bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Jag beklagar om jag kommer att upprepa till viss del, men det kan ju till och med för en ledamot i vara lite svårt att förstå att man generellt gör bedömningen att det inte har någon särskild betydelse att en försvarsminister i också är svensk medborgare med familj i och tillika misstänkt för diverse brott mot mänskligheten, till och med. Därav frågorna, naturligtvis. I ett av svaren som vi har fått skriftligen från säger man att bestämmelsen i 10 kap. 13 § regeringsformen reglerar statliga myndigheters underrättelseskyldighet i vissa fall gentemot utrikesministern, och den information om pågående förundersökningar som myndigheterna överlämnade till andra departement och som vidareförmedlades till UD lämnades inte i syfte att hålla utrikesministern underrättad på det sätt som avses i bestämmelsen. Min enkla fråga är: Om den inte lämnades av den orsaken, varför lämnades den i så fall? Med vilket syfte? : Kan du upprepa det sista? Det var en för lång bisats för att jag skulle få ihop det. (L): Jag beklagar, men det är UD som har formulerat svaret. : Vi formulerar oss väldigt långt och krångligt emellanåt, så jag ber om ursäkt för det. (L): Ja, och det är kanske också därför vi ställer frågor. Det man menar här är att den information om pågående förundersökningar som myndigheterna överlämnade till andra departement och som sedan vidareförmedlades till UD inte lämnades i syfte att hålla utrikesministern underrättad på det sätt som avses i bestämmelsen. Min fråga blev: Med vilket syfte lämnade man då den? : Tack, ledamoten, för frågan! Den bestämmelse som anger att utrikesministern ska hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet är den som heter 10 kap. 13 § regeringsformen. Myndigheten ansåg uppenbarligen inte att det här var en sådan fråga. Jag har inga synpunkter på denna bedömning. KU har själv uppmärksammat utvecklingen som har lett till att skyldigheten att underrätta utrikesministern inte gärna kan iakttas på samma sätt som förr utan får begränsas till det som i egentlig mening handlar om utrikespolitiska frågor. Det är i KU:s betänkande 2009/10:KU10 på s. 108 som den här förklaringen står från KU. (MP): Ordförande! Tack, utrikesministern, för redogörelserna så här långt! Jag har inga fler frågor. Ordföranden: det någon ledamot som har någon ytterligare fråga som behöver ställas i denna öppna utfrågning? Om inte finns önskemål om att fortsätta i en sluten utfrågning. Jag ska strax förklara hur det går till. Jag ajournerar nu sammanträdet. Ordföranden: återupptar sitt sammanträde. Vi är fortfarande på punkt 4 i den offentliga utfrågningen, som övergår till en sluten utfrågning av utrikesministern. Det sekretessbelagda material vi har fått finns i de röda mapparna. Vi gör på samma sätt som tidigare och ger tillfälle till dem som vill ställa frågor, och vi gör det i samma ordning som under den öppna delen. (M): Fru ordförande! Tack, utskottet, för möjligheten att övergå i en sluten utfrågning i ärendet! Tack utrikesministern, för att ni kommer att svara på våra frågor även i detta format! 2Under utfrågningen förekom uppgifter som kan omfattas av sekretess. De ställen där uppgifter har uteslutits markeras med [sekretess]. : [sekretess] Omständigheterna när det gäller den svenske medborgaren och före detta försvarsministern saknar betydelse för den svenska insatsen i . Detta var en bedömning som delade när biföll propositionen efter allt detta och efter att utrikes- och försvarsutskottet i två omgångar hade fått informationen. (M): [sekretess] [sekretess] : [sekretess] (M): [sekretess] : [sekretess] [sekretess] (SD): Fru ordförande! Tack, utrikesministern, för svaren . Utrikesministern talar mycket om att spekulera, som om det skulle vara något negativt. Är inte det något som ingår i att vara minister – att man på något sätt måste kunna bedöma olika scenarier