bet · H701SoU12 · 2020-05-29 00:00:00 — fick ett kompletterande uppdrag att även kartlägga hälso- och sjukvårdens tillgång på och långsiktiga behov av specialistläkare inom samtliga specialiteter. Syftet är att kartläggningen ska kunna fungera som ett stöd till landstingen i deras arbete med att planera för läkarnas specialiseringstjänstgöring mer långsiktigt. Relaterat bedriver och ett arbete med att se över hur tillgången på utbildad personal inom hälso- och sjukvården kan säkras genom ökad samverkan mellan berörda aktörer. Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om fortbildning för vårdens medarbetare (fr. 2019/20:273). Socialministern framförde följande: har frågat mig när jag avser att lägga fram konkreta förslag i syfte att underlätta regelbunden fortbildning för vårdens medarbetare. Av hälso- och sjukvårdslagen framgår att där det bedrivs hälso- och sjukvårdsverksamhet ska det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges. Enligt lagen ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras varför vårdgivaren har krav på sig att ha ett ledningssystem för att bland annat enklare kunna bedöma och planera verksamheten. I föreskrifter om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete anges t.ex. att ledningssystemet ska användas för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra verksamhetens kvalitet. avsatte regeringen genom en överenskommelse med SKL ca med syfte att bl.a. stimulera och ge förutsättningar för vårdens medarbetare att genomföra kompetenshöjande insatser. Staten finansierar även cirka 110 olika specialistkompetenskurser för läkare. Vidare har regeringen beslutat att inrätta ett nationellt vårdkompetensråd för att stärka arbetet med kompetensförsörjningen. Motionsyrkanden om en nationell samordning av kompensförsörjningen inom hälso- och sjukvården behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Utskottet noterar inledningsvis att överenskommelsen om en god och nära vård 2020 totalt omfattar 6 och att det för utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts totalt . Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram att har i uppdrag att redovisa bedömningar av tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården. Utskottet noterar vidare att Rådet för styrning med kunskap behandlar strategiskt viktiga frågor som bidrar till att rätt kunskap når fram till huvudmän samt professionen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Avslutningsvis noterar utskottet att utredningen kunskapsstyrning har i uppdrag att analysera och lämna förslag på en funktion för en samlad uppföljning av hälso- och sjukvården inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen. Uppdraget ska redovisas . Någon anledning för att i detta läge ta ett initiativ finns därmed inte, och motionerna 2019/20:2829 (M) yrkande 4, 2019/20:2918 (M) yrkande 5, 2019/20:2919 (M) yrkande 5 och 2019/20:3291 (SD) yrkande 1 bör avslås. Utskottet konstaterar att det i betänkandet om framtidens specialistsjuksköterska föreslås att det i examensordningen ska föras in en ny yrkesexamen på avancerad nivå. Namnet på examen ska vara avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen (AKS). Avancerad klinisk specialistsjuksköterska ska införas som ett nytt reglerat legitimationsyrke i patientsäkerhetslagen. AKS ska ha ensamrätt till yrket. Betänkandet bereds i . Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd från när det gäller ett motionsyrkande om specialistsjuksköterskor. Motion 2019/20:3109 (C) yrkande 6 bör därför avslås. Några motionsyrkanden tar upp frågan om arbetsmiljö. Utskottet anser att det är mycket angeläget att de anställda i välfärden får en bättre arbetsmiljö och att deras status behöver höjas. Utskottet noterar att det i betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) föreslås att yrket undersköterska regleras med en skyddad yrkestitel. Betänkandet bereds i . Mot denna bakgrund finns det därför enligt utskottet ingen anledning att föreslå någon åtgärd från i denna fråga. Motionerna 2019/20:818 (SD) yrkande 53, 2019/20:1826 (S) och 2019/20:2922 (M) yrkandena 3 och 5 bör därför avslås. Utskottet konstaterar att regeringen genom en överenskommelse med SKR avsatte ca med syftet att bl.a. stimulera och ge förutsättningar för vårdens medarbetare att genomföra kompetenshöjande insatser. Staten finansierar även cirka 110 olika specialistkompetenskurser för läkare. Utskottet noterar också att Nationella vårdkompetensrådet långsiktigt ska samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården. Utskottet välkomnar detta arbete. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd när det gäller motionsyrkanden om fortbildning. Motionerna 2019/20:2922 (M) yrkande 6 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 23 bör därför avslås. Inte heller när det gäller frågan om vidareutbildning anser utskottet att det som anförs i motionen utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motion 2019/20:2922 (M) yrkande 7 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. legitimation och förskrivning. Jämför reservation 10 (SD), 11 (C), 12 (L) och 13 (C). I motion 2019/20:2522 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda om andra yrkesgrupper än läkare ska få rätt att skriva intyg. I motion 2019/20:1498 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att införa relevant certifiering för att skapa yrkesbenämningen legitimerad personlig tränare. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att snabbutbildningar av undersköterskor upphör. Motionärerna anför bl.a. att undersköterska bör bli ett legitimationsyrke. I motion 2019/20:325 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor. I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att se över ytterligare främjande åtgärder för att läkare utbildade utanför EU ska ha goda möjligheter att validera sin utbildning. Det finns enligt motionärerna fortfarande behov av att ytterligare främja en snabb och smidig validering av utlandsutbildad personal, inte minst i välfärden där arbetskraftsbristen väntas bli allt större. Motionärerna vill se ytterligare stärkta åtgärder för att få vårdutbildad personal etablerad på svensk arbetsmarknad. I partimotion 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om begränsad rätt att behandla alla allvarliga sjukdomar för andra än yrkesutövare inom sjukvårdens legitimationsyrken. Motionärerna anför att läkarlegitimationen måste säkras och fyllas med innehåll när det gäller kraven på vetenskaplighet. Lagstiftningen måste skärpas så att innehav av en läkarlegitimation tydligt förknippas med ansvar för den behandling och de råd man ger. I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att fler karriärvägar bör skapas genom utökad förskrivningsrätt för specialistsjuksköterskor. Motionärerna anför att vissa grupper av specialistsjuksköterskor bör få en utökad rätt att skriva ut läkemedel. Det kan t.ex. handla om specialistsjuksköterskor som är verksamma inom ett visst vårdområde, som astma eller diabetessjukvård, som får förskriva läkemedel kopplade till detta område. I motion 2019/20:936 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till utökad förskrivningsrätt. Barnmorskor måste enligt motionären alltför ofta kontakta läkare för förskrivning i stället för att själva kunna förskriva. Det leder till väntetid för patienterna och onödigt dubbelarbete för både läkare och barnmorskor. Patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet (1 kap. 1 § första stycket). Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i lagen bl.a. den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården (1 kap. 4 § första stycket 1). Den som i enlighet med vad som anges i en tabell i 4 kap. 1 § har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad (4 kap. 1 § första och andra styckena). I tabellen tas följande yrken/yrkestitlar upp: apotekare, arbetsterapeut, audionom, barnmorska, biomedicinsk analytiker, dietist, fysioterapeut, hälso- och sjukvårdskurator, kiropraktor, logoped, läkare, naprapat, optiker, ortopedingenjör, psykolog, psykoterapeut, receptarie, röntgensjuksköterska, sjukhusfysiker, sjuksköterska, tandhygienist och tandläkare. Behörig att utöva yrke som apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare är endast den som har legitimation för yrket eller som särskilt förordnats att utöva det (4 kap. 4 §). En i 1 § angiven yrkestitel får användas endast av den som har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring (4 kap. 5 §). Av 5 kap. 1 § följer att andra än hälso- och sjukvårdspersonal inte yrkesmässigt får undersöka någon annans hälsotillstånd eller behandla någon annan för sjukdom eller därmed jämförligt tillstånd genom att vidta eller föreskriva någon av följande åtgärder i förebyggande, botande eller lindrande syfte: behandla sådana smittsamma sjukdomar som enligt smittskyddslagen (2004:168) är anmälningspliktiga sjukdomar behandla cancer och andra elakartade svulster, diabetes, epilepsi eller sjukliga tillstånd i samband med havandeskap eller förlossning undersöka eller behandla någon annan under allmän bedövning eller under lokal bedövning genom injektion av bedövningsmedel eller under hypnos behandla någon annan med radiologiska metoder utan personlig undersökning av den som sökt honom eller henne, lämna skriftliga råd eller anvisningar för behandling undersöka eller behandla barn eller prova ut kontaktlinser. Vidare ska hälso- och sjukvårdspersonalen enligt 6 kap. 1 § utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Av lagen framgår också att hälso- och sjukvården och dess personal står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (7 kap. 1 § första stycket). Om Inspektionen för vård och omsorg anser att det finns skäl för beslut om prövotid, återkallelse av legitimation, återkallelse av annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården eller begränsning av förskrivningsrätt enligt 8 kap. ska inspektionen anmäla detta till (7 kap. 30 §). Av 8 kap. 3 § första stycket framgår att legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården ska återkallas om den legitimerade har varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrke i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket. Om det finns särskilda skäl i fall som avses i första stycket 2 får återkallelse underlåtas (8 kap. 3 § andra stycket). Vidare framgår att om en läkare eller tandläkare har missbrukat sin behörighet att förskriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit ska denna behörighet dras in eller begränsas. Slutligen ska behörigheten också dras in eller begränsas om läkaren eller tandläkaren själv begär det (8 kap. 10 §). I patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) ges kompletterande föreskrifter till PSL. Bakgrund och pågående arbete Kompetens hos hälso- och sjukvårdspersonal med utbildning från andra länder enligt budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9, s. 32) anförs att kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kräver att kompetensen hos personer med utbildning från andra länder tas till vara. Av propositionen framgår att har beslutat föreskrifter och inrättat en valideringsprocess för personer med utbildning från ett land utanför EU/EES eller . Regeringen har för arbetet 2018 tillfört myndigheten utöver de som myndigheten får för insatser på detta område. Regeringen har vidare verkat för att det ska anordnas utbildningar i svenska språket samt teoretisk och praktisk medicin för asylsökande och nyanlända med hälso- och sjukvårdsutbildning från länder utanför EU/EES eller . För detta ändamål gav regeringen och 2019 i i uppdrag att fördela medel till utbildningar för de nämnda grupperna. Promemoria om åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården Promemorian Åtgärder för en stärkt patientsäkerhet och en effektivare hantering av behörighetsärenden inom hälso- och sjukvården (Ds 2018:21) publicerades (S2018/03579/FS). I promemorian lämnas förslag som syftar till att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården samt bidra till en mer effektiv prövning av behörighetsärenden. Det föreslås att ges en möjlighet att utifrån de omständigheter som anförs i ärendet besluta om en lämplig åtgärd utan att nämnden är bunden av vad som har yrkats i anmälan till nämnden. Det föreslås även att en prövotid alltid ska åtföljas av en prövotidsplan och att prövotiden ska kunna vara kortare än . Vidare föreslås att det vid beslut om ny legitimation eller annan behörighet efter återkallelse ska finnas en möjlighet att kombinera ett sådant beslut med prövotid om det finns anledning att befara att sökanden saknar tillräckliga medicinska kunskaper eller i övrigt inte är lämplig. Slutligen föreslås att bestämmelsen som reglerar kraven vid en ansökan om att få ny behörighet att förskriva vissa läkemedel m.m. ska förtydligas. Promemorian har remissbehandlats och bereds i . Betänkande om komplementär och alternativ medicin och vård Betänkandet Komplementär och alternativ medicin och vård – ny lagstiftning (SOU 2019:28) överlämnades (S2019/02695/FS). Utredningen föreslår bl.a. följande: • Bestämmelser om utövande av komplementär och alternativ vård är infogade i patientsäkerhetslagen. Utredningen föreslår att de samlas i en ny lag, lagen om vissa begränsningar i rätten att yrkesmässigt utföra vård. • Det nuvarande förbudet för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att behandla cancer, epilepsi och diabetes ersätts med ett generellt förbud att behandla allvarlig sjukdom och omfattar då både somatiska och psykiska sjukdomar. Medan det ska vara förbjudet att behandla dessa sjukdomar i sig, ska symtomlindrande åtgärder vara tillåtna. • Det ska vara förbjudet att utreda och behandla sjukdomar hos barn och sjukdomar i samband med graviditet, oavsett sjukdomens svårighetsgrad. Symtomlindrande behandling för barn och gravida ska dock vara tillåten. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Uppdrag om reglering av läkarnas allmäntjänstgöring och särskilt förordnande att utöva läkaryrket som icke legitimerad Av regleringsbrev för framgår att myndigheten ska se över myndighetens reglering av läkarnas allmäntjänstgöring och särskilt förordnande att utöva läkaryrket som icke legitimerad. Det gäller t.ex. föreskrifter och allmänna råd om läkarnas allmäntjänstgöring och särskilt förordnande att utöva läkaryrket som icke legitimerad. redovisade uppdraget i promemorian Översyn av regler om allmäntjänstgöring och särskilt förordnande (S2020/02594/FS). De föreskrifter som har identifierat som relevanta att se över inom ramen för uppdraget är föreskrifter (SOSFS 1999:5) om allmäntjänstgöring för läkare och föreskrifter (SOSFS 2000:6) om särskilt förordnande att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. Översynen har genomförts i två olika delar, varav en del avsett läkarnas allmäntjänstgöring och den andra delen särskilt förordnande att utöva läkaryrket. Promemorian bereds i . Motionsyrkanden om kompetenslyft för undersköterskor samt legitimation och förskrivning behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Några motionsyrkanden tar upp olika aspekter på legitimation. Som framgår i avsnittet om kompetensförsörjning ovan föreslås det i betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) att yrket undersköterska regleras med en skyddad yrkestitel. Betänkandet bereds i . Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram att har beslutat föreskrifter och inrättat en valideringsprocess för personer med utbildning från ett land utanför EU/EES eller . Utskottet noterar också att regeringen har verkat för att det ska anordnas utbildningar i svenska språket samt teoretisk och praktisk medicin för asylsökande och nyanlända med hälso- och sjukvårdsutbildning från länder utanför EU/EES eller . Utskottet konstaterar också att det i betänkandet om komplementär och alternativ medicin och vård föreslås att det nuvarande förbudet för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att behandla cancer, epilepsi och diabetes ersätts med ett generellt förbud att behandla allvarlig sjukdom. Utskottet konstaterar att även detta betänkande bereds i . Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2019/20:325 (S), 2019/20:820 (SD) yrkande 32, 2019/20:1498 (M), 2019/20:2054 (L) yrkande 11, 2019/20:2522 (M) och 2019/20:3253 (C) yrkande 7 avslås. Som framgår i avsnittet om kompetensförsörjning ovan föreslås det i betänkandet om framtidens specialistsjuksköterska att kvaliteten i hälso- och sjukvårdsverksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras, särskilt i fråga om verksamhetens kompetensförsörjning och kompetensutveckling avseende avancerade kliniska specialistsjuksköterskor, barnmorskor, röntgensjuksköterskor och specialistsjuksköterskor. Utskottet konstaterar att också detta betänkande bereds i . Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte heller skäl att föreslå någon åtgärd från när det gäller motionsyrkanden om förskrivning. Motionerna 2019/20:936 (S) och 2019/20:3109 (C) yrkande 5 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. vård och behandling av olika sjukdomar, nationella riktlinjer samt nationella screeningprogram. Jämför reservation 14 (M), 15 (SD), 16 (L), 17 (M), 18 (SD), 19 (C), 20 (V), 21 (M, SD) och 22 (KD). Vård och behandling av olika sjukdomar m.m. I kommittémotion 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en samlad vårdkedja för patienter med kronisk migrän. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt vårdprogram och uppföljningen av migränvård. I kommittémotion 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra efterlevnaden av de nationella riktlinjerna för diabetesvård. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att stärka det psykosociala stödet till personer med diabetes. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en nationell funktion för stöd och rådgivning dygnet runt till diabetiker. I motion 2019/20:3003 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att införa en nationell sköldkörtelstrategi. I motion 2019/20:94 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram ett nationellt vårdprogram för en jämlik endometriosvård. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att konceptet med endometriosteam ska standardiseras inom svensk hälso- och sjukvård. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att endometrioscentrum ska finnas tillgängliga i alla regioner. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att endometriosdrabbade ska erbjudas stöd och råd av en kontaktansvarig sjuksköterska eller barnmorska. I motion 2019/20:2274 av (S) föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan för endometriosvården. I motion 2019/20:2768 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att ta fram effektiva verktyg som individanpassad behandling, strategiskt förebyggande arbete och liknande åtgärder mot ätberoende. I kommittémotion 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att öka barns tillgång till vård för posttraumatisk stress. Enligt motionärerna behöver utsatta barns tillgång till långsiktigt stöd och vård för posttraumatisk stress öka i sjukvårdsregionerna. I motion 2019/20:2101 av (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om en översyn för att alla med PTSD ska få rätt vård i rätt tid. I motion 2019/20:2756 av (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att ett särskilt vårdprogram, ett nationellt programråd, bör skapas för att minska lidandet för patienter och deras anhöriga. Motionärerna ser detta som ett konkret område att förbättra i smärtvården. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om en sammanhållen vårdkedja och rehabilitering av smärtpatienter. I motion 2019/20:2316 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att utveckla vården kring kvinnors sexuella hälsa kopplat till konsekvenser av gynekologiska operationer. I motion 2019/20:452 av (S) föreslås ett tillkännagivande om behandling av torra slemhinnor. I motion 2019/20:567 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att studera förutsättningarna för ett nationellt rehabiliteringsstöd för kommuner och regioner. Motionären anför att det är viktigt och ekonomiskt lönsamt för samhället att så många som möjligt med en reumatisk sjukdom har ett gott liv såväl i vardagen som på jobbet. I kommittémotion 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra nationella riktlinjer om migränvård. Motionärerna anser att regeringen bör ge ett sådant uppdrag till . I motion 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om nationella riktlinjer för vården efter en förlossning. I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en mer jämlik och sammanhållen förlossningsvård. Enligt motionärerna finns det behov av att slå fast vilken vård kvinnor har rätt till i samband med graviditet och förlossning. I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om nationella riktlinjer för hälsoundersökningar för asylsökande. Enligt motionärerna finns det kritik mot att hälsoundersökningarna inte är tillräckligt heltäckande, t.ex. att inte hörselundersökning ingår. I kommittémotion 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om införande, efterlevnad och uppföljning av rekommenderade screeningprogram. Motionärerna anför att systematiska och metodiska screeningprogram för livmoderhalscancer bidrar till att minska antalet fall av cancer. I kommittémotion 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om insatser för tidigare upptäckt av typ 2-diabetes. Motionärerna anför att regeringen bör överväga att ge i uppdrag att utreda om och i så fall hur riktlinjerna för screening av riskindivider skulle kunna skärpas. I motion 2019/20:2248 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att det rutinmässigt borde ingå ett prov för kontroll av diabetes 2 för personer . I motion 2019/20:31 av (KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att brister i screeningverksamhet för bröstcancer åtgärdas. I motion 2019/20:1049 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att titta på möjligheten att införa generella prov av prostatacancer. Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, innehåller bestämmelser om hur hälso- och sjukvårdsverksamhet ska organiseras och bedrivas. Lagen gäller för samtliga vårdgivare samt regioner och kommuner som huvudmän (1 kap. 1 § första stycket). Målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen.