreskrivna uppgifter eller genom räkenskaper, anteckningar eller annan lämplig dokumentation se till att det finns underlag för att fullgöra uppgiftsskyldighet samt för kontroll av uppgiftsskyldighet. Ersättningen kan i vissa fall minskas, t.ex. om sökanden varit försumlig eller gjort att ärendet eller målet blivit mer omfattande än nödvändigt. Ansökan om ersättning för kostnader ska göras i samband med att domstolen avgör målet. Ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning eller ställande av säkerhet får enligt 68 kap. 2 § SFL inte betalas ut förrän beslutet har vunnit laga kraft mot . uttalade i dom 2019 ref. 16 bl.a. följande om vad som är skälig ersättning för kostnader i ärende eller mål om skatt. Den s.k. skälighetsbedömningen vid rätt till ersättning för ombudskostnader avser såväl behovet av hjälp i sig som kostnadernas storlek. Vad som utgör skälig ersättning för dessa kostnader ska i sin tur bestämmas utifrån skälig tidsåtgång och skälig timkostnad. Det ska först avgöras om åtgärderna som vidtagits behövts för att ta till vara den enskildes rätt. Det är den enskilde som har bevisbördan för att så är fallet. Därefter ska det bedömas om den tid som har lagts ned på respektive åtgärd framstår som rimlig. När det gäller timkostnaden konstaterar HFD att om timkostnaden inte överstiger marknadspriset saknas skäl att sätta ned yrkad ersättning med hänvisning till att den överstiger rättshjälpstaxan. Den marknadsmässig timkostnaden kan således komma att understiga eller överstiga rättshjälpstaxan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. En viktig aspekt för att genomföra ovannämnda bedömning är det underlag skattebetalaren lämnar in. I motion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att företag inte kan få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. Regelverket behöver ses över och förbättras genom att göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Utskottet ser inte något behov av en översyn av ersättningsreglerna i skattemål med den inriktning som motionären föreslår. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om avskaffande och förändringar av fastighetstaxeringssystemet. Jämför reservation 22 (KD). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften räknas om med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. För deklarationen () höjs takbeloppet för småhus till . Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som övergången till systemet med en avgift innebar finansieras inom bostadssektorn genom förändringar i beskattningen av kapitalvinster på bostäder. Kapitalvinstskatten för privatbostäder höjdes från , ett tak på för uppskovsbelopp infördes och uppskovsbeloppen har räntebelagts med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. lämnade sitt betänkande till regeringen , Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52). Utredningen lade fram två förslag: ett om hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett om hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslog en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten utifrån storleken på en byggnad respektive mark, med vissa maxbelopp. gav en promemoria till med förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Förslagen syftar till att åstadkomma förenklingar för enskilda, för företag och för i fråga om tillämpning och kontroll. Promemorian har remissbehandlats. I proposition 2014/15:48 Vissa fastighetstaxeringsfrågor inför den allmänna fastighetstaxeringen 2017 behandlades förslag om vissa mindre förenklingar av taxeringen av lantbruksenheter. I propositionen behandlades också promemoria. Övriga delar av betänkande bereds fortfarande i . I motion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 13 anförs att taxeringsvärdessystemet borde slopas helt. Att systemet finns kvar gör det enklare att återinföra fastighetsskatten enligt den tidigare modellen. lämnade sitt betänkande till regeringen . Denna lade fram två förslag: ett om hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett om hur systemet kan förenklas. Utredningen föreslog bl.a. en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken på byggnad respektive mark, alltså antalet kvadratmeter, med vissa maxbelopp. Denna modell är inte optimal, enligt motionärerna, som vill komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist. I motion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 44 anförs att t rots att fastighetsskatten bytts mot en fastighetsavgift finns taxeringsvärdessystemet fortfarande kvar. Därmed finns också den struktur kvar som skulle kunna användas för att återinföra det gamla fastighetsskattesystemet. finns liten anledning att behålla taxeringsvärdessystemet, varför motionärerna föreslår att det avskaffas. Vid omläggningen av bostadsbeskattningen behölls kopplingen till fastighetens marknadsvärde i och med att taxeringsvärdet för fastigheten blir styrande för fastighetsavgiftens storlek i de fall detta leder till ett lägre avgiftsuttag. Därmed försvann de mycket stora skillnader i skatteuttag mellan likvärdiga fastigheter i olika delar av landet som kännetecknade det gamla systemet. Skillnader som uppfattas som omotiverade kan dock fortfarande uppkomma, om än inte lika drastiska, i de fall fastighetsavgiften beräknas utifrån taxeringsvärdet när detta ger en lägre avgift. Utskottet finner att man inom fortfarande arbetar med att bereda förslag om förändringar av taxeringssystemet, varför utskottet inte finner skäl att föregå detta arbete. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar av regelverket vid folkbokföring och av rättssäkerheten i folkbokföringen. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD), 25 (KD) och 26 (L). Folkbokföringen är den grundläggande registreringen av befolkningen i . I folkbokföringen registreras uppgifter om vilka som bor i och var de bor. Det är som sköter folkbokföringen. De flesta personer som föds eller flyttar till blir folkbokförda i . I samband med att en person blir folkbokförd i så får personen ett personnummer. Folkbokföringen gäller fram till den dag man flyttar utomlands eller avlider. Uppgifter i folkbokföringen är offentliga, vilket betyder att alla har rätt att få del av de uppgifter som finns registrerade i folkbokföringen. lämnar inte ut uppgifter om det finns särskild anledning att anta att den som uppgifterna gäller, eller någon närstående till personen, kan ta skada av det. Då är uppgifterna sekretessbelagda. har en utredningsskyldighet i folkbokföringsärenden och ett allmänt ansvar för att register och dylikt är så korrekta som möjligt. Genom folkbokföringen får hela samhället tillgång till uppgifter om befolkningen. Uppgifter från folkbokföringen om befolkningen sprids till myndigheter och övriga delar av samhället genom Navet (system för distribution av folkbokföringsuppgifter till samhället) och SPAR (Statens personadressregister). Ökat skydd för hotade och förföljda personer beslutade om förändringar i reglerna om folkbokföring för att förbättra och öka skyddet för hotade och förföljda personer. Bestämmelsen som reglerar förutsättningarna för när en person kan få medgivande att använda fingerade personuppgifter kompletterades så att det nu uttryckligen framgår att även risk för sådan allvarlig brottslighet som riktar sig mot personens frid omfattas. Skyddad folkbokföring infördes som ett delvis nytt, men framför allt starkare, skydd som ersätter institutet kvarskrivning. Skyddad folkbokföring medges vid kvalificerade hotsituationer vilka ofta pågår . Huvudregeln är att åtgärden ges tills vidare med en möjlighet att begränsa åtgärden till . Den som får skyddad folkbokföring och flyttar ska fortsätta att vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten eller på en annan folkbokföringsort om det bedöms ge ett bättre skydd. Skyddad folkbokföring kan även medges utan att en person flyttar om det ändå kan antas ge tillräckligt skydd. Dessa lagändringar trädde i kraft . Åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Genom lagändringar utökades möjligheterna för att avregistrera personer från folkbokföringen. Vidare gavs möjlighet att besluta om kontrollbesök inom folkbokföringsverksamheten. När det är nödvändigt för bedömning av frågan om folkbokföring får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. får vid kontrollbesöket begära att den person som besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. Kontrollbesök får göras oannonserat och ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär begränsat intrång för den enskilde. Vidare infördes en ny straffbestämmelse, folkbokföringsbrott, för den som uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter om folkbokföring. Straffansvar inträder när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Skälen för att införa en straffbestämmelse är att den betydelse som folkbokföringen har för ett stort antal samhällsfunktioner ställer särskilda krav på att de uppgifter som läggs till grund för registreringen är riktiga. Folkbokföringsdatabasen har en central funktion för flera myndigheter i den dagliga ärendehanteringen, och den bör därför omgärdas av ett starkt skydd. Införandet av straffbestämmelser kan ha en förebyggande effekt och leda till att skapa ett bättre beslutsunderlag för myndigheterna genom att uppgifterna i folkbokföringen kommer att hålla en högre kvalitet. Det finns därför skäl att överväga möjligheten att beivra vissa oönskade beteenden som tar sin utgångspunkt i gärningar där någon genom aktivt handlande uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet enligt folkbokföringslagen. Det är även möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. För att nå upp till den allvarlighet som krävs för att brottet ska bedömas som grovt krävs ett systematiskt förfarande, att det rör sig om en omfattande brottslighet eller liknande. fall är dock undantagna från straffansvar. I motion 2019/20:112 av (SD) anförs att det behöver utarbetas ett regelverk för antalet möjligt folkbokförda i en bostad. I motion 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att kvalitetsbristerna i folkbokföringen underlättar olika typer av brottslighet, exempelvis bidragsfusk, och även orsakar andra problem. behöver därför ökade anslag som ska användas för att ytterligare granska bostadsområden där risken för illegalt boende förväntas vara större. I motion 2019/20:1288 av (M) anförs att regelverket för hur och var man får folkbokföra sig behöver ses över så att en ny folkbokföring kan godkännas av fastighetsägaren innan en ändring av folkbokföringsadressen kan ske. I motion 2019/20:1369 av och (båda S) anförs att systemet med civilstånd känns gammalt och förlegat och borde ses över. Det borde vara möjligt för den enskilde att själv ändra civilstånd. I motion 2019/20:1860 av (S) anförs att det svenska registrerar medborgare från Kosovo som serbiska medborgare, mot deras vilja. I och med att erkänt Kosovo som stat är det självklart att detta även registreras hos . bör ställa sig bakom uppmaningen till regeringen att verka för att Kosovos medborgare registreras som sådana i folkbokföringen. I motion 2019/20:2131 av (S) anförs att man behöver se över möjligheterna att införa underrättelse och samtycke vid ändring av folkbokföring. I motion 2019/20:2184 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att det är viktigt att folkbokföringsreglerna och tillämpningen av dem fungerar väl. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen om folkbokföring och adressändring i syfte att göra den mer rättssäker. Vidare måste möjligheterna att arbeta mot falska adressändringar förbättras. I motion 2019/20:2265 av (M) anförs att trots svenskt medborgarskap inskränks utlandssvenskarnas möjlighet att vara och leva i sitt hemland orimligt mycket då de inte är folkbokförda och därmed inte finns med i alla register m.m. vilket kan skapa problem. Man bör därför inleda en översyn av utlandssvenskars situation i . I motion 2019/20:2452 av (MP) anförs att folkbokföringslagen behöver ses över så att personer inte ska kunna folkbokföra sig i någon annans fastighet eller lägenhet utan dennes vetskap och medgivande. I motion 2019/20:2673 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 anförs att det krävs en förändring av lagstiftningen i syfte att försvåra felaktig folkbokföring som i sin tur möjliggör välfärdsbrott. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med författningsförslag för att göra folkbokföringen mer tillförlitlig. Vidare bör tillämpningsområdet för 2 § folkbokföringsförordningen utvidgas så att samtliga myndigheter och kommuner omfattas av skyldigheten att underrätta så snart det finns anledning att anta att den adress en person har inte är registrerad i folkbokföringen eller om det finns anledning att anta att uppgifter som är registrerade i folkbokföringen är felaktiga eller ofullständiga. Slutligen anförs att för möjligheten att fatta korrekta beslut i ärenden om folkbokföring är ett flertal uppgifter från beskattningsdatabasen nödvändiga. folkbokföringsverksamhet bör därför ges direktåtkomst till vissa särskilt angivna uppgifter i beskattningsdatabasen i den utsträckning det är tillåtet att behandla uppgifterna enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter vid folkbokföringsverksamhet så som anges i SOU 2017:37. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utöka direktåtkomst till andra myndigheters databaser. I motion 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 8 anförs att det är ett utbrett problem med falska folkbokföringsuppgifter. Bristande kontroll har gjort att varken myndigheter eller fastighetsägare har haft vetskap om vilka som egentligen bott på en viss adress. De nya lagändringar som införts, bl.a. folkbokföringsbrott, är goda men fler åtgärder behövs för att komma åt personer som skriver sig på falska adresser för att få tillgång till bidrag. I motion 2019/20:2809 av (KD) yrkande 6 anförs att man bör begränsa antalet personer som kan vara folkbokförda på samma adress. I motion 2019/20:3038 av Serkan Köse m.fl. (S) föreslås en ny folk- och bostadsräkning i i syfte att säkerställa kvaliteten i folkbokföringen. I motion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 27 anförs att hur många personer som helst alltjämt kan registrera sig på en och samma adress. En begränsning av antalet personer som kan skriva sig på samma adress bör därför införas. Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Det har på olika sätt kommit fram att det har funnits brister i kvaliteten i folkbokföringen. Genom ändringar i lagstiftningen om folkbokföring 2018 och 2019 har ett flertal åtgärder för att stärka och förbättra kvaliteten i folkbokföringen införts. har t.ex. fått möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Folkbokföringsbrott infördes på nytt. Straffansvar inträder således när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Dessa förslag innebär stora förändringar och skärpningar vad gäller hanteringen av folkbokföringen, vilket utskottet anser är ett steg i rätt riktning. Det pågår också ett fortsatt arbete inom och inom med att ytterligare höja kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen beslutade om kommittédirektivet Åtgärder för att minska fel i folkbokföringen (dir. 2019:54). Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer (Fi 2019:05) ska redovisa sitt uppdrag . Vidare remitterade regeringen en promemoria med förslag på vissa åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för att folkbokföringen ska innehålla korrekta uppgifter. Det föreslås att underrättelseskyldigheten till om misstänkta fel i folkbokföringen ska utvidgas och omfatta samtliga myndigheter och gälla fler uppgifter. Utskottet förutsätter att regeringen löpande följer upp och utvärderar effekterna av den nya lagstiftningen. Vidare finner utskottet inte skäl att föregripa det arbete som pågår inom och är således inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med yrkandena i motionerna. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Folkbokföring av barn på två adresser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att barn ska kunna vara folkbokförda på två adresser och att brev till vårdnadshavare ska adresseras till samtliga föräldrar. Jämför reservation 27 (C). Barn, dvs. personer , ska folkbokföras enligt samma regler som vuxna och ska vara folkbokförda där de tillbringar sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan). Barn kan ibland bo på två ställen, vilket kan innebära dubbel bosättning. Det är t.ex. vanligt när föräldrarna har var sin bostad och barnet vistas hos båda föräldrarna. Huvudregeln är att barnet då får folkbokföras hos den av vårdnadshavarna som de båda är överens om. Detta gäller i de fall då föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och barnet bor ungefär lika ofta hos båda sina föräldrar. Om huvudregeln inte är tillämplig, t.ex. när föräldrarna inte är överens om barnets folkbokföring, ska ett barn folkbokföras hos den förälder där barnet tillbringar flest nätter. Om barnet bor lika mycket tid hos båda föräldrarna ska folkbokföringen inte ändras så länge en förälder bor kvar i familjens tidigare gemensamma bostad. Detta gäller även om barnet tillbringar mer hos den andra föräldern. Om det inte finns någon sådan gemensam bostad och barnet bor lika många nätter hos båda föräldrarna eller om föräldrarna lämnar olika uppgifter om var barnet bor, ska barnets folkbokföring bestämmas utifrån barnets boendesituation. Vid denna typ av bedömning av ett barns folkbokföring är det som beslutar var barnet ska vara folkbokfört. I motion 2019/20:192 av (C) yrkandena 1 och 2 anförs att det bör vara möjligt för barn att vara skrivna på dubbla adresser om de bor lika mycket hos båda vårdnadshavarna. Vidare yrkas att brev till vårdnadshavare ska adresseras till samtliga föräldrar. I motion 2019/20:1734 av (-) anförs att barn till separerade föräldrar med gemensam vårdnad ska ha möjlighet att vara skrivna hos båda vårdnadshavarna om föräldrarna så önskar. På så sätt får båda vårdnadshavarna den viktiga information som de behöver. Enligt (SOU 2009:75 Folkbokföringen s. 382) finns det inte tillräckligt starka skäl för att införa en möjlighet att folkbokföra ett barn på två ställen eller att låta barnet vara folkbokförd hos den ena föräldern och registrera den andra förälderns adress i folkbokföringsdatabasen. 2012/13:SkU25, rskr. 2012/13:254) antog i stället bestämmelser som innebär att om vårdnadshavarna är överens ska de själva kunna välja var ett barn som bor ungefär lika mycket hos dem båda ska anses bosatt. En vårdnadshavare ska också vid gemensam vårdnad ensam kunna överklaga ett beslut om barnets folkbokföring. Utskottet är inte berett att tillmötesgå motionärernas förslag om ett tillkännagivande om att barn ska kunna vara folkbokförda på två adresser eller om hur utskick till vårdnadshavare sker. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om offentlighetsprincipens omfattning och om möjlighet till permanent skyddad identitet. Jämför reservation 28 (SD). Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). En sådan särskild anledning som avses i bestämmelsen kan vara befarad personförföljelse. Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan sekretessmarkering i folkbokföringsregistren tillgripas som en första skyddsåtgärd. En sekretessmarkering är den lägre graden av skyddade personuppgifter och är en administrativ åtgärd som gör det svårare för andra att ta del av dina personuppgifter i folkbokföringsregistret. Sekretessmarkeringen omfattar alla dina personuppgifter. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. En sekretessmarkering fungerar som en varningssignal för och andra myndigheter om att en prövning ska göras innan uppgifterna om dig lämnas ut. Det är alltså ingen absolut sekretess. En sekretessmarkering är en administrativ åtgärd som motsvarar hemligstämpeln på ett dokument. Genom folkbokföringen får hela samhället tillgång till uppgifter om befolkningen. Uppgifter från folkbokföringen om befolkningen sprids till myndigheter och övriga delar av samhället genom Navet (system för distribution av folkbokföringsuppgifter till samhället) och SPAR (Statens personadressregister). Navets funktioner regleras av lagen (2001:182) och förordningen (2001:589) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Ett nytt skyddsinstitut – skyddad folkbokföring – infördes . Detta ersätter det tidigare skyddsinstitutet kvarskrivning och är tänkt att ge ett starkare skydd. Skyddad folkbokföring ger ett starkare skydd än sekretessmarkering. Genom skyddad folkbokföring ska en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, efter egen ansökan, få medges att vara folkbokförd på en annan folkbokföringsort än där personen är bosatt. En adress till registreras dit du får din post. Skyddad folkbokföring ska som regel ges för obestämd tid men ska också kunna begränsas till . Skyddad folkbokföring ska medges vid kvalificerade hotsituationer vilka ofta pågår . Ett medgivande ökar tryggheten för den enskilde. Våld eller hot mot tjänsteman Tillgången till uppgifter ur folkbokföringen och andra offentliga register gör att myndighetsföreträdare riskerar att exponeras för våld och hot också utanför arbetstid.