som kan uppstå och hur man ska agera om dessa scenarier uppstår för att få sig en förberedelse på något sätt? Det ingår väl, så att säga, i själva uppdraget? : Tack, ledamoten, för frågan! Naturligtvis ingår det i uppgifterna att göra analyser grundade på fakta och att ha olika scenarier. Men jag uppfattade att det här är ett scenario – om det ena eller det andra skett hade den här personen agerat si eller så, i en negativ riktning. Det är det jag inte vill delta i utan att ha en ordentlig analysapparat och en ordentlig bedömningsapparat. Men det är ju bedömningar som görs . Skånberg (KD): Ordförande! Utrikesministern hänvisar till att det är spekulationer, och hon behöver ingen uppgift för att göra spekulationer. Låt mig göra en parallell. : [sekretess] (S): Fru ordförande! Tack, ministern, för svaren ! Det finns en sak som förbryllar mig lite grann i det här ärendet. Jag förstår om ministern inte kan eller vill svara på detta, men jag vill ändå föra upp frågan för en eventuell kommentar. Det handlar om att ambassaden i uppger i en rapport att har utsetts till försvarsminister, men man skriver inte någonting om hans svenska bakgrund. Det är ju ändå en uppgift som vi, enligt vår tidslinje, ser har förekommit i irakiska medier – . Detta borde ändå vara en betydande uppgift när ambassaden rapporterar om vilka som har utsetts till ministrar. I rapporten ger man en ganska bred beskrivning av de andra ministerposterna men inte av . Man tycker att det borde kunna förekomma lite mer detaljer kring att han faktiskt var svensk medborgare, eftersom det också hade förekommit i irakiska nyhetsrapporteringar . Min fråga är helt enkelt om ministern har någon kommentar till det här när det gäller vad ambassaderna snappar upp för information och hur de rapporterar. : Tack, ledamoten, för frågan! Ambassaderna har inte till uppgift att efterfråga vilka medborgarskap som värdlandets ministrar har eller att särskilt uppmärksamma den frågan. Som jag har sagt är det ganska vanligt – jag har till och med en lista med mig med alla möjliga ministrar i alla möjliga delar av världen som har svenskt medborgarskap. Vi har inte några synpunkter på om ett annat land har en svensk medborgare som är minister i det landet. Att det här inte skrevs i ambassadrapporten när man meddelade att försvarsministern var utsedd är faktiskt inget konstigt. Jag förstår om man kan tro att detta är väldigt ovanligt om man bara tittar på denna sida och bara har blixtbelysning på detta, men det är inte väldigt ovanligt att det finns svenskt medborgarskap bland ministrar. Vi har haft en massa olika. Ofta är det positivt. – om det är en svensk medborgare som inte tycker om , vilket också händer – är det inte lika positivt. Men om en människa som är svensk medborgare och som också har ett annat medborgarskap tar ett politiskt uppdrag i ett annat land är det inte vår uppgift att efterfråga vilka politiska uppdrag denna svenska medborgare tar, och det är ingenting som ska efterforska. Ordföranden: Jag skulle själv vilja ställa en fråga. Den handlar om utrikesministerns kontakt med och med utrikesministerns kollega. Hur har dessa kontakter sett ut , inför att man ska förlänga ett mandat eller när man bereder en proposition? Jag tänker också på förekomsten av ministermöten i OIR-format. Det vore intressant att veta vilka kontakter utrikesministern har haft med den irakiske utrikesministern och om frågor kring OIR har diskuterats. Vi har inte haft några direkta bilaterala möten för det här. Däremot har vi träffats i multilaterala sammanhang, till exempel i när det var möte med koalitionen mot Daish, då jag hade möjlighet att träffa min kollega. Vi träffades även , i , på ett multilateralt möte där vi båda deltog och satt tillsammans och talade. [sekretess] Ordföranden: [sekretess] : [sekretess] Min sista fråga: Har denne irakiske förre försvarsministern eller någon annan irakisk försvarsminister deltagit i mötena med koalitionen? : Det är möjligt, men jag kan inte svara på det på rak arm. Det kan ha varit någon utrikesminister som jag har talat med och också försvarsminister. Vi får kontrollera det på deltagarlistorna. Detta är ju väldigt stora möten. Det är väldigt många personer som deltar, och man kommer inte ihåg alla. Men det är inga problem att hitta svaret på den frågan. Ordföranden: Jag ber om ursäkt, för de här frågorna var ju inte förberedda. Men jag ställde dem ändå för att få en bild av vilken typ av utbyte som utrikesministern har haft med den irakiska utrikesministern men också med andra företrädare för den irakiska regeringen. Det var alltså inte för att ha exakt närvarokontroll. Jag hoppas att det finns förståelse för det. (SD): [sekretess] : [sekretess] (SD): [sekretess] : [sekretess] (SD): [sekretess) Skånberg (KD): [sekretess] : [sekretess] [sekretess] (SD): Tack för svaren, utrikesministern! Jag reagerar över en sak som du sa, och det var att det inte har någon betydelse om en minister har svenskt medborgarskap eller inte. Vad jag vet finns det många länder som förbjuder dubbelt medborgarskap just av anledningen att man ska vara lojal mot det land man tillhör. Är det generellt så att det inte har någon betydelse om ministrar runt om i världen har ett svenskt medborgarskap eller inte, att det inte är intressant information. Det behöver inte bara röra en försvarsminister, utan det kan även vara en handelsminister eller någon annan. Själv tycker jag att det låter lite konstigt. Jag tycker att det låter som att det är ganska intressant information, och den vara både positiv och negativ. Om du kunde utveckla detta lite vore jag tacksam. : Naturligtvis är det intressant att det är en svensk som är minister någonstans. kan jag tycka att det kan vara lite integritetskränkande om man nästan ska kräva att svenskar som får politiska uppdrag utomlands ska meddela det till svenska staten. Vi har inte ett sådant förfarande i , och jag är faktiskt glad för det. Sedan får vi vid många tillfällen ändå veta det, och oftast är det väldigt positivt. Som jag sa har nye premiärminister ringt. Han bor i och är svensk medborgare. Vice statsministern i är svensk medborgare. nuvarande utrikesminister har bott i . , som ni kommer ihåg, var kulturminister i . har bott i . Detta är bara för att ta exempel. Men det är ofta för att de själva sagt det som något positivt. Det är inte så att vi säger att det stämmer, som ledamoten säger, att i vissa länder får man inte ha dubbla medborgarskap om man är minister. Men det är knappast svenska statens roll att säga till en svensk medborgare vad man ska göra eller inte göra när det gäller att ta politiska uppdrag, utan det är upp till den personen. Om det är något brottsligt får man hantera det i det land där det är brottsligt. I är det inte brottsligt att ha dubbla medborgarskap. Jag hoppas att det är svaret på frågan. Personligen tycker jag oftast att det är väldigt positivt. Jag har träffat flera irakiska kurdiska ministrar. Ett tag var de fyra stycken i regeringen. Det var jättepositivt för svensk handel och för Sverigebilden. Men man får skilja på vad man gör mot en enskild medborgare och vad man kräver för politisk information från en medborgare med dubbelt medborgarskap. Det är positivt för båda parter att man har det. (SD): Jag vill bara förtydliga att jag tycker att det är viktigt för ambassaden att rapportera om det här, eftersom det här intressant information. Jag har inte sagt att den personen själv måste göra det. Men om ambassaderna får reda på detta tycker jag att det är viktig information att komma med. Jag vet ju själv när jag var i att ambassaden ville veta var jag var någonstans . Och jag vet att de i oroliga länder för listor på svenska medborgare, så de har förmodligen haft den här informationen. Då tycker jag ändå att de kunde ha vidarebefordrat