bet · H701SkU21 · 2020-03-20 00:00:00 — För att undantaget från skattskyldighet enligt 7 kap. 3 § andra stycket IL ska gälla måste den ideella föreningen eller det registrerade trossamfundet, utöver de generella villkoren, även uppfylla vissa ytterligare krav. Dessa krav tar framför allt sikte på vad för sorts verksamhet som bedrivs. Enligt denna bestämmelse är föreningarna och trossamfunden undantagna från skatt-skyldighet för bl.a. inkomst från självständig näringsverksamhet, om inkomsten till huvudsaklig del kommer från verksamhet som är ett direkt led i främjandet av eller som har annan naturlig anknytning till allmännyttiga ändamål, verksamhet som avser försäljning av skänkta varor och som utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete och verksamhet som avser annat än försäljning av skänkta varor och som av hävd har utnyttjats som finansierings-källa för ideellt arbete. Att försäljning av skänkta varor, dvs. secondhandförsäljning, är undantagen från skattskyldighet framgår uttryckligen av lag-texten, och det har i och med detta även förtydligats vilka krav som ställs för att sådan försäljning ska omfattas av undantaget. Innan reglerna om undantag från skattskyldighet flyttades över till inkomstskattelagen fanns det i den dåvarande lagtexten exemplifieringar av vad som skulle anses ha naturlig anknytning till en förenings ändamål respektive att inkomsterna av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete (se 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt). Att exemplen utelämnades i inkomstskattelagen berodde på att det ansågs mindre lämpligt med sådana exempel i lagtext. Det fanns således ingen avsikt att ändra något i sak och vägledning för att avgöra vad som är näringsverksamhet som kvalificerar sig för att omfattas av undantagen från skattskyldighet kan därför fortfarande hämtas från dessa exempel. Inkomst av verksamhet som inte har annat samband med det ideella arbetet än att den ska finansiera detta angavs i tidigare lagtext sakna naturlig anknytning till en förenings allmännyttiga ändamål. Sådan verksamhet kan dock vara undantagen från skattskyldighet om den av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. I den tidigare lagtexten angavs att till verksamhet som av hävd utnyttjats för att finansiera ideellt arbete räknas anordnande av bingo och andra lotterier, fester, basarer, försäljnings- och insamlingskampanjer samt sådan biografrörelse som bedrivs av en nykter-hetsförening eller en förening med huvudsakligt ändamål att tillhandahålla allmänna samlingslokaler. Detsamma gäller verksamhet som består i att en ideell förening eller ett registrerat trossamfund upplåter reklamutrymme på klubbdräkter eller i föreningens samlingslokaler eller dylikt. Det finns en mycket omfattande rättspraxis i fråga om hävdbegreppet. I ett av de senare målen från (HFD 2013 ref. 56, Secondhanddomen) uttalade domstolen att olika faktorer beaktats vid denna prövning. Det har rört sig om inslaget av frivilligt och oavlönat arbete, verksamhetens omfattning och konkurrenssituationen. I kommittémotion 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att regeringen ska lägga fram förslag om förbättrade skatteregler för idrottsrörelsen. I kommittémotion 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslås att fler delar av den ideella rörelsen ska få del av förmånligare skatteregler i likhet med de som gäller för idrottsrörelsen. Utskottet har prövat frågan om ändrade skatteregler för idrotts-rörelsen och avslog då motsvarande motionsyrkande (bet. 2018/19:SkU11). Utskottet anförde bl.a. att antog regeringens förslag till ett förtydligande av inkomstskattelagen som bl.a. innebär att ideella föreningar ska vara undantagna från skattskyldighet som uppkommit genom främjandet av allmännyttiga ändamål (prop. 2016/17:192, bet. 2017/18:SkU2, rskr. 2017/18:8). Undantaget från skattskyldighet gäller om en förening eller ett trossamfund i övrigt uppfyller de krav som ställs för inskränkt skatt-skyldighet. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en nedtrappning av ränteavdragen och om att ränteavdragen för lån utan säkerhet ska slopas. Jämför reservation 10 (KD) och det särskilda yttrandet (M). Till inkomst av kapital hänförs sådana intäkter och kostnader som inte ska hänföras till näringsverksamhet eller till tjänst (41 kap. 1 § inkomstskatte-lagen, IL). I huvudsak beskattas alla intäkter, och avdrag beviljas för alla utgifter som har samband med tillgångar. Det saknar betydelse om intäkterna eller utgifterna är löpande eller tillfälliga. Avdrag beviljas dock inte för personliga levnadskostnader (9 kap. 2 § IL). I inkomstslaget kapital finns bara en beräkningsenhet och ingen uppdelning på förvärvskällor, vilket bl.a. innebär att kapitalförluster får dras av från alla slag av intäkter i inkomstslaget kapital. Kapitalvinster beräknas nominellt och är med några undantag skattepliktiga till . Bland undantagen kan nämnas de särskilda reduceringsregler som finns för beräkning av kapitalvinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter. Avdrag för kapitalförluster beviljas mot samtliga övriga intäkter i kapital men är som huvudregel bara avdragsgilla till . I 67 kap. IL finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer. Enligt 10 § ska skatten vid ett underskott av kapital minskas av den del av underskottet som inte överstiger och av det återstående underskottet. För investeraravdrag gäller särskilda regler enligt samma paragraf. En privatperson som har inkomst av tjänst och enbart utgiftsräntor får således skatten på tjänsteinkomsten nedsatt på grund av utgiftsräntorna, eftersom dessa medför ett underskott i inkomstslaget kapital. På samma sätt ger en kapitalförlust en sänkning av skatten på tjänsteinkomsten. I motion 2019/20:1441 av och (båda S) föreslås en översyn av möjligheten att fasa ut ränteavdragen. I motion 2019/20:1017 av (M) föreslås att möjligheten att successivt ta bort ränteavdragen på bostäder ska utredas. I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås att ränteavdragen för blancolån (lån utan säkerhet) ska tas bort eftersom tillväxten av blancolån bör motverkas av makrostabilitetsskäl. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att ränteavdragen ska trappas ned. Utskottet konstaterar att utvecklingen på bostadsmarknaden och hushållens höga skuldsättning är osäkerhetsfaktorer. Bostadspriserna och hushållens skuldsättning har ökat snabbt , vilket har inneburit en ökad risk för en kraftig priskorrigering, med stora effekter på hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar. har regeringen dock arbetat med att stävja riskerna med skuldsättningen. En rad åtgärder har vidtagits för att stärka både hushållens och det finansiella systemets motståndskraft mot störningar i ekonomin, bl.a. skärpta kapitalkrav för bankerna, belåningsbegränsningar i form av bolånetak och ett förstärkt amorteringskrav. har också ett utökat mandat att lägga fram förslag till ytterligare makrotillsynsåtgärder för att t.ex. minska hushållens skuldsättning. Utskottet konstaterar vidare att den omfattande skattereform som enligt januariavtalet ska genomföras bl.a. syftar till att minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Med hänsyn till det anförda anser utskottet inte att det finns skäl att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en ändring av reglerna om ränteavdrag. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning och om ändrade regler för beräkning av kapitalvinst. Jämför reservation 11 (KD). Bakgrund och gällande rätt En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Av kapitalförlusten vid avyttring av en privatbostadsfastighet ska dras av (45 kap. 33 § IL). Vid avyttring av en fastighet beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången (försäljningspriset) minskad med utgifterna för avyttringen (försäljningsutgifterna) och omkostnadsbeloppet. Om den sålda fastigheten är en ersättningsbostad ska vinsten vid kapitalvinst-beräkningen ökas med det uppskovsbelopp säljaren har fått. Som ersättning eller försäljningspris räknas det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Utgifter för avyttringen ska avräknas från ersättningen och inte inräknas i omkostnadsbeloppet (44 kap. 13 § IL). Som försäljningsutgifter räknas mäklarutgifter och annan försäljningsprovision, advokatutgifter, utgifter för värdering av fastigheten och andra utgifter som säljaren har haft för försäljningen. De principer för kapitalvinstbeskattning av fastigheter som beskrivits ovan gäller också för bostadsrätter. Icke yrkesmässig avyttring av bostadsrätter beskattas alltså i kapital, medan yrkesmässig avyttring beskattas i näringsverksamhet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostäder i små-hus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas med 22 procents kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen beviljas om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden skulle ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovs-möjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. , men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som skedde –. anpassades systemet för att göra det möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättnings-fastigheter i utlandet återförs till beskattning i . I samband med att den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes med en fastighetsavgift höjdes kapitalvinst-skatten för privatbostäder från av vinsten. Möjligheten att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten genom uppskov kvarstod, men nya uppskovsbelopp begränsades till högst . Vidare ändrades beräkningen av uppskovsbeloppets storlek när ersättningsbostaden var billigare. Möjligheten till fortsatt uppskov när en bostad övergår genom arv, testamente, gåva eller bodelning slopades med undantag för vissa övergångar inom familjen. Som en del i finansieringen av den nyssnämnda omläggningen av bostads-beskattningen är uppskovsbeloppen räntebelagda års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomst-slaget kapital. Schablonintäkten beräknas till av det uppskovs-belopp som finns vid ingången av inkomståret. Skatten är sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarar därmed av uppskovs-beloppet. Vidare sänktes taket för uppskovsbeloppet från till för avyttringar som sker fr.o.m. . beslutade att enligt regeringens förslag införa tidsbegränsade förändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. För försäljningar som genomförs till slopas taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med ändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden har regeringen i budgetpropositionen aviserat att taket för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad ska höjas (prop. 2019/20:1 s. 225). Förslaget ska träda i kraft och gälla för avyttringar som har skett efter . I motion 2019/20:1015 av och (båda M) yrkande 1 föreslås att regeringen ska överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att minska eller ta bort kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I motion 2019/20:1018 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt. I motion 2019/20:1982 av (M) yrkande 4 föreslås en översyn av beskattningen för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I motion 2019/20:2159 av (M) föreslås en översyn av den gällande lagstiftningen för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder. I motion 2019/20:117 av i (SD) föreslås att det ska utredas om inköpspriset för en permanentbostad vid försäljning bör justeras för inflation vid beräkning av realisationsvinst. I motion 2019/20:122 av (SD) föreslås att kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder ska sänkas för att få igång flyttkedjor. I motion 2019/20:1552 av (SD) föreslås en utredning om att avskaffa vinstskatten vid småhusförsäljning. I motion 2019/20:208 av (KD) föreslås en översyn av flyttskatterna vid försäljning av privatbostad för att det ska bli lättare och mer lönsamt att byta bostad i . I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 69 föreslås att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad, att räntan på uppskovet motsvarande statens kreditkostnader ska höjas och att taket på uppskovsbeloppet ska tas bort. Utskottet har avslagit motsvarande yrkanden om en översyn av beskattningsreglerna för kapitalvinster på bostäder (senast i bet. 2018/19:SkU11). Utskottet framhöll därvid att på regeringens uppdrag har redovisat flera förslag på ändringar av kapitalvinstbeskattningen av privatbostäder i promemorian Förenklad beskattning och förbättrad service vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter. Frågan bereds inom . Regeringen har också infört mer generösa regler för uppskov av kapitalvinstbeskattning för att öka rörligheten på bostadsmarknaden samt aviserat ytterligare åtgärder som bl.a. ska öka utbudet av nya hyresbostäder, effektivisera plan- och överklagandeprocesser och främja ett ökat utbud av byggbar mark. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 s. 225) aviserade regeringen att den avser att återkomma till med ett förslag om ett höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad för att öka rörligheten på bostads- och arbetsmarknaden. Det kommande förslaget ska enligt regeringen träda i kraft och gälla för avyttringar som har skett efter . I den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan Socialdemokraterna, anges att en omfattande skattereform ska genomföras som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Vidare anges att räntebeläggningen på uppskovsbeloppet ska avskaffas. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning eller om ändrade regler vid beräkning av kapitalvinst. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om ändrad fastighetsskatt för vindkraftsanläggningar. Jämför reservation 12 (SD). Regeringen föreslog i enlighet med ramöverenskommelsen på energiområdet att fastighetsskatten för vattenkraftverk stegvis ska sänkas med start . sänktes skattesatsen till av taxeringsvärdet, sänktes skattesatsen till av taxeringsvärdet och föreslås skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet. Ändringarna ska träda i kraft successivt vid fyra olika tidpunkter: , , och . Ändringarna ska tillämpas första gången på fastighets-skatt för , 2018, 2019 respektive 2020. I energiöverenskommelsen konstateras att svensk kärnkraft står inför stora investeringsbehov för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav behöver vara uppfyllda 2020 eftersom reaktorerna i annat fall inte får drivas vidare. Det har redan fattats beslut om att fyra reaktorer ska avvecklas till 2020. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Principerna från proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår och innebär bl.a. följande: • Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. • Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. • Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. • Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. • Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I enlighet med energiöverenskommelsen föreslog därför regeringen att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas med start . Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas i två steg. I ett första steg sänktes skattesatsen , från till per megawatt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn sänktes från till per megawatt och överskjutande kalenderdygn för att avspegla den förändrade skattesatsen. I ett andra avslutande steg upphävdes lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer . Den slopade skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och sänkningen av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk ska enligt energiöverenskom-melsen finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft som elintensiv industri ska undantas. Regeringens bedömning är att skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft bör finansieras genom en höjning av normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänste-sektorn. För att finansiera skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft behöver normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft sammantaget höjas med . innebär utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 att en större del av finansierings- behovet uppstår , varför en större del av höjningen av energi-skattesatsen också behöver ske dessa år. För att finansiera de stegvisa skatte-sänkningarna för vatten- och kärnkraft i enlighet med energiöverenskom-melsen föreslår regeringen att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Att energiskattesatsen föreslås höjas i två steg, när skatte-sänkningarna sker , motiveras främst av att det är önskvärt att begränsa antalet regeländringar. Genom ett första steg höjdes skattesatsen för av 2017 med . Denna höjning till kommer till uttryck genom en ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Eftersom helårseffekten av denna skattehöjning uppstår 2018, finansierar energiskattehöjningen 2017 såväl de två stegen i avvecklingen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 som de två första sänkningarna av skattesatsen för vattenkraftverk –2018. Genom ett andra steg genomfördes en lagreglerad höjning av skattesatsen motsvarande summan av en indexomräknad skattesats enligt en prognos för prisutvecklingen fram t.o.m. och , vilket innebär en skattesats om för . Höjningen av energiskattesatsen med per kilowatt-timme 2019 bedöms finansiera de två sänkningarna av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk –2020. I kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås att fastighetsskatten för vindkraft ska justeras till den normala industrifastighetsskatten. Utskottet har prövat frågan om en ändrad fastighetsskatt för vindkraft och avslog då motsvarande motionsyrkande (bet. 2018/19:SkU11). Utskottet anförde i huvudsak att regeringens förslag i proposition 2016/17:142 Skatte-förslag med anledning av energiöverenskommelsen tillstyrktes och att regeringen i propositionen lämnade förslag på beskattningsändringar som motiverades av ramöverenskommelsen på energiområdet. Utskottet anförde vidare att förslagen innebär att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasas ut i två steg, att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks i fyra steg samt att energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och är inte berett att tillstyrka ytterligare ändringar av fastighetsskatten för elproducerande enheter. Motionsförslaget avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändrad boendebeskattning. Jämför reservation 13 (SD), 14 (C) och 15 (V). Bakgrund och gällande rätt Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxerings-värdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomst-basbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansierades genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Kostnaden för lagfart varierar beroende på om man har köpt, ärvt eller fått en fastighet i gåva. Vid gåva och arv betalas normalt ingen stämpelskatt. Däremot betalas en expeditionsavgift på . Är det exempelvis flera olika förvärvare eller servitut på flera olika fastigheter innebär det flera expeditions-avgifter. Expeditionsavgiften är tänkt att täcka kostnaden för handläggningen. Vid köp av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar betalas, utöver expeditionsavgiften, en stämpelskatt. Skatten beräknas på det högsta egendomsvärdet (köpesumman alternativt taxeringsvärdet). För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten för lagfart och inskrivning av tomträtt (lägsta kostnad är ) och för juridiska personer (aktiebolag, föreningar m.fl.) . Stämpelskatten på inteckningar i fast egendom eller tomträtt är av det intecknade beloppet. Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighets-avgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . överlämnade betänkandet Vissa bostadsbeskattningsfrågor till regeringen (SOU 2014:1). Kommitténs uppdrag har bestått av fem delar, varav den första avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar.