bet · H801FöU1 · 2020-12-01 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 6. Anslaget uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i tre motioner (M, SD, V). Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om beställningsbemyndiganden som innebär att åtar sig att anvisa ca för betalningar som måste göras när de ekonomiska åtagandena infrias samt om godkännande av investeringsplaner för vissa av Försvarsmaktens investeringar och för beredskapsinvesteringar hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Utskottet tillstyrker också ett bemyndigande som ger regeringen möjlighet att tillsvidare, under vissa förutsättningar, exportera JAS 39 C/D genom att sälja eller hyra ut materiel. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns en reservation (M, KD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 6 och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. 18 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 Statens budget inom utgiftsområde 6 Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D, punkt 2 (M, KD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 6 anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 8 och avslår motionerna 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2020/21:2972 av m.fl. (V) yrkande 1, 2020/21:3111 av m.fl. (SD) och 2020/21:3448 av m.fl. (M) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. utnyttja en kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden som uppgår till högst 40 , 2. besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 43 , 3. besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 1 , 4. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 4, 6 och 9 samt avslår motion 2020/21:2972 av m.fl. (V) yrkande 3. 1. vidmakthållande av försvarsmateriel –2032 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 2. anskaffning av försvarsmateriel –2032 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 3. krisberedskap –2023 som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 3 och 7 samt avslår motionerna 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 20, 22, 26 och 27, 2020/21:2283 av (M), 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 27, 28 och 30–32 samt 2020/21:2972 av m.fl. (V) yrkande 2. Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 5 och avslår motion 2020/21:3448 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), (M)* och ClasGöran (S). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 18 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen återfinns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. gav försvarsutskottet m.fl. utskott tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) samt de motioner som väckts om inkomster och utgiftsramar och som berör utskottets beredningsområde. begränsade sitt yttrande (yttr. 2020/21:FöU1y) till de förslag i proposi-tionen och motionerna som gällde utgiftsramen samt de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utskottet föreslog att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens proposition i dessa delar och avstyrkte motionerna. I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, SD, V) och ett särskilt yttrande (KD). Försvarsminister föredrog regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) i utskottet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap till 71 (prop. 2020/20:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår utskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetproposi-tionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden. Inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor ska Försvarsberedningen dessutom redovisa sin syn på dessa. Regeringen har lämnat förslag i fråga om den försvarspolitiska inriktningen i propositioner till . Den förra försvarspolitiska inriktningspropositionen innehöll bl.a. förslag till mål för det civila och det militära försvaret och ett förslag till inriktning för krigsförband i (prop. 2014/15:109). behandlade dessa förslag i betänkandet Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020, varefter bl.a. fattade beslut om att godkänna de nya målen och den nya inriktningen för organisationen (bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Som ett underlag för den kommande försvarsinriktningsperioden () beslutade försvarsministern om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete . presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). överlämnade Försvarsberedningen sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) till regeringen. Försvarsberedningen lämnar i rapporten ett antal bedömningar och förslag bl.a. i fråga om den säkerhetspolitiska utvecklingen, inriktningen av säkerhetspolitiken, internationella samarbeten samt utvecklingen av det militära försvaret –2025 men även därefter. I proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 ger regeringen bl.a. förslag på ett övergripande mål för totalförsvaret och nya mål för det militära respektive civila försvaret. De mål som vid beredningen av dessa förslag beslutar om lägger grunden för resultatredovisningarna från regeringen under den kommande inriktningsperioden. Utskottet bereder propositionen i betänkande 2020/21:FöU4, förutom den säkerhetspolitiska delen som bereds av ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott i betänkande 2020/21:UFöU4. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 6. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 6. Slutligen behandlas ett övrigt förslag från regeringen i budgetpropositionen om överlåtelse och upplåtelse av flygplanet 39 C/D. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 Totalförsvaret består av det militära och det civila försvaret. Under högsta beredskap utgör totalförsvaret all verksamhet som ska bedrivas. Det omfattar en mängd olika aktörer och verksamheter inom flera utgiftsområden. Regeringens bedömning är att arbetet med att utveckla totalförsvaret har fortsatt i enlighet med den försvarspolitiska inriktningen –2020. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har utifrån regeringens uppdrag fortsatt arbetet med att främja och utveckla en sammanhängande planering av totalförsvaret och stödja berörda aktörers totalförsvarsplanering. När det gäller stöd till Försvarsmakten med kritisk försörjning av förnödenheter redovisas dock att det bl.a. finns brist på förnödenheter och tjänster från aktörer i totalförsvaret på alla beredskapsnivåer. När det gäller säker och robust kommunikation i totalförsvaret redovisar regeringen att Försvarsmakten och MSB har fortsatt att arbeta med utveckling och förvaltning av kommunikationstjänster. Vidare har planeringen fortskridit i fråga om att verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats. När det gäller informations- och cybersäkerhet redovisar regeringen att MSB, (), (), Försvarsmakten, , och Säkerhetspolisen genom uppdraget att ta fram en gemensam samlad handlingsplan har vidtagit ett flertal åtgärder för att stärka cyber- och informationssäkerheten. Regeringen bedömer att inrättandet av ett nationellt cybersäkerhetscenter är ett viktigt steg på vägen. Regeringens bedömning är att de senaste årens ekonomiska förstärkningar har förbättrat förutsättningarna för att stärka den samlade förmågan i totalförsvaret, och i takt med att allt mer arbete genomförs och fler aktörer engageras stärks totalförsvarsförmåga. I likhet med föregående år bedömer regeringen att arbetet måste fortsätta för att uppnå önskad effekt. Resultat det militära försvaret Regeringens samlade bedömning är att det militära försvarets förmåga att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet ökade . Regeringen redovisar att genomförandet av den försvarspolitiska inriktningen som gäller –2020 fortsatte och att de ekonomiska tillskotten, som innebar att anslagen till det militära försvaret ökade med jämfört med föregående år, stärkte möjligheterna att fullfölja genomförandet. Den operativa förmågan bedöms ha utvecklats men det finns fortfarande begränsningar i förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen och försvara mot ett väpnat angrepp. Regeringen bedömer även att det finns vissa begränsningar inom ramen för uppgiften att ta emot militärt stöd. I resultatredovisningen redovisar regeringen utvecklingen inom olika försvarsgrenar och funktioner. Regeringen redovisar att krigsorganisationen fortsatte att utvecklas i enlighet med och regeringens beslut. Krigsplaceringsläget var i huvudsak gott och krigsdugligheten bedöms ha ökat för samtliga försvarsgrenar och funktioner. Materieluppfyllnadsgraden, dvs. i vilken utsträckning förbanden förfogar över den materiel som krävs för att de ska kunna lösa sina uppgifter, varierar mellan krigsförbanden och uppvisade 2019 ett marginellt sämre värde än föregående år. anger regeringen att värderingen är förenad med osäkerhet. Vad gäller marinen har förmågan utvecklats inom ubåtsjakt, amfibiestrid och minröjning. Inom flygvapnet har övningsverksamheten legat på en hög nivå men har flygtidsproduktionen för bl.a. JAS 39 fortsatt att minska, bl.a. på grund av att större tillsyner tagit än planerat. Inom lednings- och logistikfunktionerna redovisas fortsatta utmaningar. Regeringen bedömer att cyberförsvarsförmågan, som är en viktig komponent i krigsorganisationen, har fortsatt att utvecklas och stärkas. Det inkluderar förmågan att genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Antalet personer som mönstrade och som påbörjade grundutbildning med värnplikt ökade 2019 jämfört med föregående år. Även antalet yrkesofficerare ökade . Regeringen bedömer att resultaten visar på möjligheten att genom plikt effektivt fylla krigsorganisationen. Bemanningsläget vid utgången av 2019 bedöms i stort ha varit gott inom de flesta personalkategorier, men utmaningar redovisas inom officersförsörjningen. Regeringen bedömer att materiel- och logistikförsörjningen har bidragit till krigsförbandens krigsduglighet och Försvarsmaktens möjligheter att lösa sina uppgifter. pågick större utvecklings- och anskaffningsprojekt, bl.a. av JAS 39 E, ubåt A26, en ny sjömålsrobot, en ny lätt torped och ett medelräckviddigt luftvärn. Regeringen anger dock att avvikelserna från budgeterade nivåer var kraftiga för nästan alla objektsgrupper. Förseningar av leveranser av modifierade och stridsvagn 122 bidrog till att underskridandet av budgeten uppgick till eller för armémateriel. Underskridandet av budget 2019 för anskaffning av flygmateriel och materiel för operativ ledning orsakades i huvudsak av försenad leverans av respektive radiomateriel och . De outnyttjade medlen kunde i stället användas till marin- och logistikmateriel samt materiel för stödfunktionerna. Bland annat har anslagsbelastningen tidigarelagts för halvtidsmodifiering av ubåten och framtagandet av den nya ubåten . Regeringen redovisar att säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten har fortsatt att fördjupas och att det har bidragit till Försvarsmaktens operativa förmåga och till att öka stabiliteten i närområdet och tjänat ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Samarbetet med har enligt regeringen särskilt bidragit till Försvarsmaktens förmåga att agera med andra. Försvarsunderrättelseverksamheten bedöms ha utvecklats och stärkts. Ökningen av anslaget till FRA har bidragit till att myndigheten har kunnat hantera den snabba tekniska utvecklingen och stärka stödet till centrala aktörer som , Försvarsmakten och övriga myndigheter inom försvars- och säkerhetsområdet. Regeringen bedömer att deltagandet i internationella insatser har påverkat krigsförbandens förmåga på olika sätt. Inom vissa områden har det medfört kompetenshöjning för den personal som deltagit, men i vissa fall har det minskat möjligheten att utveckla krigsförbandens förmåga att lösa sina huvuduppgifter i en nationell kontext. Vad gäller forskning och utveckling bedömer regeringen att framsteg har gjorts för att öka långsiktigheten. Forskning och utveckling bl.a. bedrivits inom civil-militär samverkan, försvarsmedicin, sensorteknik samt undervattens-, telekrigs- och cyberområdet samt det luftoperativa området. har haft i uppdrag att stödja Försvarsmakten och FMV med att ta fram ekonomiska underlag. Regeringens bedömning är att arbetet har bidragit till att förbättra de underlag som kommer in till regeringen. Regeringen redovisar att utvecklingen av investeringsplaneringen har resulterat i att Försvarsmaktens investeringsplanering nu utgår från beslutade budgetramar, dvs. utan överplanering, och att utrymme har avsatts för att hantera risker och försämrad köpkraft. Verksamhetsövergången mellan FMV och Försvarsmakten har fullföljts. Regeringens bedömning är att reformerna inom materielområdet har skapat bättre förutsättningar för en långsiktig och strategisk styrning av materielinvesteringarna och för ökade leveranser av försvarsmateriel till krigsförbanden. Även om flera åtgärder har vidtagits anser regeringen att styrningen och uppföljningen på försvarsområdet behöver utvecklas ytterligare. Efter bemyndigande från inrättades Arméstaben i , Marinstaben på och Flygstaben i som egna organisationsstaber i Försvarsmakten . Regeringen bedömer att försvarsgrensstaberna, allt eftersom de når full effektivitet, kommer att bidra till en ökad robusthet i Försvarsmaktens ledningsorganisation genom en ökad geografisk spridning. Resultat samhällets krisberedskap och det civila försvaret I syfte att uppfylla målen för skyddet mot olyckor, krisberedskapen och det civila försvaret anför regeringen att en omfattande verksamhet bedrevs . Regeringen bedömer att målen delvis uppfylldes och att de extra medel som MSB tilldelats bidrog till en ökad förmåga att förebygga och hantera olyckor, kriser och ytterst krig. I fråga om skydd mot olyckor anser regeringen att samhällets förmåga att förebygga bränder har utvecklats, men att det finns områden som behöver vidareutvecklas. Arbetet behöver i större utsträckning samordnas och inriktas mot enskildas behov. MSB:s stöd till ansvariga aktörer har bl.a. bidragit till att stärka samhällets förmåga inom området. Ytterst har arbetet bidragit till att minska antalet omkomna och svårt skadade i bränder. I propositionen framhålls att många kommuner har utvecklat sin förmåga till övergripande ledning och samverkan vid omfattande räddningsinsatser. Förmågan varierar dock över landet. Hanteringen av skogsbränderna 2018 visade att det finns förbättringsområden, bl.a. i fråga om övergripande ledning, nationell prioritering och fördelning av förstärkningsresurser samt samverkan mellan kommunala räddningstjänster. Enligt regeringens bedömning har () räddningstjänstverksamhet till sjöss och sjöövervakning bidragit till att såväl rädda liv som begränsa skador på maritim miljö. Över tid har dock beredskapen inte kunnat upprätthållas fullt ut i fråga om miljöräddningstjänst. Regeringen bedömer att SOS Alarms samhällsuppdrag att hantera nödsamtal och annan nödkommunikation till samhällets nödnummer 112 håller hög kvalitet och effektivitet. SOS Alarms tydliga resultatförbättring i fråga om medelsvarstiden för larmanrop till nödnumret 112 har bibehållits. I förening med att bolaget använder ny teknik för exakt positionering av hjälpsökande vid hantering av larmanrop till 112, bedöms detta sammantaget ha bidragit till att enskilda hjälpsökande snabbare har kunnat få hjälp av samhällets hjälporgan. Undersökningsverksamheten vid har enligt regeringen uppfyllt uppsatta mål väl och på ett ändamålsenligt sätt bidragit till det olycksförebyggande arbetet i samhället. I fråga om krisberedskap och civilt försvar konstaterar regeringen att fler regioner än har en utbildnings- och övningsplan som de följer. När det gäller ökade insatser för beredskap bedömer regeringen att vidtagna åtgärder som finansierats med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap har stärkt samhällets samlade beredskap mot olyckor, kriser och krig. Myndigheternas utvecklingsprojekt har stärkt den tvärsektoriella samverkan inom flera samhällsviktiga områden och konkreta beredskapsåtgärder har ökat förmågan att hantera kriser och ytterst krig. Vidare anser regeringen att det finns flera positiva exempel på åtgärder som utvecklar och stärker förmågan samt en sammanhängande planering för aktörerna inom det civila försvaret. ligger mycket fokus på kunskapshöjande aktiviteter men utvecklingen av civilt försvar går mot mer konkreta åtgärder som bidrar till ökad motståndskraft för individer och organisationer. Regeringen ser det som positivt att MSB och Försvarsmakten arbetar vidare med en sammanhängande planering av totalförsvaret i enlighet med det övergripande planeringsarbetet på nationell nivå, dvs. de femåriga försvarsbesluten. Vad gäller humanitära biståndsinsatser bedömer regeringen att dessa sammantaget har bidragit till humanitär närvaro och bistånd till drabbade människor och samhällen i flera av de länder där denna typ av insatser är påkallade. MSB har vidare på ett positivt sätt fortsatt att i utveckla sin roll som strategisk lagerhållare för EU:s civila krishanteringsinsatser. Regeringen bedömer att myndigheternas arbete med den samlade informations- och cybersäkerhetshandlingsplanen ökar förutsättningarna att uppnå målen i den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213) för perioden –2022. Inga allvarliga tillbud eller haverier inträffade vid kärntekniska anläggningar i . Inga dosgränser överskreds heller vid svenska kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar . arbetade () för att stärka kärnenergiberedskapen och deltog bl.a. i övning och planering av en av största kärnkraftstövningar i modern tid för att utveckla förmågan att hantera en kärnkraftsolycka. beslutade ägarna att stänga fyra kärnkraftsreaktorer, och har flera reaktorer avvecklats. ställde permanent av , och det finns planer på att ställa av . Det skulle i så fall betyda att efter 2020 har sex reaktorer i drift. Med anledning av avvecklingsbesluten har SSM bedrivit förstärkt tillsyn i syfte att identifiera eventuella förändringar som skulle kunna påverka strålsäkerhetsarbetet negativt. har varit aktivt inom () och var ordförande i dess styrelse . har t.ex. SSM deltagit i flera granskningar av andra länders system för strålskydd och kärnsäkerhet. beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor. De innebär bl.a. att de tidigare beredskapszonerna runt kärnkraftverken får en ny, utvidgad utsträckning som överensstämmer med internationella krav. Ändringarna träder i kraft . Regeringen anger att antalet anmälda elolyckor har ökat totalt sett och bland yrkesmänniskor i arbete. Antalet anmälda dödsolyckor orsakade av el varierar mellan åren, men uppgår till i genomsnitt drygt två dödsfall . Många elolyckor i arbetslivet beror på brister i rutiner eller på att rutiner inte följs. Antalet produkttyper som stoppats på marknaden har dessutom ökat kraftigt . Regeringens sammantagna bedömning är att elsäkerheten och den elektromagnetiska kompabiliteten (electromagnetic compability, EMC) i är tillfredsställande. Ett systematiskt arbete med elsäkerhet och EMC är av mycket stor vikt för att fortsätta förebygga skador på personer och egendom orsakade av elektricitet samt störningar på radiokommunikation och el- och telenät samt utrustning ansluten till dessa. Regeringens redovisning av tillkännagivanden I budgetpropositionen återrapporterar regeringen till hur den har tagit hand om ett antal av tillkännagivanden. Regeringen återrapporterarar i propositionen två tillkännagivanden som man bedömer vara slutbehandlade.