den. (M): [sekretess] : [sekretess] Ordföranden: [sekretess] (M): [sekretess] Ordföranden: det. Då tackar vi från utskottets sida utrikesministern med medarbetare för att ni kom till KU och svarade på utskottets frågor. Därmed avslutar vi sammanträdet. Granskningsärende 5 och 10 Regeringens agerande i förhållande till budgetbeslut (se avsnitt 2.3) Ordföranden: är 11, och inleder sitt sammanträde. Vi börjar med granskning av regeringen. Innan vi går in på själva utfrågningen vill jag hälsa näringsminister välkommen till KU. Tack för att du vill komma hit och svara på våra frågor! I övrigt, så att alla är medvetna om det: Detta är en direktsänd utfrågning. Den är öppen och sänds som sagt direkt, i webb-tv. Innan vi går in på ledamöternas frågor kommer statsrådet att få möjlighet att göra en kortare inledning. Därefter får ledamöterna ställa frågor, och anmälande parti inleder. I det här fallet är det . Därefter blir det partierna i storleksordning. Vi får hjälpas åt att respektera den totala tidsåtgången och undvika att ställa frågor som redan ställts och besvarats. Därmed går vi in på punkt 1, och den heter offentlig utfrågning med näringsminister . Det är regeringens agerande i förhållande till budgetbeslut, och på KU-språk har detta nummer G5 och G10. Jag ger ordet till näringsministern. : Fru ordförande! Jag vill börja med att säga att jag vid min sida har , som är expeditionschef i . Ärade ledamöter av utskottet! Jag är här för att svara på era frågor när det gäller hur regeringen har verkställt en viss del av budgetbeslut , närmare bestämt den del av budgetbeslutet som avser energiforskning. Låt mig inledningsvis konstatera att 2013 och 2017 har beslutat att målet är att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Det av fastställda målet anger således inte att forskningen ska inrikta sig mot vissa särskilda energislag eller att något energislag är uteslutet från forskningsområdet. Detta, fru ordförande, är viktigt att komma ihåg när man funderar över hur regeringen verkställde det budgetbeslut som är föremål för dagens utfrågning. Ytterligare en omständighet som är viktig att ha med sig är att vi har en ordning där självständigt beslutar om medel till olika forskningsprojekt utifrån de ekonomiska ramar som och regeringen ställer till myndighetens förfogande. Detta gör med utgångspunkt i det riksdagsbundna målet för forskning och innovation på energiområdet, som jag just nämnde. kan således, utifrån hur myndigheten bedömer att de projekt som ansöker om medel bäst leder till att målet för forskning och innovation på energiområdet uppfylls, bevilja medel för forskningsprojekt inom samtliga energislag. Låt mig i det här sammanhanget konstatera att fått in 13 ansökningar med anknytning till kärnkraft och kärnteknik och beviljat medel till 11 av dessa. En bidragande orsak till att relativt få ansökningar om medel för kärnkraftsrelaterade forskningsprojekt har kommit in till kan vara att sedan ungefär har i uppdrag att finansiera forskning inom kärnteknik. I sitt budgetbeslut anvisade i enlighet med näringsutskottets förslag 1 till energiforskningsanslaget. I sitt budgetbetänkande anförde näringsutskottet bland annat följande, och jag citerar: ”Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser. För att fortsätta att värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser är det därför viktigt att något energislag inte straffas ut . Därtill kommer forskning och ny teknik inom olika energiområden att vara centralt för att också framgent ska ha ett stabilt el- och energisystem. Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker inom områden som lagring, överföring, elektrifiering och digitalisering.” Det centrala i den fråga vi diskuterar är om regeringen när den verkställde budgetbeslut genom regleringsbrevet till möjliggjort att forskningsmedel kan finansiera forskning på kärnkraftsområdet. Svaret på den frågan är ja. Visserligen anges inte uttryckligen i regleringsbrevet att forskningsprojekt inom kärnkraftsområdet kan tilldelas medel – lika lite som det anges att forskningsprojekt inom något annat energislag kan tilldelas medel. I stället är det alltså så, som jag nämnt tidigare, att utifrån de mål för forskning och innovation på energiområdet som har satt upp fördelar medel. Med anledning av den diskussion som uppkom – där det ifrågasattes om regeringen på ett korrekt sätt genomfört budgetbeslut och tillkännagivande angående forskning om kärnkraft – valde regeringen att i regleringsbrev förtydliga det som alltså redan gällde, det vill säga att målet för forskning och innovation på energiområdet inte är teknikspecifikt och att har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft. Därmed, fru ordförande, är jag beredd att svara på era eller ledamöternas frågor om det finns några. Ordföranden: Jag tackar näringsministern för inledningen! Ordet går då till , som är anmälande parti. Jag ger ordet till mig själv. Statsrådet har beskrivit synen på hur regeringen agerade. Med risk för att något skulle kunna upprepas vet ju statsrådet väl om att det är grundlagen som bestämmer. Utifrån grundlagen bestämmer hur statens medel ska Hur ser näringsministern på regeringens ansvar när det gäller följsamheten gentemot budgetbeslut? Anser näringsministern att regeringen har varit följsam efter beslut? : Det korta svaret är ja, såväl mot budgetbeslut som de mål som har fastställt inte bara – som fru ordförande satt i regeringen föreslogs till det mål jag tidigare nämnde, men också 2017 upprepades samma mål, som styr energiforskningen. Därutöver har gjort ett tillkännagivande, som jag också nämnde i den text jag läste upp här tidigare. Det har naturligtvis regeringen också effektuerat i form av att uttryckligen i regleringsbrevet göra detta. Ordföranden: Jag har en följdfråga. Precis som citerades ur näringsutskottets betänkande när det gäller utgiftsområde 21, Energi sa man just det: ”Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker.” Det är ett tydligt beslut och innebär att medel ska kunna komma forskning som avser kärnkraft till del. Trots att anslagen ökade med går det inte att någonstans i regeringens styrning härleda några instruktioner avseende hur medlen skulle användas. Min fråga är: Hur menar statsrådet att regeringen har säkerställt att vilja skulle kunna få genomslag i praktiken? : Fru ordförande! Precis som jag sa tidigare är det så att av de 13 ansökningar som inkommit till om kärnkraftsforskning, eller till relaterade områden, har 11 beviljats. Det beror naturligtvis på de av fastställda målen, såväl 2013 som 2017, där jag tror att de allra flesta partier i riksdag också är överens om detta. Sedermera har det blivit en diskussion som också renderade i ett tillkännagivande till regeringen om att skriva in detta, och det har regeringen också gjort. Jag skulle nog alltså säga att det både har varit möjligt, är möjligt och kommer att fortsatt vara möjligt för att finansiera den här typen av forskning, vilket naturligtvis är viktigt i ett land där – beroende på hur elproduktionen ser ut under ett vanligt år – mellan av vår el kommer från kärnkraft. (S): Fru ordförande! Tack för det inledande anförandet, statsrådet! Jag tänkte bara kontrollera här: Statsrådet uppger ju att det har inkommit 13 ansökningar och att 11 var beviljade under en tidsram. Min fråga är: Förekom det någon statligt finansierad forskning som berör kärnkraft under ? : Som jag nämnde tidigare är det utöver anslag som finansierar kärnteknik. Där vill jag framhålla för utskottet att det inte är endast kärnkraft vi pratar om – man har underavdelningar för både fission och fusion, som man finansierar – utan också annat som har med strålning att göra, till exempel för medicinska Vi har dessutom , som också finansierar till viss del. Det