bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Granskningen visar bl.a. att det har blivit vanligare att lärare integrerar sex och samlevnad i ämnesundervisningen. finns många viktiga områden som behöver stärkas. Exempelvis bör undervisning inom sex och samlevnad bedrivas återkommande och inte endast vid enstaka tillfällen, lärarna behöver samverka mer med varandra och med elevhälsan och rektorerna behöver koppla sex- och samlevnadsundervisningen till skolans övergripande värdegrundsarbete. Översyn av läroplanen samt kurs- och ämnesplaner fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra en översyn av läroplanen och analysera om och vid behov föreslå hur undervisningen i kunskapsområdet sex och samlevnad i det obligatoriska skolväsendet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bättre kan stödjas genom förtydliganden i läroplanerna för skolformerna. I uppdraget skulle särskilt beakta att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi omfattas av sex- och samlevnadsundervisningen. lämnade förslag till ändringar i läroplanerna för samtliga skolformer för att bättre stödja utbildning och undervisning inom kunskapsområdet sex och samlevnad (dnr 2018:01394). Förslagen innefattar en samordning av skrivningarna i de olika läroplanerna, en ändring av benämningen av kunskapsområdet till ”sexualitet och relationer” och förtydligandet att området ska behandlas återkommande. Myndigheten föreslår vidare att utbildningen ska främja elevernas hälsa och välbefinnande samt stärka elevernas förmåga att göra medvetna och självständiga val. Uppdraget påverkade också arbetet med revideringen av kursplanerna på grundskolenivå, där exempelvis hedersrelaterat våld och förtryck fördes in som ett exempel på undervisningsinnehåll i kursplanen i samhällskunskap. lämnade sitt slutliga förslag till ändrade kurs- och ämnesplaner till regeringen. I redovisning av uppdraget (uppdrag givet i regleringsbrev [U2018/02877/BS delvis, U2018/02960/S], dnr 2019:1394) framkommer att myndigheten har sett över skrivningarna i kurs- och ämnesplanerna som berör sex- och samlevnadsperspektivet i enlighet med regeringsuppdraget. I översynen har det framkommit att de nu gällande skrivningarna redan ger stora möjligheter att belysa området i olika ämnen, och därför har enbart mindre förändringar gjorts; i några ämnen är skrivningarna omarbetade men omhändertar fortfarande olika aspekter av sex- och samlevnadsundervisningen, och i två ämnen – bild och samhällskunskap – finns förtydligande skrivningar. Ärendet bereds inom . har i uppdrag att ansvara för den nationellt prioriterade fortbildningen inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram, för att sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning och för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden. Inom ramen för detta uppdrag genomför ett flertal fortbildningsinsatser för lärare och förskollärare. Som framgår ovan omfattar denna fortbildning bl.a. kompetensutvecklingsinsatser inom digitaliseringsarbete i förskolan, elevers inflytande och delaktighet i undervisningen, trygghet och studiero samt förstärkt specialpedagogisk kompetens. Utskottet vill även understryka huvudmännens ansvar för den fortbildning och kompetensutveckling som erbjuds genom huvudmannens försorg. bereds förslag om ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. Målet med professionsprogrammet är bl.a. en mer relevant och kontinuerlig kompetensutveckling, en nationell struktur för karriärvägar och bättre yrkesutveckling. pågår även arbete med förslag om en reformerad lärarutbildning, där undervisning i sex och samlevnad liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. Vidare bereds inom förslag om en förkortad KPU-utbildning. Utskottet vill även påminna om den pågående beredningen av förslag till ändrade kurs- och ämnesplaner vilken bl.a. innefattar förtydliganden inom kunskapsområdet sex och samlevnad, exempelvis om hedersrelaterat våld och förtryck, samtycke och pornografi. Utskottets uppfattning är att detta arbete bör inväntas och att aktuella motionsyrkanden därför bör avslås. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:594 (SD) yrkande 12, 2019/20:619 (SD) yrkande 4, 2019/20:1187 (S), 2019/20:1263 (S) yrkande 3, 2019/20:1898 (M) yrkande 5, 2019/20:2783 (KD) yrkande 2, 2019/20:2828 (M) yrkandena 5 och 7, 2019/20:3087 (M) yrkande 2, 2019/20:3188 (KD) yrkande 2, 2019/20:3248 (C) yrkande 49, 2019/20:3277 (-) yrkande 6 och 2019/20:3288 (S) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om karriärtjänster och rekryteringsutbildning för rektorer och om befattningsutbildning för skolchefer. Jämför reservation 8 (SD) och 9 (C). I kommittémotion 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 2 framför motionärerna att gymnasieskolan behöver starka rektorer och att det är viktigt att rektorer har såväl ledarskapskompetens som pedagogisk kompetens. Vidare framförs att rektorer ska kunna göra karriär enligt en särskild karriärtjänstmodell. Enligt partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 20 bör möjligheterna att införa en rekryteringsutbildning för rektorer och en befattningsutbildning för skolchefer ses över. Motionärerna menar att både rektorer och skolchefer bör ges ett bättre stöd i uppdraget. Ett motsvarande förslag lämnas i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 35. I 2 kap. 9–12 §§ skollagen (2010:800) regleras ledningen av utbildningen inom skolväsendet. Enligt 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Av 10 § framgår att rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller av andra författningar. Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (11 §). Enligt 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för bl.a. rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning. Bakgrund och pågående arbete Rektorsprogrammet är en grundläggande statlig befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen vänder sig till rektorer både i grund- och gymnasieskolan och i förskolan, men i mån av plats även till skolledare med motsvarande ledningsfunktion som rektor men med annan titel, exempelvis biträdande rektorer. Utbildningen löper , är en akademisk utbildning på avancerad nivå och har tre kunskapsområden: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning samt skolledarskap. Studierna omfattar 30 högskolepoäng. Skolledaren behöver avsätta av sin arbetstid till studierna. Enligt 2 kap. 2 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem är syftet med utbildningen att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning, skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå samt ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas. har utvärderat befattningsutbildningen under den nuvarande programperioden, som inleddes och avslutas (dnr 2018:790). Utvärderingen visar en positiv bild av utbildningen, där deltagarna generellt är nöjda. Särskilt uppskattat är kunskapsområdet Skoljuridik och myndighetsutövning. bedömer att samtliga lärosäten som anordnar utbildningen lever upp till sina överenskommelser med myndigheten. Av utvärderingen framgår även att vissa delar av utbildningen skulle kunna förbättras samt att över hälften av skolledarna anser att de i ganska liten utsträckning kan avsätta tid för utbildningen, något som kopplat till ett svagt stöd från huvudmannen. Enligt bör myndigheten därför göra mer för att öka huvudmännens engagemang och delaktighet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 96–97). Fortbildning i pedagogiskt ledarskap för rektorer Pedagogiskt ledarskap för rektorer (tidigare Rektorslyftet) är en statlig fortbildning för rektorer. Målgruppen är de rektorer eller biträdande rektorer som har gått befattningsutbildningen för rektorer eller en äldre statlig rektorsutbildning. Skolledaren ska därefter ha arbetat som rektor eller biträdande rektor med ansvar för läroplansstyrd verksamhet. Fortbildningen är på avancerad akademisk nivå. Studierna är på 7,5 högskolepoäng och löper över en termin. Staten och huvudmannen delar på kostnaden. Professionsprogram för lärare och skolledare överlämnade Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet betänkandet Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22) till regeringen. I betänkandet lämnade utredaren förslag på ett flerårigt nationellt handlingsprogram för att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Inom ramen för handlingsprogrammet föreslog utredaren bl.a. att en ny statlig rekryteringsutbildning ska inrättas som riktar sig till lärare eller andra som är intresserade av framtida ledaruppdrag inom skolan. Enligt förslaget ska utbildningens syfte vara att främja rekryteringen av skolledare, men också att ge kompetensutveckling för personer som har eller kommer att ha andra ledaruppgifter som exempelvis arbetslagsledare. Betänkandet har remitterats, och förslaget om rekryteringsutbildning bereds inom () inom ramen för arbetet med ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. I sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) bedömde att det behövs bättre villkor för befattningsutbildningen för rektorer. Rektorer måste ges goda förutsättningar för sitt uppdrag och befattningsutbildningen för rektorer är en betydelsefull del av detta. Som redogjorts för ovan i avsnittet Fortbildning (se s. 22) föreslog kommissionen även att ett nationellt professionsprogram ska inrättas, bl.a. i syfte att främja lärares och skolledares professionella utveckling och skolutveckling samt skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Ett av professionsprogrammets utvecklingsspår avser lärare som vill bli skolledare. I betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) föreslogs bl.a. att rektorer inom skolväsendet ska omfattas av det föreslagna professionsprogrammet och att två nationellt reglerade nivåer ska införas för rektorer: rektor och meriterad rektor. I budgetpropositionen framförde regeringen att ett professionsprogram för lärare och rektorer ska införas. Som även framgår av avsnittet Fortbildning (se s. 22) aviserade regeringen att den avser att tillföra 2021 och för att kunna införa ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. Bakgrunden till införandet av programmet är bl.a. behovet av bättre och mer relevant kompetensutveckling och bättre förutsättningar för lärare och skolledare att uppdatera sina kunskaper under yrkeslivet och ta del av nya fakta och ny forskning (Lärares och rektorers kompetens måste säkras, debattartikel ). Ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare bereds fortsatt inom . Dagens rektorer står inför stora utmaningar. Skolledare har en nyckelroll när det gäller utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. Enligt skollagen får endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt anställas som rektor. Liksom tidigare vill utskottet understryka huvudmännens ansvar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att leda verksamheten mot måluppfyllelsen. När det gäller yrkanden om karriärmöjligheter och fortbildning för rektorer, om att inrätta en rekryteringsutbildning för rektorer och en befattningsutbildning för skolchefer anser utskottet att man inte bör föregripa den pågående beredningen av införandet av ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. Som redovisats ovan bedömde i sitt slutbetänkande (SOU 2017:35) bl.a. att rektorer måste ges goda förutsättningar för sitt uppdrag och att befattningsutbildningen för rektorer är en betydelsefull del av detta. Vidare avser ett av de utvecklingsspår inom det professionsprogram som föreslog lärare som vill bli skolledare. Utskottet ser ingen anledning att föregripa beredningen av dessa förslag och avstyrker därmed motionerna 2019/20:621 (SD) yrkande 2, 2019/20:3110 (C) yrkande 20 och 2019/20:3254 (C) yrkande 35. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om att rapportera missförhållanden, dels om ordning och uppförande i skolan. Jämför reservation 10 (SD). I motion 2019/20:3272 av m.fl. (S) framförs att det behöver göras överväganden av om det bör införas en lex inom skolan som innebär att personalen är skyldig att rapportera missförhållanden som kränkande behandling, trakasserier och diskriminering. I motion 2019/20:1898 av (M) yrkande 6 framför motionären att det bör tillsättas en delegation för ordning och reda i skolan. Delegationen bör bl.a. se över lärares, rektorers och huvudmäns befogenheter och föreslå förändringar för att utöka och tydliggöra dessa samt ta fram evidensbaserad kunskap om hur man kan arbeta förebyggande mot oordning och konflikter i skolan. I kommittémotion 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 2 lyfter motionärerna fram behovet av ökade befogenheter för rektorer och lärare för att upprätthålla ordning, lugn, ro och god miljö i skolan. Med anledning av detta föreslås även att ska få i uppdrag att upprätta enhetliga ordningsregler för skolan. I yrkande 3 föreslår motionärerna att det ska ingås överenskommelser om uppförande och regler mellan eleven, vårdnadshavaren och skolan som beskriver de ordningsregler och förhållningssätt som gäller i skolan. Av 2 kap. 8–10 §§ skollagen framgår att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och gällande föreskrifter. Huvudmannen ska utse en skolchef som ska biträda huvudmannen med att se till att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet. Det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska bl.a. särskilt verka för att utbildningen utvecklas, besluta om sin enhets inre organisation och ansvara för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. I 5 kap. skollagen finns bestämmelser om ordningsregler och disciplinära och andra särskilda åtgärder. Av 5 kap 3 § framgår att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § hänvisas till arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Vidare framgår det av 5 kap. 5 § bl.a. att ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Det är rektorn som beslutar om ordningsregler. I 5 kap. 6 § första stycket anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning ur klassrummet, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål. Vidare framkommer av 10 kap. 30 § andra stycket att elever i kommunala skolor kan flyttas till en annan skola om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. I arbetsmiljölagen finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklassen. Av 6 kap. 17 § arbetsmiljölagen framgår att de som genomgår en utbildning av huvudmannen ska ges tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningsperiodens längd. Omfattningen och utformningen av elevernas deltagande i skolans arbetsmiljöarbete ska anpassas efter deras ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan m.m. Under /18 föreslog utbildningsutskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17 Trygghet och studiero i skolan, rskr. 2017/18:221). Regeringen anger i skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att tillkännagivandet inte är slutbehandlat (skr. 2019/20:75 s. 200). Regeringen gav i uppdrag att kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används inom skolan. Myndigheten skulle vidare med utgångspunkt i kartläggningen lämna förslag till åtgärder för att uppnå en skolmiljö präglad av trygghet och studiero. redovisade uppdraget (U2018/04042/S), se vidare nedan. redovisning bereds inom . beslutade regeringen om ändringar i läroplanen för förskoleklassen, och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan, däribland om ändringar som avser trygghet och studiero (se vidare nedan). Läroplansändringar för ökad trygghet och studiero samt en god arbetsmiljö fattade regeringen beslut om ändringar i läroplanen för förskoleklassen, och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan. I läroplanerna förtydligas rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Läroplanerna kompletteras också så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Vikten av att eleven genom egen ansträngning och delaktighet tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö betonas också. Ändringarna bygger på förslag i betänkandet Samling för skolan (SOU 2017:35) och ändringarna trädde i kraft . I promemorian Behörighet i ämnet samiska samt vissa läroplansändringar för ökad trygghet och studiero (U2020/00232/S) föreslår regeringen att motsvarande ändringar ska göras i läroplanerna för specialskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Läroplanerna ska förtydligas och kompletteras för att öka förutsättningarna för att eleverna ska ha en trygg lärmiljö som främjar studiero. Ändringarna i läroplanerna föreslås träda i kraft . Promemorian är ute på remiss fram till (regeringens pressmeddelande ). Uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero tillsatte regeringen en utredare som ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero (U2020/00707/S). Utredaren ska lämna förslag som ska ingå i den nationella planen för trygghet och studiero som för skolväsendet ska ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete, hur lärarnas arbete för att upprätthålla studieron kan stärkas samt andra åtgärder som ökar skolans möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar samt analysera hur skolorna kan förebygga att elever utsätts för kränkande eller annat olämpligt innehåll, t.ex. pornografi, genom skolans digitala verktyg. Vidare ska utredaren lämna författningsförslag – som avser ett mobiltelefonförbud för eleverna vid deltagande i undervisning, med rätt för rektorn eller läraren att bestämma att mobiltelefoner kan eller ska användas vid olika tillfällen för bestämda syften – för att elever som hotat eller utsatt andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras – som syftar till att skolan ska främja att elever och vårdnadshavare tar del av skolans ordningsregler. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna och ska redovisas . kartläggning om ordningsregler och disciplinära åtgärder Som nämns ovan gav regeringen i uppdrag att kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används inom skolan (U2018/04042/S). Myndigheten skulle vidare med utgångspunkt i kartläggningen lämna förslag till åtgärder för att uppnå en skolmiljö präglad av trygghet och studiero. kartläggning visade bl.a. att alla skolor i undersökningen hade ordningsregler. I de flesta skolor innehöll ordningsreglerna regler om att skolan ska vara fri från kränkningar, hot och våld och att ingen får skräpa ned, klottra eller förstöra. Vidare framkom av undersökningen att eleverna följer skolans ordningsregler i hög utsträckning och att personalen i hög utsträckning agerar enigt om elever bryter mot reglerna. Utifrån kartläggningen bedömer att rektorer sällan använder disciplinära åtgärder eftersom de föredrar andra sätt att arbeta. Rektorerna betonar att samtal, stöd, anpassningar och insatser från elevhälsan har bättre effekt. De menar att skolans långsiktiga och förebyggande arbete har större betydelse för trygghet och studiero. Disciplinära åtgärder kan vara användbara vid en akut situation där det främst handlar om att säkra trygghet och studiero för övriga elever. ser rektorerna en risk att stigmatisera de elever som är föremål för åtgärden, vilket kan bidra till att förstärka ett negativt beteende. Vidare bedömer att det inte finns något omfattande behov av stöd eller av att ändra bestämmelserna om disciplinära åtgärder. har identifierat två områden där myndigheten kan utöka sitt stöd. Det gäller dels att utöka stöd till rektorer och lärare om när de kan tillämpa disciplinära åtgärder, dels att förstärka stödet till huvudmän om disciplinära åtgärder så att de i sin tur kan ge stöd till skolorna. publicerade ett stödmaterial om hur skolorna kan utveckla sitt främjande arbete i fråga om trygghet och studiero och arbetet med ordningsregler. Enligt finns det inte några enkla eller snabba lösningar för att uppnå en skola präglad av trygghet och studiero. Det som är av betydelse är bl.a. ett förebyggande arbete, tillitsfulla relationer samt lärarnas ledarskap i klassrummet och rektorns styrning. Inom dessa områden arbetar med flera stödjande åtgärder, t.ex. inom ramen för Samverkan för bästa skola. redovisning bereds inom . Särskilt om kränkande behandling Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling regleras i skollagen och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering, och 6 kap. skollagen har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolan och förskolan upprättar en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas.