bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Det är naturligtvis välkommet att vi får ställa de här frågorna. Mycket är besvarat, men jag blir lite fundersam och vill uppehålla mig lite vid den ena anmälan som vi har. Anmälan rör speciellt om regeringen har följt budgetbeslut och vidtagit åtgärder som säkerställer att de medel som avsätts för energiforskning också fördelas till kärnkraft. Anmälaren menar att energi- och digitaliseringsministrarna har brustit avseende skyldigheten att följa budgetbeslut. I de olika regleringsbrev som statsrådet redogör för finns det mycket riktigt ingenstans något uppdrag eller några villkor om att de medel som avsätts för energiforskning också ska fördelas till forskning om kärnkraft. Jag har respekt för det som statsrådet säger om att det ibland kan vara svårt att tolka vad menar. Men näringsutskottet har uttalat sig bland annat i sitt betänkande gällande utgiftsområde 21 Energi, där utskottet skriver: ”Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker inom områden” och så vidare. Det kan ju inte på något sätt vara ett riksdagsbeslut som är svårt att tolka för regeringen. Det kan vi väl vara överens om i alla fall. Menar då statsrådet att man från regeringens håll helt kan avhända sig det beslutet – trots att uttryckligen har beställt en sådan fördelning av budgetmedel – genom att hänvisa dels till att respektive statsråd som är ansvarig för myndigheten själv utformar regleringsbreven, dels till att ett övergripande mål om teknikneutralitet som har satts bakbinder ? : Fru ordförande! I den gemensamma beredning som föregick beslutet om det aktuella regleringsbrevet gjordes bedömningen att det här uttalandet inte motiverade något särskilt tillägg i regleringsbrevet. Det berodde på att självständigt beslutar om medel till forskningsprojekt – oavsett teknik – som ska bidra till de uppsatta energipolitiska målen, att den befintliga regleringen var teknikneutral och att en förändring i regleringsbrevet inte skulle ha någon praktisk betydelse för bedömningar. Forskning och innovation på energiområdet ska bidra till att uppnå uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljömål. Det fanns vid tiden för genomförandet av budgeten 2019 inte några begränsningar i vilka teknikslag som kunde få stöd, och så är det fortfarande. Utifrån det gjordes bedömningen att en ytterligare precisering i regleringsbrevet inte skulle ha någon praktisk betydelse. Sedan kom ett tillkännagivande från om detta . Då gjordes en förändring i regleringsbrevet för att räta ut eventuella frågetecken som skulle kunna finnas om detta. Bedömningen är dock att den förändringen av regleringsbrevet inte har gjort några förändringar i sak för hur fördelar dessa medel, eftersom deras uppdrag ju är att vara teknikneutrala. Vår rättschef skulle gärna vilja tillägga en sak. : Jag vill tydliggöra att bedömningen att det inte var nödvändigt med något extra tillägg i regleringsbrevet gjordes på tjänstemannanivå. Frågan togs upp mellan berörda tjänstemän på departementen, dels en gång , dels en gång i samband med uppsamlingsheatet. Man uttryckte, som finansministern var inne på, att det inte var nödvändigt med någon ändring för att utskottets ställningstagande skulle få genomslag. (MP): Fru ordförande! Jag tackar finansministern för de utförliga svar som har getts. Vi är alla väl medvetna om den unika situation som befann sig i vid . Det var något som riksdag, regering och arbetande kanslier inte hade råkat ut för tidigare. Finns det givet detta något som finansministern vill säga som komplettering till det hon redan har redogjort för? Finns det några ytterligare lärdomar som vi kan ta till vara från och som vi– trots att det var en utmanande situation – kan ha nytta av även vid en normal budgetberedning? : Fru ordförande! Det var väldigt speciellt. Det faktum att vi har varit igenom en sådan här situation, med en övergångsregering och en budgetreservation som gick igenom i , och