förekommer alltså – och det är nog också viktigt att det gör det, av de skäl jag redogjorde för. Kärnkraft har varit en viktig del av vårt elsystem och kommer såvitt jag kan bedöma också att fortsätta vara det. Därför är det viktigt att vi genomför den typen av insatser. (SD): Fru ordförande! Tack för dina svar , ministern! Jag tänker så här: När det är ett så tydligt ställningstagande i anslaget som det är här är det av en anledning. Med tanke på den energipolitiska debatt man har, om förnybara energiformer och så, var det väl just därför viktigt att verkligen markera att även forskning på kärnkraft skulle ingå. Vad är då anledningen till att ni ändå väljer att utelämna det både i verksamhetsdelen och finansieringsdelen? Till slut – i det senaste regleringsbrevet, vad jag förstår – har ni ändå skrivit in det. Då kanske ni ändå tyckte att ni borde ha kompletterat med det här från början, eftersom ni ändrade på det sedan. : Det vore mig främmande att överpröva vad ledamöterna i utskottet säger, men jag skulle ändå bara faktamässigt – inte minst utifrån min egen erfarenhet som både utskottsordförande och vice ordförande i några av utskott – nämna att när regeringen har att förhålla sig, vilket vi naturligtvis ska göra i alla lägen, är det i huvudsakligen till de beslut som tas i kammare. I det här fallet är det fastställda mål för energipolitiken och energiforskningen i vårt land. Därutöver, när det då kommer ett tillkännagivande från via ett beslut i kammaren, är det naturligtvis så att regeringen effektuerar även detta. Till själva sakfrågan: Finns det eller fanns det i regeringen någon annorlunda uppfattning gentemot och partier? Jag tror att vi alla är överens om att det är viktigt utifrån de skälen. Det är därför regeringen och såväl i förslag som i beslut har fastställt att det är viktigt att inkludera alla energislag – och särskilt, som jag sa tidigare, i ett land där kärnkraften utgör en så pass stor del av vår elproduktion, såväl som framåt. (SD): Fru ordförande! Tack för svaren, ministern! I ett uttalande som svar på en skriftlig fråga från svarar bland annat: ”Den energiforskning som finansieras med bidrag från () styrs av det riksdagsbundna målet att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Denna formulering är både stabil över tiden och föränderlig genom att de kvantitativa mål och milstolpar som åsyftas successivt utvecklas, beslutas och uppnås.” Detta kan man uppfatta lite som att det som har fastställt tidigare –det långsiktiga målet – på något sätt skulle övertrumfa ställningstagandet till anslaget i budgeten. Hur ser ministern på detta? : Fru ordförande! beslut gäller tills har tagit nya beslut. Det är därför jag nämner såväl de mål som fastställdes på förslag av den dåvarande borgerliga regeringen, den så kallade alliansregeringen, och av den nuvarande regeringen som det tillkännagivande som sedermera kom 2019. Det är de som har styrt. Enligt min erfarenhet både som ledamot och som ordförande och vice ordförande i två utskott är det så det ska vara, och jag har inte uppfattat det på något annat sätt heller. Per Schöldberg (C): Fru ordförande! Tack för dragningen, statsrådet! Jag har inga vidare frågor. (V): Fru ordförande! Inte heller jag har några frågor att ställa. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, statsrådet för svaren så här långt! Statsrådet har upprepat att det har funnits en regelefterföljelse och att det inte har varit minsta tvivel om det. Såvitt jag förstår medger regelverket att man inte följer och efterlever ett beslut genom särskilda omständigheter eller statsfinansiella skäl. Det är alltså inte tvunget i alla lägen. Det går att navigera annorlunda. Har detta någonsin prövats av statsrådet i det här fallet? : Fru ordförande! Tack för frågan! Svaret är nej. Vi har tack och lov, innan pandemin slog till, varit i ett läge där statsfinanserna har visat överskott .