bet · H701TU12 · 2020-05-29 00:00:00 — Flygbolagen åläggs därigenom att överlämna utsläppsrätter motsvarande de koldioxidutsläpp de orsakat under . Flygningar till och från EES-området är undantagna från kravet att överlämna utsläppsrätter. EU har påbörjat en anpassning av regelverket för EU ETS till Corsias regelverk, bl.a. när det gäller rapportering av utsläppsdata. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på att driver ett projekt inom EU, FlightPath 2020, i samverkan med myndigheter från medlemsstaterna, flygbolag, flygplanstillverkare och bränsletillverkare. Målsättningen för projektet är att ha en europeisk årlig användning av jetbränsle från biomassa , vilket skulle motsvara av det totala behovet av flygbränsle inom . Utskottet är positivt till detta och välkomnar även att det inom finns ett liknande samarbete mellan myndigheter, flygbolag, flygplatser och andra intressenter med syfte att driva på utvecklingen och kommersialiseringen av biobränslen för den nordiska flygmarknaden. Initiativet kallas Nordic Initiative on (Nisa). Utskottet vill här också peka på att det både i den svenska flygstrategin som regeringen presenterade och i den strategiska planen som presenterade framhålls att bör vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå blir så effektiva och optimala som möjligt i syfte att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Vidare uttalar regeringen i skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/189:238) som presenterades att det är positivt att en överenskommelse har nåtts men att ambitionsnivån för Corsia behöver höjas . Utskottet ser utifrån detta positivt på vad regeringen har uttalat om att den avser att vara fortsatt drivande för en sådan höjning av ambitionsnivån. När det gäller frågan om internationellt samarbete och avskaffad skattebefrielse på flygbränsle kan noteras att finansministern i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:233) bl.a. uttalade att ett rimligt sätt att prissätta flygets klimatpåverkan är att beskatta flygbränslet. Finansministern pekade även på det s.k. januariavtalet där det anges att ska ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Finansministern pekade vidare på behovet av rimliga styrmedel så att konsumenter kan göra väl avvägda val för att komma till rätta med klimatproblemen. Enligt ministern styrs konsumenterna fel när klimatskatter tas ut på andra transportsätt men inte på det som är sämst för klimatet, och detta är därför en fråga som regeringen kommer att driva starkt. Ministern pekade vidare på att det pågår en analys inom av hur detta bäst kan göras, men också att det är för tidigt att i detta läge uttala sig om när och i vilket forum det är mest lämpligt att lyfta frågan. Utskottet vill i detta sammanhang även välkomna att infrastrukturministern vid som hölls tydligt framhöll att det krävs krafttag för att minska flygets klimatpåverkan och att det måste bli möjligt att beskatta den internationella luftfartens användning av fossilt bränsle. När det gäller klimatdeklarationer anser utskottet i likhet med regeringen och vad som framkom i att en möjlighet att jämföra klimatpåverkan från olika färdmedel skulle ge mer likvärdiga förutsättningar för alla leverantörer som erbjuder långväga resande och ge en större nytta för konsumenterna. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att tillsammans med , , och Transportstyrelsen lämna förslag på hur en klimatdeklaration kan se ut och hur den kan utformas så att det är enkelt för konsumenter att jämföra klimatpåverkan inom och mellan olika färdsätt. I uppdraget som redovisades till har även ingått att analysera och lämna författningsförslag på hur ett krav på obligatorisk klimatdeklaration kan införas samt vilka kommersiella aktörer som bör omfattas. I den rapport som myndigheterna har presenterat lämnas förslag till bestämmelser som gör det möjligt att ställa krav på att en resas beräknade påverkan på klimatet deklareras. Enligt förslaget ska en redovisning som minimum avse utsläpp av koldioxid, men om möjligt ska deklarationen innehålla alla slags klimatpåverkande gaser. Förslaget innebär vidare att alla transportörer, dvs. företagen som utför själva transporten och som riktar sina transporter till den svenska marknaden, ska klimatdeklarera resor som säljs på den svenska marknaden om de är längre än på land och i luften. Då utskottet anser att obligatoriska klimatdeklarationer kan underlätta för resenärerna att göra väl avvägda och klimatsmarta val vid resor ser utskottet med stort intresse fram emot resultatet av den fortsatta beredningen i ärendet. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla att frågan om olika insatser på nationell och internationell nivå för att främja och stimulera användningen av biodrivmedel och insatser för att minska luftfartens klimatpåverkan är av stor angelägenhet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen gett uttryck för att den genom olika insatser tar frågan om ökad användning av biodrivmedel och minskad klimatpåverkan från luftfarten på stort allvar. Utskottet ser även positivt på att regeringen har uttalat ett tydligt ställningstagande för att bör vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå ska bli så effektiva och optimala som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Utskottet välkomnar också den utredning som regeringen har låtit genomföra om obligatoriska klimatdeklarationer. Mot denna bakgrund finner inte utskottet att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:612 (SD) yrkande 13, 2019/20:914 (C), 2019/20:2597 (M) yrkande 33, 2019/20:2659 (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2775 (KD) yrkandena 76 och 80, 2019/20:3107 (C) yrkande 14.2, 2019/20:3246 (C) yrkandena 9, 18.2 och 19.1, 2019/20:3264 (C) yrkande 13.2 och 2019/20:3351 (L) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elflyg. Utskottet hänvisar till det uppdrag som getts till Trafikanalys att göra en översiktlig analys av lämpliga åtgärder för att främja utveckling och en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. Jämför reservation 13 (SD, C, KD) och 14 (M) samt särskilt yttrande 3 (L). m.fl. (L) påtalar i kommittémotion 2019/20:2746 yrkande 12 att elflygets behov av infrastruktur och dess påverkan på flygplatsstrategin bör utredas. Enligt motionärerna visar den intressanta utvecklingen av elflyg, som åter kan göra kortflygningar mellan olika regioner lönsam, på betydelsen av mindre flygplatser som komplement till de stora knutpunkterna. Motionärerna pekar vidare på att elflyg kan komma att bli en viktig faktor för utvecklingen av landets regioner och erbjuda snabba transporter, inte minst för näringslivet. Motionärerna understryker dock att även om elflyg blir en faktor inom kortdistansflygningar, kommer biodrivmedel att vara en viktig komponent för att få ner flygets miljöpåverkan . m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 16 att regeringen bör ge , , och ett gemensamt uppdrag att analysera förutsättningarna för introduktion av elflyg i , utreda förutsättningarna för en innovationsupphandling av elflyg för upphandlade linjer med trafikplikt samt överväga ett nationellt mål för elflyg. Motionärerna vill underlätta introduktionen av elflyg i och pekar på att miljö- och klimatpåverkan från flyget måste minska för att bidra till nationella klimatmål och internationella åtaganden utan att riskera tillgänglighetsmålet. En snabb teknikutveckling sker inom luftfarten där el- och hybridflyg kommer att finnas på marknaden . Motionärerna anser att ett större statligt engagemang krävs för att tillvarata elflygets fulla potential och att den flygstrategi som antogs 2017 endast behandlar elflyg summariskt. Motionärerna pekar på att saknar ett politiskt mål för elflyg och jämför med som har uttalat ett mål i den norska regeringsöverenskommelsen och även har ett tydligt politiskt mål för elflyg som innebär att inrikesflyget ska vara elektrifierat 2040. m.fl. (L) påtalar i partimotion 2019/20:3351 yrkande 11 behovet av att stödja forskning och utveckling om elflyg och att elflygets behov av infrastruktur och dess påverkan på flygplatsstrategin bör utredas. Motionärerna pekar på att elflyg är ett område under stark utveckling där staten bör bidra till forskning och utveckling, då detta har potential att minska flygets klimatpåverkan och bli en ny industrigren i . Utskottet vill inledningsvis framhålla det stora behovet av att minska flygets klimatpåverkan. Utvecklingen av elflygplan kan enligt utskottet vara en viktig del i att hitta klimatsmarta lösningar som bidrar till den omställning som behövs inom flygsektorn. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att göra en översiktlig analys av lämpliga åtgärder för att främja utveckling och en övergång till en större användning av helt eller delvis eldrivna flygplan. Uppdraget till Trafikanalys är en del av den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna. Uppdraget innefattar att ta fram kunskapsunderlag som bl.a. beskriver kapaciteten hos de eldrivna flygplan som utvecklas, samt översiktligt analysera vilka åtgärder som skulle kunna vara lämpliga att genomföra för att främja utveckling och en övergång till en större användning av elflygplan. I uppdraget till Trafikanalys ingår att beskriva vilka typer av helt eller delvis eldrivna flygplan som finns eller utvecklas , att beskriva tänkbara framtidsscenarier och kartlägga vilka styrmedel som andra länder har infört för att stimulera utveckling på området. I enlighet med uppdraget ska Trafikanalys inhämta synpunkter från berörda flygbolag, flygindustrin, , Svenska Regionala Flygplatser (SRF) och berörda batteri- och bränslecellstillverkare. Trafikanalys ska även inhämta synpunkter från , , , och Verket för innovationssystem (). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet anser att den pågående översynen kommer att kunna utgöra ett viktigt underlag för den fortsatta utvecklingen av fossiloberoende och klimatsmarta transportlösningar. Mot bakgrund av den pågående utredningsinsatsen finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2019/20:2746 (L) yrkande 12, 2019/20:3246 (C) yrkande 16 och 2019/20:3351 (L) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om förseningsstatistik för flyget. Utskottet hänvisar till att det finns viss statistik tillgänglig på nätet som ger en översiktlig bild av andelen flyg som håller tiden liksom de genomsnittliga förseningarna. och (båda S) påtalar i motion 2019/20:1200 behovet av att säkerställa tillförlitlig förseningsstatistik för flyget. Motionärerna anser att det i princip är omöjligt för konsumenter att kunna jämföra statistik över förseningar inom tåg- respektive flygtrafiken och konstaterar att varken Trafikanalys, Transportstyrelsen, eller Swedavia har siffror om flygens förseningar. Motionärerna pekar på att det bara finns en offentlig källa till statistik över flygförseningar. Det är en hemsida som heter FlightStats och som utöver att räkna ut andelen flyg som håller tiden även mäter den genomsnittliga förseningen. Dessvärre finns inte alla flygbolag med och statistiken är utslagen på alla flygningar i , vilket enligt motionärerna gör det omöjligt för konsumenterna att göra en rättvis jämförelse mot andra trafikslag. Enligt motionärerna är det att flygaktörerna på ett trovärdigt sätt åläggs att redovisa sina siffror tydligare gentemot allmänheten. Motionärerna anser därför att regeringen bör överväga att ge ett utökat uppdrag till eller den myndighet som regeringen finner lämpligast så att säkerställda och jämförbara förseningssiffror tas fram även för flyget. När det gäller förslaget om att överväga ett utökat uppdrag till kan utskottet konstatera att det av instruktionen till framgår att myndigheten är förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har ansvar för att utöva tillsyn och annan kontroll enligt de konsumentskyddande regler som ligger inom myndighetens ansvarsområde, tillgängliggöra information och vägledning om konsumenters rättigheter och skyldigheter samt annan information som ger dem goda förutsättningar att göra väl avvägda val om ingen annan myndighet har den uppgiften, och stärka konsumenternas ställning på marknaden genom kontakter med privata aktörer och i det arbetet genomföra bl.a. branschöverenskommelser och insatser på standardiseringsområdet. När det gäller statistik för luftfart sammanställer Transportstyrelsen på uppdrag av Trafikanalys statistik som beskriver utvecklingen i den svenska luftfartssektorn utifrån trafik och transporter, infrastruktur, luftfartyg samt olyckshändelser. Uppgifterna om flygverksamheten omfattar svenska trafikflygplatser där det bedrivs civil luftfart i regelbunden trafik eller chartertrafik och därmed omfattas såväl statliga, kommunala som privata flygplatser. I detta uppdrag ingår dock inte att sammanställa statistik om flygförseningar. Som motionärerna pekar på finns dock viss statistik tillgänglig på nätet som resenärer kan använda för att få en översiktlig bild av andelen flyg som håller tiden liksom de genomsnittliga förseningarna. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2019/20:1200 (S). Beivrande av överträdelser av luftfartslagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om straffskärpningar vid överträdelser av luftfartsreglerna. Utskottet hänvisar till de skärpningar som genomfördes när den nu gällande luftfartslagen infördes . Jämför reservation 15 (SD). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:612 yrkande 11 att ett förtydligande i luftfartslagen och luftfartsförordningen snabbutreds liksom att möjligheten att öka minimistraffet i luftfartslagen snabbutreds (yrkande 12). Motionärerna pekar på att och särskilt flygindustrin har fått uppleva en ny typ av brottslighet, där förövaren utför ett slags sabotage genom att aktivt och uppsåtligt motsätta sig flygpersonalens anvisningar och gällande säkerhetsrutiner. Detta agerande har bl.a. använts för att förhindra att utvisningar verkställs. Motionärerna anser att det är allvarligt att vissa individer ställer sig över svensk lag och att detta sker på andra människors bekostnad. Motionärerna anser att den nuvarande luftfartslagen inte är tillräckligt långtgående och föreslår därför att det skyndsamt bör ske en översyn av straffsatserna, men även av vilka gärningar som ska anses vara straffbara. I luftfartslagen (2010:500) finns i 5 kap. regler som rör luftfartygs befälhavare och besättning samt tjänstgöring ombord. Den nu gällande luftfartslagen infördes och ersatte då en tidigare luftfartslag (1957:297) (prop. 2009/10:95, bet. 2009/10:CU15, rskr. 2009/10:295). Genom den nya lagen infördes bl.a. nya regler som innebar att den passagerare som inte rättar sig efter vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord kan dömas till böter eller fängelse . Även med de tidigare reglerna var det straffbart att inte rätta sig efter vad befälhavaren bestämmer om ordningen ombord, men straffet var då begränsat till böter. Utskottet noterar att de nya reglerna därmed innebar en skärpning. Som skäl för regeringens förslag pekade regeringen bl.a. på att flygföretag såväl nationellt som internationellt fått ökade problem med s.k. oregerliga passagerare ombord på sina luftfartyg. Regeringen pekade vidare på att det i begreppet oregerliga passagerare innefattas en rad olika beteenden samt att sådana passagerare i vissa fall kan utgöra en allvarlig fara för flygsäkerheten och luftfartsskyddet då de genom sitt beteende kan dra till sig så mycket av kabinpersonalens uppmärksamhet att andra incidenter inte observeras eller kan hanteras på ett snabbt och bra sätt, vilket därigenom kan leda till ett tillbud eller en olycka. Regeringen redovisade vidare att samtliga remissinstanser som uttalat sig i saken var överens om att det behövdes en kraftfullare reaktion än den som stod till buds enligt den då gällande ordningen. Regeringen konstaterade även att problemen med oregerliga passagerare inte är vanliga, men att de lätt blir allvarliga när de inträffar och att enbart en bötespåföljd kan framstå som alltför lindrig i förhållande till brottets allvar. Utskottet finner inte anledning till något nytt initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2019/20:612 (SD) yrkandena 11 och 12. Alkoholtester för piloter och besättningspersonal Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om krav på att alkoholtesta piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget. Utskottet framhåller vikten av att regeringen även fortsättningsvis är pådrivande i flygsäkerhetsfrågor och att det på såväl nationell som internationell nivå säkerställs att piloter och besättningspersonal inte är onyktra i samband med flygningar. Jämför reservation 16 (KD). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att lägga fram ett förslag till om ett system som säkerställer att flyg-besättningar uppfyller uppställda krav på nykterhet och drogfrihet. Vid beredningen av ärendet pekade utskottet på det angelägna behovet av att man på ett tillförlitligt sätt kan säkra att flygbesättningen uppfyller de uppställda kraven på nykterhet och drogfrihet (bet. 2004/05:TU10, rskr. 2004/05:244). Tillkännagivandet behandlades därefter i proposition 2009/10:95 Luftfartens lagar, och har polisen vid gränskontrollen möjlighet att göra stickprovsvisa kontroller av piloter, flygvärdinnor, stewarder, flygledare och flygtekniker (bet. 2009/10:CU15, rskr. 2009/10:295). Enligt reglerna som gällde fick polisen endast göra alkoholtester på flygpersonal om det fanns misstanke om eller indikation på att en person var berusad. Samtliga medlemmar i besättningen, såväl piloter som kabinbesättnings-medlemmar, är skyldiga att rapportera om de misstänker att någon är onykter. Det gäller även teknisk personal som flygmekaniker, tankpersonal och lastmästare. Om det finns misstankar om att någon i besättningen är onykter ska polisen genomföra en nykterhetskontroll. I enlighet med de internationella reglerna gäller att – alkohol inte får förtäras under flygning – alkohol inte får förtäras eller senare före flygning – mellan och före flygning ska stor försiktighet i fråga om alkohol iakttas – piloten före flygning ska kunna köra bil utan att bryta mot svensk trafiklagstiftning (denna punkt är ett svenskt tillägg). Den tillåtna promillehalten uppgår i till 0,2. Detta gäller dock inte i alla länder utan kan skilja sig åt något. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 22 att det bör införas ett krav på alkoholtest för piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget. Motionärerna pekar på att det har uppdagats ett flertal fall där anställda på flyget har ertappats med att vara alkoholpåverkade i tjänsten. Motionärerna framhåller att detta är något som kan medföra en stor risk för passagerarnas säkerhet och öka risken för flygplansolyckor. Motionärerna pekar även på att det inte är möjligt för ett enskilt land att ha egna regler för kontroll av piloter och att därför bör verka inom den internationella flygorganisationen för att skapa ett regelverk som möjliggör nykterhetskontroller av piloter vid flygningar till och från de länder som önskar detta. Utskottet har behandlat frågor om alkoholkontroller inom luftfarten vid ett flertal tidigare tillfällen, (bet. 2018/19:TU10). Utskottet vill liksom tidigare framhålla vikten av att fortsätter att värna om en hög flygsäkerhetsnivå och att nödvändiga insatser vidtas för att säkerställa detta. Utskottet vill peka på att den europeiska flygsäkerhetsbyrån har tagit fram ett antal rekommendationer för att förstärka flygsäkerheten. Enligt rekommendationerna ska medlemsstaterna utföra nationella alkoholtester baserat på slump eller riskbaserat, och kommer att göra analyser av flygbolagen så att riskbaserad tillsyn kan utövas. Av rekommendationen framgår att tillgång till pilotsupportprogram ska finnas hos alla bolag som bedriver kommersiell luftfart och att vid förstagångsundersökningar på flygmedicinskt centrum ska drogtestning genomföras. rekommenderar att slumpvisa tester utförs på flygplatserna i de utrymmen som tillhandahålls för flygplansbesättningar eller motsvarande, men de bör inte utföras i cockpit. Utskottet noterar i sammanhanget att frågan om att införa obligatoriska nykterhetskontroller av alla piloter inför en flygning även har varit föremål för en skriftlig fråga (fr. 2015/16:210) till den dåvarande inrikesministern. I sitt svar pekade ministern bl.a. på att alla aktörer som verkar inom luftfarten har ett ansvar för att upprätthålla en god flygsäkerhet och att regelverken inom detta område huvudsakligen är internationella. Här konstaterades att både myndigheter och företag arbetar aktivt med luftfartssäkerhet och att detta även innefattar frågan om alkoholpåverkad besättning. Vidare gjordes en hänvisning till de krav som finns på säkerhetsledningssystem och att flygföretagen genom dessa är skyldiga att ha ett ledningssystem som garanterar en säker verksamhet och därmed en säker luftfart. Utskottet vill liksom tidigare framhålla vikten av att fortsätter att vara pådrivande i flygsäkerhetsfrågor och att det på såväl nationell som internationell nivå säkerställs att piloter inte är onyktra i samband med flygningar. Utskottet finner inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2019/20:2775 (KD) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som rör ett antal flygplatsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till att det är upp till Swedavia som ägare till de nationella flygplatserna att besluta i namnfrågor. När det gäller frågan om att arbetsuniformer vid statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap hänvisar utskottet till gällande regler om arbetskläder. Jämför reservation 17 (SD). (SD) framhåller i motion 2019/20:25 behovet av att installera vattenpåfyllningsstationer inne på statligt ägda flygplatser i . Motionären pekar på att restauranger och servicebutiker på flygplatser tar ut höga priser för mat och vatten och att detta innebär höga kostnader för familjer. Enligt motionären har problemet med överprissättningen börjat uppmärksammas internationellt och flera flygplatser i har åtgärdat problemet genom att installera stationer där vattenflaskor kan fyllas på med vatten. Motionären anser att Swedavia bör åläggas direktiv för att tillhandahålla möjligheten till påfyllningsfontäner så att resenärerna får möjlighet att ta med tomma plastflaskor genom säkerhetskontrollerna för att sedan fylla på dessa inne på flygplatsen. Förutom att detta skulle sänka utgifterna för resenärerna finns det enligt motionären även en miljö- och hållbarhetsaspekt i sammanhanget i och med en minskad plastkonsumtion. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:612 yrkande 10 att arbetsuniformer på statliga flygplatser ska vara fria från politiska och religiösa budskap. Motionärerna pekar på att flyget utöver resor och transporter har en viss särställning när det gäller att marknadsföra som turist-, handels- och industrination. Motionärerna vill att personer som reser till och från ska bemötas med respekt och professionalism samt att arbetande personal på ett enkelt sätt ska kunna kännas igen utifrån både profession och identitet. Enligt motionärerna ska därför uniformer för personal som arbetar på statliga flygplatser utformas neutralt, men även med betoning på säkerhet, öppenhet och igenkännbarhet för kollegor och resenärer. (L) föreslår i motion 2019/20:1920 att flygplats bör döpas om till (Airport).