har varit igenom det här arbetet gör naturligtvis att det kommer att finnas kvar erfarenhet i departementen och också bland tjänstemännen i . Jag tror säkert att denna erfarenhet kommer att vara värdefull om det skulle vara så att hamnar i en likadan situation igen. Vi är ju vana vid att jobba i högt tempo och med stor arbetsbelastning i och , så också denna höst. En lärdom kommer att vara att tjänstemän under valår verkligen får vara beredda att jobba ytterst intensivt . Man får vara beredd på alla eventualiteter. Det var vi naturligtvis då också. Det var därför vi kunde vara så här snabbfotade, och det kommer vi naturligtvis också att kunna vara nästa gång. En annan lärdom att dra är hur fantastiskt det är med alla tjänstemän som jobbar, både i och här i . De underlättar storligen arbetet för alla oss politiker, oavsett färg. Vi ska skänka dem en tacksam tanke till och från, för de har stor betydelse för att demokratin ska fungera i . Ordföranden: Det ska vi göra. Då har vi genomfört en första frågerunda. Tiden medger utrymme för följdfrågor eller uppföljningsfrågor. (SD): Fru ordförande! Jag tackar finansministern för de svar som har getts. Jag vill bara klargöra ett par saker, så att vi är överens. En övergångsregering ska ju vara restriktiv vad gäller utformningen av regleringsbreven i den löpande förvaltningen. Men är vi överens om att det när det gäller att följa budgetbeslut som har fattat inte spelar någon roll om det är en övergångsregering eller en ordinarie regering? Det är det ena. Det andra gäller ett uttalande av energi- och digitaliseringsminister . Precis som Liberalerna var inne på hänvisar han till ett tidigare riksdagsbeslut och att det på något sätt skulle övertrumfa det som har bestämt. Finansministern förklarade det här lite grann, men är vi i varje fall överens om att det som gäller är den budget som gemensamt har beslutat om och de beslut om anslag som är tagna i och med det? : Fru ordförande! Det är klart att en övergångsregering inte ska lägga in egen politik i regleringsbreven. Däremot ska den av beslutade budgeten göra avtryck i regleringsbreven. Det var också därför vi som fattade beslutet gick ut med en anvisning om att man snabbt skulle börja bereda förändringar i regleringsbreven för att beslut skulle göra avtryck i regleringsbreven. Vad gäller vet jag inte exakt vad andra statsråd har sagt i andra sammanhang. Men den bedömning som gjordes var, som vi har hört, att en förändring i regleringsbrevet vad gäller energiforskningen inte skulle göra någon förändring i sak för hur hanterade detta, eftersom myndigheten ska fördela medel i syfte att uppnå de mål som är uppsatta för energiforskningen och eftersom den skrivningen är teknikneutral. För att uttrycka sig bildligt: Man kan absolut skriva in i ett regleringsbrev att månen är rund, men det gör inte månen rundare. (V): Jag fick en fråga i huvudet vi satt och lyssnade. Jag vill ställa den frågan nu när jag får möjlighet i andra omgången. Vi har här diskuterat lite grann vad som egentligen är anslagsvillkor utifrån det som står i en text och det som sedan står i en tabell och vad i en text som gör att något måste finnas med i ett regleringsbrev. Vad gäller till exempel energiforskningen är det beskrivet i en text vad man vill säga angående det. Jag har inte lusläst några regleringsbrev, men jag har en undran. Det är ju ofta ganska mycket text i till exempel en budgetproposition. Hur stor del av de bakgrundsbeskrivande texter som inte är anslagsspecificerade i tabell brukar finnas med i regleringsbreven? Brukar man göra så att man tar in delar av exempel gällande beskrivningar av verksamheter så att de också blir anslagsvillkor i ett regleringsbrev eller i en beskrivning av vad myndigheten ska göra? Jag skulle vilja höra lite om resonemanget gällande skillnaderna avseende anslagsvillkor, exempel i en beskrivande text och tabellverk för en myndighet. : Jag tror att vår rättschef, , är bäst på att svara på den frågan. : Det beror lite på hur skarpt uttalandet är. Om eller utskottet uppställer villkor, tydliga anslagsvillkor eller har tydliga skrivningar om hur vissa medel ska användas är det klart att det ska få genomslag i regleringsbrevet. Men även om uttalandena inte är fullt lika klara och man ändå uppfattar det som en tydlig anvisning om att medlen ska användas på ett visst sätt försöker vi tillmötesgå det. Det framgår också av de anvisningar som togs fram. Sedan är det såklart en tolkningsfråga hur tydligt det är. I detta fall, när det gällde energimarknadsforskningen, var det inte just vad ville som var oklart utan mer om vi hade genomfört det ville. Det var den senare bedömningen som man landade i på tjänstemannanivå: Genom skrivningarna och uppdraget till myndigheten och genom att de riksdagsbundna målen är teknikneutrala, liksom genom att det kommer in en del ansökningar om medel till kärnkraftsforskning – en del bifalls, en del avslås – menade vi att det var tillräckligt tydligt. Det var nog inte där skon klämde i det här fallet. Ordföranden: Då vill jag å hela utskottets vägnar tacka finansministern och rättschefen för att de kom hit och svarade på frågor. Vi ajournerar nu sammanträdet . Granskningsärende 18 och 29 Regeringens hantering av uppgifter som rör försvarsminister (se avsnitt 3.5) Granskningsärende 27 hantering av information om en officer (se avsnitt 3.6) Ordföranden: är 10. återupptar sitt öppna sammanträde. Vi hälsar försvarsminister välkommen. Jag börjar med lite praktiska detaljer för nytillkomna tittare men också för att det ska vara klart för alla hur själva utfrågningen går till. Denna utfrågning sänds, som ni har förstått, direkt. När utfrågningen börjar kommer jag att ge försvarsministern möjlighet att hålla en kort inledning. Därefter får ledamöterna ställa frågor. Anmälande parti får inleda. Därefter frågar partierna i storleksordning. Det finns möjlighet att ställa fler frågor och följdfrågor, men vi har alla ansvar för att respektera den totala tidsåtgången. Vi kommer att börja med ärendet som heter hantering av säkerhetskänslig information om en officer, . När den delen är avslutad fortsätter vi med ytterligare några ärenden om regeringens hantering av uppgifter som rör försvarsminister . På KU-språk kallar vi dem G18 och G29. Därmed säger jag återigen välkommen till försvarsminister . Tack för att du vill komma hit och svara på frågor! Ordet är ditt. : Fru ordförande! Det här granskningsärendet handlar alltså om hantering av information om en officer. Jag får tacka för möjligheten att komma hit till utskottet och redogöra för ärendet. fick Försvarsdepartementet på tjänstemannanivå kortfattad och övergripande information för kännedom från . Av den informationen framgick att det fanns en anställd vid som inte varit sanningsenlig gällande vissa åberopade meriter när personen i fråga ansökte om den anställning som denne fick hos myndigheten. Personen hade tidigare varit anställd vid Försvarsmakten. hade tagit personen ur tjänst, och hade informerat Försvarsmakten om detta. När Försvarsdepartementet informerades hade inte departementet den sammantagna bild som senare redovisat om personen. Den information som lämnades av innehöll ingenting om de utlandstjänstgöringar inom Försvarsmakten som personen haft och inte heller något om att personen hade en pågående anställning i Försvarsmakten som reservofficer. Det som Försvarsdepartementet på tjänstemannanivå fick kännedom om genom information från var alltså att det fanns en anställd vid som inte varit sanningsenlig gällande vissa meriter i sin ansökan om anställning där, att personen tidigare varit anställd hos Försvarsmakten, att tagit personen ur tjänst och att hade informerat Försvarsmakten. Mot bakgrund av att informationen lämnades för kännedom samt innehållet i den bedömdes frågan vara hanterad. Det bedömdes inte heller finnas anledning att informera mig. Försvarsmakten har senare bekräftat att den