bet · H701TU6 · 2020-01-29 00:00:00 — Utskottet anser att det är viktigt med information för att säkerställa att de regelverk som gäller för taxibranschen följs och välkomnar därmed att sådan information tillhandahålls på olika sätt och genom olika kanaler. När det gäller att skapa en trygg och väl fungerande taxibransch som präglas av hög regelefterlevnad vill utskottet liksom tidigare betona vikten av såväl kontroller och tillsyn som informationsinsatser. Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits för att underlätta kontrollen av och i förekommande fall återkallelse av taxiförarlegitimationer samt de informationsinsatser som görs inom området anser utskottet att det inte finns anledning att ta något initiativ på området. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:823 (SD) yrkande 9, 2019/20:2775 (KD) yrkande 84 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 48. Kraven för att beviljas taxiförarlegitimation Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för att beviljas taxiförarlegitimation. Utskottet hänvisar till gällande regler och att det inte har för avsikt att ta något initiativ i frågan. Jämför reservation 19 (SD) och 20 (KD). Enligt taxitrafiklagen (2012:211) får ett fordon föras i taxitrafik av den som har taxiförarlegitimation. För att få taxiförarlegitimation gäller att personen ska ha fyllt , ha körkort med behörighet B eller med behörighet D, uppfylla de medicinska kraven, uppfylla kravet på yrkes-kompetens, uppfylla kraven på laglydnad samt ha avlagt godkänt körprov för taxiförarlegitimation. Taxiförarlegitimationen är endast giltig tillsammans med ett giltigt körkort. Detta innebär att om innehavaren av en taxiförar-legitimation gör sig skyldig till ett trafikbrott och därmed blir av med sitt körkort upphör även taxiförarlegitimationen att gälla. Transportstyrelsen är den myndighet som utfärdar och i förekommande fall återkallar taxiförarlegitimationer. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 85 att döva ska tillåtas ta taxilicens. Motionärerna pekar på att det inte är tillåtet för döva i att beviljas taxilicens eftersom Transportstyrelsens regler säger att den som innehar taxiförarlegitimation ska kunna uppfatta vad en passagerare eller annan trafikant försöker kommunicera. Motionärerna anser att detta i de allra flesta fall är ett helt rimligt krav. Enligt motionärerna finns det dock de som inte kan göra sig förstådda med annat än teckenspråk, och för dessa spelar den muntliga kommunikationen ingen roll. Motionärerna konstaterar att arbetslösheten bland döva är hög. Möjligheten för döva att beviljas taxilicens skulle enligt motionärerna möjliggöra nischade taxibolag eller nischade taxitjänster som riktar sig endast till döva, och detta skulle underlätta både för döva som behöver färdtjänst, skolskjuts och annan samhällsservice och öka möjligheten till försörjning för den som är döv. För att öka möjligheten för ungdomar att få sitt första jobb föreslår m.fl. (SD) i kommittémotion 2019/20:3347 yrkande 87 att åldern för att kunna ta taxikort sänks från 21 till . Kravet att ha haft körkort ska dock enligt motionärerna kvarstå. När det gäller motionsförslaget om sänkt åldersgräns för att kunna ta taxiförarlegitimation vill utskottet påminna om att det i enlighet med 3 kap. 3 § taxitrafiklagen finns en möjlighet för den som har fyllt att få taxiförarlegitimation. För att få ta taxiförarlegitimation redan måste man ha förvärvat grundläggande yrkesförarkompetens genom en grundutbildning inom gymnasieskolan eller motsvarande utbildning för fordon som kräver körkortsbehörighet kategori D eller DE. Detta gäller om personen har fyllt , har körkort med behörighet B och i övrigt uppfyller de krav som anges i 3 kap. 3 § första stycket 3–5 taxitrafiklagen. För att pröva om sökanden uppfyller kraven på yrkeskompetens ska sökanden i enlighet med taxitrafiklagen genomgå ett skriftligt prov. Sökanden är även skyldig att genomgå läkarundersökning, blodprovstagning eller annan liknande undersökning för att pröva om de medicinska kraven är uppfyllda. En taxiförarlegitimation får förenas med villkor som är motiverade av exempelvis medicinska skäl. Om en ansökan avslås på grund av att kravet på laglydnad inte anses uppfyllt ska en olämplighetstid bestämmas för personen. Denna är som kortast och som längst . En utfärdad taxiförarlegitimation ska förnyas senast . Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till regeringens proposition Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken (prop. 1993/94:168) där det framgår att anledningen till de krav som finns kopplade till att få taxiförarlegitimation bl.a. är att passageraren är i en utsatt position i förhållande till taxiföraren. För att resenären ska vara trygg är taxiförarens pålitlighet, ärlighet och yrkesskicklighet avgörande. Av propositionen framgår vidare att man också behöver ta hänsyn till att taxitransporter i stor utsträckning nyttjas av personer med svag ställning som ensamresande barn, synskadade eller personer som har någon annan funktionsvariation, äldre och sjuka. När det gäller frågan om dövas möjligheter att få taxiförarlegitimation har utskottet inhämtat följande från Transportstyrelsen. Körkortsdirektivet (2006/126/EG) innehåller en bestämmelse om minimikrav på hörsel för förare. De svenska reglerna innehåller mer detaljerade krav än direktivet. Enligt 3 kap. 2 § första stycket körkortslagen (1998:488) får körkortstillstånd endast meddelas för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Körkortstillstånd gäller endast . Transportstyrelsen har genom bemyndigande i 8 kap. 1 och 6 §§ körkortsförordningen (1998:980) meddelat föreskrifter om medicinska krav för körkort (TSFS 2010:125, senast ändrade genom TSFS 2019:106). I dessa föreskrifter finns särskilda krav för taxiförare (3 kap. 3 § andra stycket). För taxichaufförer ska hörselförmågan vara sådan att föraren har möjlighet att kommunicera med passagerare och andra trafikanter. Detta krav kan anses uppfyllt om vanlig samtalsstämma uppfattas på ena örat med eller utan hörapparat. Det särskilda kravet på hörsel för taxichaufförer i de svenska föreskrifterna motiveras av att dessa förare ska kunna uppfatta när en passagerare påkallar uppmärksamhet och/eller hjälp för att förhindra olycka t.ex. vid av- och påstigning samt för att informera passagerarna vid fara. Det finns således enligt Transportstyrelsen sakliga skäl för gällande bestämmelse. Enligt Transportstyrelsen kan det dock inte uteslutas att nya tekniska lösningar kan göra det möjligt att anse att även den som är döv har förmåga att kommunicera med icke döva passagerare. Den frågan får enligt Transportstyrelsen i så fall tas upp i en föreskriftsrevidering men är ingen revidering av hörselkraven på gång. För att en döv chaufför ska kunna köra passagerare krävs i ett undantag (dispens) från de medicinska kraven enligt 8 kap. 11 § körkortsförordningen. En förutsättning för dispens är att Transportstyrelsen bedömer att det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Utskottet har inte för avsikt att ta något initiativ när det gäller ändrade krav för att få taxiförarlegitimation och avstyrker därmed motionerna 2019/20:2775 (KD) yrkande 85 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 87. Främjande av digitalisering och delningsekonomi Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. en översyn av taxiutbildningen och taxilagstiftningen för att främja digitalisering och delningsekonomi samt åtgärder som förhindrar att taxiföretag kan fuska med intäktsredovisningen. Utskottet hänvisar bl.a. till de nya regler om en ny kategori av taxitrafik som har beslutats träda i kraft . Utskottet pekar vidare på att regeringen har genomfört regeländringar som syftar till att förbättra möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. Utskottet framhåller också att det ser fram emot att regeringen kommer att fortsätta följa den snabba utveckling som sker inom taxiområdet och återkomma till om det uppstår behov av ytterligare regeländringar för att tillgodose behovet inom taxibranschen av ytterligare digitalisering och delningsekonomi. Jämför reservation 21 (M, KD) och 22 (SD, V). I samband med att beslutade om regeringens proposition Redovisningscentraler för taxi riktade även ett tillkännagivande till regeringen om att den nuvarande möjligheten att bevilja taxameterundantag bör upphävas (prop. 2013/14:223, bet. 2013/14:TU18, rskr. 2013/14:375). I beredningen av propositionen pekade trafikutskottet bl.a. på att det är viktigt att möjligheten att bevilja taxameterundantag upphävs och att regeringen vidtar de ändringar som är nödvändiga i denna fråga för att eliminera möjligheterna till kryphål. Utskottet anförde även att detta bör medverka till att främja jämbördiga konkurrensvillkor inom taxibranschen. Frågan utreddes därefter av en särskild utredare som lämnade betänkandet Taxi och samåkning , och i övermorgon (SOU 2016:86). Regeringen lämnade i sin tur sedermera propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239) till . I propositionen anges att den nya kategorin av taxitrafik syftar till att ersätta möjligheten till dispens från kravet på taxameter samt att förslaget syftar till är att förbättra möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. För att kunna utveckla taximarknaden behövs det enligt regeringen en kontinuerlig översyn av befintliga regler, vilket gäller särskilt i perioder av snabb teknikutveckling. Vidare framhålls att sensorer, avancerad databehandling och annan informationsteknik utvecklas i snabb takt och att de möjligheter som därmed uppstår i möjligaste mån bör bejakas. Enligt regeringen bör regleringen så långt möjligt vara teknikneutral för att undvika en omotiverad låsning till en viss teknisk lösning eftersom digitalisering och automatisering kommer att göra det möjligt att tillhandahålla helt nya produkter och tjänster på transportområdet. Regeringen konstaterar vidare att framförandet av fordon delvis kommer att bli automatiserat och att teknikutvecklingen innebär att taxitrafiken kommer att stå inför nya möjligheter och utmaningar. Därmed finns det enligt regeringen starka skäl att se över lagstiftningen för att optimera taxitrafikens roll i transportsystemet som det är angeläget att ta hänsyn till skyddsintressen för taxi när man utformar nya regler. beslutade om att införa en ny kategori av taxitrafik som ska vara befriad från krav på taxameter men i gengäld ska vara skyldig att ansluta taxifordonen till en tillståndspliktig beställningscentral för taxitrafik och att förse fordonen med en särskild utrustning för taxifordon (bet. 2017/18:TU17, rskr 2017/18:384). Den nya kategorin av taxitrafik syftar till att ersätta den nuvarande möjligheten till dispens från kravet på taxameter. Beställningscentralen ska ta emot och fördela beställningar av köruppdrag till de innehavare av taxitrafiktillstånd som anslutit fordon till centralen samt samla in, lagra och på begäran av lämna ut uppgifter till verket för skattekontroll. Den nya kategorin av taxitrafik ska bara få utföra köruppdrag som är förbeställda till ett fast pris. Betalningen ska göras till den beställningscentral för taxitrafik som fördelat köruppdraget och får inte ske genom taxiförarens eller tillståndshavarens medverkan. Det ska krävas tillstånd för att få driva en beställningscentral, och ett sådant tillstånd ska bara få ges till den som med hänsyn till ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämplig att driva verksamheten. Den nya kategorin taxitrafik införs . m.fl. (V) framför i kommittémotion 2019/20:527 yrkande 1 att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra att taxiföretag med parallella redovisningssystem kringgår kravet på intäktsredovisning och riktiga kassakvitton. Enligt motionärerna finns det taxiföretag i som använder sig av parallella redovisningssystem där taxichauffören kan redovisa en lägre summa i bilens taxameter än i det interna systemet, ofta kopplat till ett företag med säte utomlands där de verkliga intäkterna redovisas. Kunden kan enligt motionärerna få en verifikation som upplevs som ett kassakvitto men som inte är utskrivet från bilens taxameter. Därför märks inte fusket, och därmed kan betydande skattesummor undanhållas svenska staten. Motionärerna pekar på att detta bl.a. innebär en kraftig snedvridning av konkurrensen gentemot de företag som är baserade i . Enligt motionärerna är det angeläget att fusk stävjas. m.fl. (M) efterfrågar i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 25 en översyn av taxiutbildningen och taxilagstiftningen i syfte att släppa in digitalisering och delningsekonomi i branschen. Motionärerna pekar på att förutsättningarna för taxinäringen ändras i takt med att digitaliseringen gör nya landvinningar och att det därför behövs en översyn av taxiutbildningen och taxilagstiftningen för att släppa in digitalisering och delningsekonomi i branschen och göra anpassningar efter hur verkligheten ser ut. Motionärerna anser att ett ökat delande av persontransporter skulle öka effektiviteten i ekonomin och minska transporternas miljöpåverkan. Genom att koppla samman förare och kunder via digitala verktyg kan transaktionerna spåras för att säkerställa att alla betalar skatt och att regler följs. Motionärerna pekar på att en taxameter ska uppfylla de tekniska krav som berörda myndigheter ställer och att det om dessa uppfylls därefter inte ska ha någon betydelse om taxametern utgörs av en applikation i en smartmobil eller en låda i bilen. För att utveckla och bredda taxinäringen bör det enligt motionärerna införas en teknikneutral definition av taxameter. När det gäller digitalisering och delningsekonomi vill utskottet inledningsvis påminna om att fattade beslut som innebär att det införs en ny kategori av taxitrafik som ska vara befriad från krav på taxameter men i stället ska vara skyldig att ansluta taxifordonen till en tillståndspliktig beställningscentral för taxitrafik och att förse fordonen med en särskild utrustning för taxifordon. I enlighet med riksdagsbeslutet träder regeländringarna i kraft respektive . I fråga om en översyn av taxiförarutbildningen för att släppa in digitalisering och delningsekonomi i branschen anser utskottet att det nuvarande utbildningssystemet för att få taxiförarlegitimation är väl utformat. Utskottet påminner om att det i taxitrafiklagen finns regler som anger såväl krav på ålder som behörigheter. Utskottet vill även peka på att det för taxiförarlegitimation krävs ett godkänt praktiskt körprov men att det utöver detta också ingår ett teoretiskt prov i tre delar som görs hos och som ska visa att föraren uppfyller kraven på kunskaper om kartläsning, säkerhet och beteende samt trafik- och taxitrafiklagstiftning. När det gäller åtgärder för att hindra taxiföretag med parallella redovisningssystem från att kringgå kravet på intäktsredovisning och riktiga kassakvitton vill utskottet också peka på vad infrastrukturministern anförde i ett svar på en skriftlig fråga om detta (fr. 2018/19:680). Infrastrukturministern framhöll att ordning och reda inom transportbranschen är en prioriterad fråga för regeringen och att den har vidtagit ett antal åtgärder för att skapa förutsättningar för en sund konkurrens inom taxinäringen. Ministern pekade på de regler som började gälla med en skyldighet för taxiföretag att ansluta sig till redovisningscentraler samt att en ny kategori av taxitrafik införs . Utskottet delar infrastrukturministerns uppfattning att dessa åtgärder förbättrar möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet. Ministern pekade vidare på att taxiförare redan har en skyldighet att registrera uppgifter om ett köruppdrag i taxametern och att efter avslutat köruppdrag skriva ut ett kvitto från taxametern som ska erbjudas kunden. Infrastrukturministern underströk att effektiva kontroller utförda av berörda myndigheter är en förutsättning för att gällande regler ska få avsedd effekt och att berörda myndigheter har till uppdrag att kontrollera att reglerna följs och beivra brott mot regelverken. Utskottet delar denna uppfattning och välkomnar vidare vad infrastrukturministern gav uttryck för om att fusk inte ska löna sig och att regeringen kommer att fortsätta att följa utvecklingen noga och vid behov överväga ytterligare åtgärder för att främja en sund och välfungerande taximarknad. Utskottet vill peka på att regeringen har genomfört ändringar i taxitrafikförordningen (2012:238) och förordningen (2016:623) om redovisningscentraler för taxitrafik som syftar till att förbättra möjligheter att bedriva skattekontroll av taxiverksamhet genom att myndigheten ges möjlighet att ta del av olika uppgifter om taxiverksamheten som sedan kan jämföras med intäktsredovisningar som har uppgivits i beskattningssammanhang. Utskottet välkomnar detta. Med utgångspunkt från bl.a. vad regeringen framhållit i propositionen En ny kategori av taxitrafik (prop. 2017/18:239) utgår utskottet liksom tidigare från att regeringen kommer att fortsätta följa den snabba utvecklingen inom området och vid behov återkomma till om det uppstår behov av ytterligare regeländringar, inte minst mot bakgrund av digitalisering och delningsekonomi. Utskottet finner mot bakgrund av vad som här har anförts inte anledning att ta något ytterligare initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2019/20:527 (V) yrkande 1 och 2019/20:2597 (M) yrkande 25. Lika villkor inom åkerinäringen i EU, punkt 1 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2019/20:1194 av m.fl. (S) i denna del, 2019/20:1397 av m.fl. (S) och 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 10. Vi anser att måste verka för en harmonisering i EU av tillämpning och tillsyn av de gemensamma regelverken för åkerinäringen med sikte på att hårdare motverka fusk och otillbörlig konkurrens. Vi vill framhålla att det är viktigt och av central betydelse att samma spelregler gäller inom alla EU:s medlemsländer för att få en väl fungerande marknad och lika villkor för de tunga godstransporterna på väg. Vi anser även att tolkningen av kör- och vilotidsreglerna behöver underlättas. Vidare vill vi understryka vikten av att inte har både hårdare regler och högre sanktionsavgifter än andra länder i eftersom det snedvrider konkurrensen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lika villkor inom åkerinäringen i EU, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2019/20:1194 av m.fl. (S) i denna del, 2019/20:1397 av m.fl. (S) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 28. Jag anser att regeringen bör verka för att nuvarande kombidirektiv avskaffas. Jag kan konstatera att syftet med direktivet var lovvärt eftersom det skulle främja att godset i ökad utsträckning kunde transporteras på järnväg eller vatten men dessvärre har det sedan inte kunnat påvisas någon tydlig miljöeffekt. Eftersom kombidirektivet är både otydligt och komplicerat har det inneburit att det varit svårt att kontrollera att enskilda lastbilstransporter verkligen utförs enligt kombidirektivets regelverk. I stället har kombidirektivet i sin nuvarande form bidragit till en alltmer osund konkurrens och social dumpning inom åkeribranschen. Detta medför sammantaget att mindre nogräknade transportföretag från andra EU-länder i praktiken bedriver stadigvarande verksamhet i med låga löner och dåliga arbetsvillkor genom att kombidirektivet gör att man kan komma runt cabotagereglerna. Jag anser att den snedvridna konkurrens som detta leder till och att arbetstagare blir utnyttjade gör den nuvarande situationen oacceptabel. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för kontroller och tillsyn av åkerinäringen, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 27 i denna del och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del, 2019/20:2074 av m.fl. (S) delyrkande 2 och 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 10 i denna del och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:1194 av m.fl. (S) i denna del, 2019/20:1565 av (M), 2019/20:2137 av m.fl. (S), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 35, 37–43 och 45. Åtgärder måste vidtas för att öka trafiksäkerheten för tunga godstransporter på väg liksom tillsynen av dessa samt för att minska de olagliga cabotagetransporterna på våra vägar. Det finns nämligen tecken på att åkerier som bedriver illegal verksamhet har ökat i antal, vilket bidrar till den hårda konkurrenssituation som vi kan se inom transportnäringen. Vi vill påtala att det med största sannolikhet aldrig kommer att finnas tillräckligt många trafikpoliser för att kontrollera alla lastbilar som passerar gräns. Även om polisen har fått ökade befogenheter att stoppa lastbilar och chaufförer som utför olagligt cabotage räcker inte resurserna till. Vi anser att det är en prioriterad fråga att minska fusket på våra vägar och att det därför kan finnas anledning att gå vidare med ytterligare åtgärder. Tack vare ny teknik kan yrkestrafiken övervakas på ett kostnadseffektivt och smidigt sätt för att se till att lagar och regler efterföljs. är det lättare att se till att kör- och vilotidsregler följs och att eurovinjettavgiften betalas. Vi anser också att det bör utredas hur rättsvårdande myndigheter kan få ökade befogenheter när det gäller elektronisk övervakning av yrkestrafiken i syfte att värna likvärdig konkurrens mellan svenska och utländska aktörer och bekämpa brottslighet inom yrkestrafiken. Vi vill även se fler trafikpoliser, fälttjänstemän från Transportstyrelsen och bättre samordning mellan olika myndigheter för att motverka brottsligheten inom transportsektorn. Bristen på personal med kompetens att utföra kontroller är ett problem, och det behövs därför en förstärkt bemanning av tillsynen på väg av tunga transporter. Vi menar att detta skulle kunna ske genom upphandling av kompetens inom andra strukturer än statens, t.ex. via besiktningspersonal eller andra aktörer som har möjlighet att bredda sitt kompetensområde. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för kontroller och tillsyn av åkerinäringen, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 35, 37–43 och 45 samt 2019/20:1194 av m.fl. (S) i denna del, 2019/20:1565 av (M), 2019/20:2074 av m.fl. (S) delyrkande 2, 2019/20:2137 av m.fl. (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 27 i denna del, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 10 i denna del och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del. Vi vill inledningsvis peka på att åkerinäringen är hårt ansträngd och att det därför finns behov av ett antal angelägna åtgärder för att komma till rätta med utmaningarna på området. Vi anser att det behövs förändrade regler samt krafttag mot fusk vid cabotagetransporter. Vi menar att lastbilar ska registreras vid ankomst till gränser eftersom det ger polisen en möjlighet att kontrollera om det rör sig om en laglig cabotagetransport eller en olaglig inrikestransport vid en senare kontroll längs de svenska vägarna. Vi anser att det finns ett stort behov av konkurrensneutral kontroll av svenska och utländska åkerier.