information som lämnade till myndigheten togs emot och att Försvarsmakten upprättade en säkerhetsrapport grundad på denna. Överbefälhavaren gav i uppdrag till ledningsstaben i Högkvarteret att utreda de förhållanden som funnits kring anställningen av den aktuella personen. Utredningen redovisade resultatet i en rapport . Jag kommer att återkomma till det. Jag informerades om ärendet i samband med att började rapportera om händelsen . Därefter har mina tjänstemän haft kontakt med Försvarsmakten, som i egenskap av arbetsgivare har ansvar för att hantera situationen enligt det regelverk som gäller bland annat i fråga om säkerhetsskydd. Regelverket om säkerhetsskydd har reviderats, och en ny säkerhetsskyddslag trädde i kraft . Den nya lagen är tydligare än den tidigare. Försvarsmakten är liksom andra myndigheter skyldig att följa regelverket. Regeringen får enligt grundlagen inte ingripa i hur Försvarsmakten beslutar i ärenden som rör myndighetsutövning mot en enskild eller tillämpning av lag. Det är Försvarsmaktens ansvar att se till att eventuella brister i myndighetens hantering åtgärdas. Som jag har sagt ser jag allvarligt på det inträffade. Den utredning som ledningsstaben i Högkvarteret har genomfört på uppdrag av överbefälhavaren har i sin rapport dragit bland annat följande slutsatser: Försvarsmakten inledde en process att utreda och hantera situationen så snart informationen inkom från /2019. Detta ledde till att personen i fråga arbetsbefriades . Försvarsmakten informerade inte , Försvarsdepartementet, om ärendet då det hanterades av Försvarsmakten som anställande arbetsgivare enligt fastställda rutiner. Försvarsmakten har funnit att anställningarna – 2010, då personen ingått i utlandsstyrkan, har hanterats korrekt. För perioden har utredningen identifierat tillfällen och situationer där Försvarsmakten har begått fel. Utredningen bedömer att det regelverk som gäller avseende säkerhetsprövningsprocesser och anställningsprocesser är tillräckliga men att rutiner och kontroller avseende tillämpning och dokumentation måste skärpas. Rutinerna måste också kontinuerligt följas upp. Rapporten innehåller förslag på flera åtgärder för myndigheten att vidta internt. De föreslagna åtgärderna handlar bland annat om säkerställande av utbildning för chefer med personalansvar, säkerställande av rutiner och processer samt samverkan i personalärenden. Utredningen har inte funnit information som tyder på att den aktuella personen har spridit sekretessbelagd information som inneburit informationsförluster för säkerhet eller för våra partner. Enligt utredningen finns det inte heller något som tyder på att annan sekretessbelagd information har röjts. Inte heller har operationssäkerhet eller personals liv och hälsa riskerats. Jag kan avslutningsvis konstatera att Försvarsmakten har ett tydligt, klart ansvar för att följa reglerna i säkerhetsskyddslagen i sin verksamhet. Den utredning som gjorts inom Försvarsmakten har tagit fram ett antal förslag på åtgärder inom myndigheten. Försvarsdepartementet har följt upp och fortsätter att följa upp hur Försvarsmakten hanterar det inträffade. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att redovisa hur myndigheten arbetar med sin personalsäkerhet enligt säkerhetsskyddslagen och säkerhetsskyddsförordningen. Försvarsmakten ska bland annat redovisa hur säkerhetsprövning med särskilt fokus på särskild personutredning, så kallad bakgrundskontroll, stöder myndighetens personalförsörjningsprocesser. Det uppdraget ska redovisas till , Försvarsdepartementet, . Som har rapporterats har det framkommit information om ytterligare ett fall där en anställd inom Försvarsmakten inte har varit sanningsenlig om sina meriter. Försvarsdepartementet har tagit emot informationen från Försvarsmakten om ärendet. När departementet informerades hade den aktuella anställningen redan avslutats. Därmed är jag klar med min inledning och står till förfogande för att svara på frågor. Ordföranden: så mycket för den inledningen! Då går ordet till , som är anmälande parti, och mig själv. Tack för informationen! Försvarsministern har tydligt pekat ut Försvarsmaktens ansvar och vilka åtgärder som vidtagits där. Det är av intresse, och det är gott och väl. Men det som vi här i framför allt tittar på är informationsflödet i . Det är tyvärr inte första gången som har haft anledning att granska hur information och informationsdelning har varit tidigare eller brustit, till exempel avseende den läcka som fanns i Transportstyrelsen. Det finns skäl för att ändå försöka förstå vilken information som kom in till och varför försvarsministern i princip var den siste ministern att informeras om den person som vi har kallat den falske officeren. Min fråga till försvarsministern är: Hur kan det komma sig att bedömningen gjordes att det inte fanns anledning att informera försvarsministern? Det beskrev försvarsministern till viss del i svaret. Men jag vill ändå komma lite vidare i detta. Det var kortfattad, övergripande information, och den fördes inte vidare till försvarsministern. Så här med facit i hand, hade inte försvarsministern önskat att informationen hade varit mer heltäckande och att försvarsministern hade fått den tidigare, i stället för att den skulle stanna på ett annat departement och därmed försena en process för att faktiskt ta reda på vad som hänt? Det är min fråga till försvarsministern. : Till att börja med vill jag understryka att det är Försvarsmakten som är ansvarig för hanteringen av personalärenden av det här slaget. Enligt grundlagen får regeringen inte ingripa i hur Försvarsmakten beslutar i ärenden som rör myndighetsutövning mot en enskild eller tillämpning av lag. Det är alltså myndigheten själv som svarar för att följa gällande lagstiftning och andra regelverk. Det här följer av den arbetsgivarpolitiska delegeringen inom staten, det vill säga att och regeringen har överlåtit till myndighetscheferna att enskilt och tillsammans utforma den statliga arbetsgivarpolitiken. Med det får myndigheterna naturligtvis ett stort eget utrymme som arbetsgivare. Jag vill understryka hur den gången ser ut. Det är då Försvarsmakten som så att säga har detta ansvar ytterst och i alla lägen. Jag har också redogjort för vad det var för typ av information som vi fick på departementet. Det var information som ledde till att frågan mot bakgrund av det innehåll vi fick bedömdes vara hanterad, eftersom det handlade om en person som var inom och som hade uppgett att det fanns någon tidigare koppling till Försvarsmakten. Det var den information som fanns, och utifrån den bedömde man att det inte fanns anledning att informera mig. Det var väldigt kortfattad information. Huruvida saker och ting skulle ha skett på ett annat sätt och hur man ska bedöma saker med hjälp av någon sorts efterhandsinformation tänker jag inte fundera särskilt mycket över. Jag konstaterar att det var det läge som rådde då. Man hade den informationsbasen och såg det som ett personalärende som var hanterat. Utifrån detta gjorde man på tjänstemannanivå den bedömningen. När det gäller Transportstyrelsen tror jag att i sitt utlåtande konstaterade att jag i det sammanhanget hade agerat på ett rimligt sätt. Ordföranden: har tydligt pekat ut Försvarsmaktens ansvar. Det är en myndighet, och det finns regler för på vilket sätt man får styra en myndighet. Jag vill återigen fråga, med tanke på vad som sedan framkom i medierna , utifrån den informationen och den eventuella förtroendeskada som frågan kan innebära, om försvarsministern har vidtagit några åtgärder bakåt för att se om den bedömning som då gjordes var riktig när försvarsministern inte fick informationen. Har försvarsministern vidtagit några åtgärder för att den typen av information möjligen skulle komma försvarsministern till del tidigare i någon form av liknande situation? : Som jag sa i mitt första svar fick vi en kortfattad information, som jag redogjorde för i mitt inledningsanförande. Utifrån den gjorde tjänstemannaorganisationen bedömningen att det inte i det här läget var nödvändigt att informera mig eftersom man ansåg att frågan var hanterad, mot bakgrund av den beskrivning jag har gett. Vad gäller den här typen av diskussioner om vad man skulle ha gjort när man ser facit tänker jag inte gå in på några sådana. Däremot kan jag konstatera att när vi fick klart för oss omfattningen av ärendet gjorde vi så att tjänstemän på departementet följde upp ärendet, och de har kontinuerligt haft uppföljande samtal med Försvarsmakten för att försäkra sig om att Försvarsmakten ser allvaret i ärendet och att man följer upp det. Jag redogjorde i mitt inledningsanförande för den utredning och de slutsatser som Försvarsmakten har dragit utifrån det som inträffade. Det behöver jag inte gå in på igen eftersom jag redan har redogjort för detta. Jag vill också markera att regeringen gav ett särskilt uppdrag att följa upp frågan när det gäller hur Försvarsmakten arbetar med personalsäkerhet enligt säkerhetsskyddslagen och säkerhetsskyddsförordningen. Man ska redovisa hur en säkerhetsprövning med särskilt fokus på personutredning, det vill säga bakgrundskontroll, stöder myndighetens personalförsörjningsprocesser. Det uppdraget ska redovisas . Vi har dels gjort en uppföljning av det aktuella ärendet och försäkrat oss om att det tas på allvar, och vi har konstaterat att de genomför en utredning och att de försöker bearbeta den typen av problem, dels fattat ett regeringsbeslut där vi kräver en tydlig redovisning av frågan i skriftlig form till . (S): Fru ordförande! Tack, försvarsministern, för redogörelsen och möjligheten att ställa frågor. Det är minst sagt anmärkningsvärt att en officer på falska meriter har kunnat vidmakthålla sin anställning under så pass och även göra karriär. Men är det inte Försvarsmakten som granskas utan regeringen. Mycket är kopplat till hur information har hanterats. Även jag går in på den del som ordföranden tog upp, kopplat till den bedömning som gjordes. Jag tycker att försvarsministern har gjort en bra redogörelse av den bedömningen, så jag är nöjd med det svaret. Jag har en fråga kopplad till de åtgärder som överbefälhavaren och Försvarsmakten ska vidta för att detta inte ska inträffa igen. Försvarsministern har gjort en noggrann redogörelse, men känner han sig trygg med de besked som har kommit från Försvarsmakten att detta inte ska inträffa igen? : I de diskussioner som jag för med ÖB finns alltid ett stort mått av allvar. Diskussioner förs om de reella förhållanden som rör landets säkerhet i vidare bemärkelse och intern säkerhet av olika slag. Min bedömning är att man tar frågan på ordentligt allvar och att den typen av händelser inte är bra för myndigheten. Därför tog man initiativ till utredningen och fick rapporten , som jag har redogjort för. Jag har naturligtvis inför det regeringsbeslut vi fattar fört resonemang med försvarsmaktsledningen om att vi vill ha den typen av redogörelse så att det tydligt framgår vikten av att frågorna bearbetas. Jag upplever att Försvarsmakten har en allvarlig och seriös inställning och att man är beredd att jobba aktivt och djupgående för att sådana saker inte ska inträffa. Det går aldrig att garantera saker och ting i något avseende, men jag upplever att man har en seriös grundinställning. Per (SD): Fru ordförande! Tack, försvarsministern, för svaren på frågorna ! Försvarsministern har redogjort för förloppet, så jag tänker inte gå in djupare på det. Man anger i en svarspromemoria från att Försvarsdepartementet inte hade den fullständiga bilden klar för sig av vad som hade skett . I samma promemoria, som även försvarsministern har förklarat , svarar Försvarsdepartementet att försvarsministern informerades om vad som skett i samband med mediernas rapportering . Jag vill poängtera att jag har full förståelse för att försvarsministern inte kan delges allt som sker inom Försvarsmakten. Det vore orimligt.