bet · H701TU9 · 2020-04-01 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om olika cykelfrågor, bl.a. infrastrukturåtgärder för ökad cykling, ändringar i väglagen för anläggande av cykelvägar, regler för elsparkcyklar samt ändringar i nuvarande trafikregler för cykling. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till bl.a. den nationella strategi för ökad och säker cykling som regeringen har presenterat samt de regelöversyner och regeländringar som har genomförts. Utskottet hänvisar vidare till att regeringen fattade beslut om en nationell plan för transportinfrastrukturen 2018–2029. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. att det är viktigt att infrastrukturen för cykling utformas både trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och insatser för ökad cykling Infrastruktur för ökad cykling Underlättande av kombinerade resor med cykel Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister 1.Mål och insatser för ökad cykling, punkt 1 (M) 2.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (M) 3.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (SD) 4.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (C) 5.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (V) 6.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (L) 7.Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 3 (V) 8.Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 3 (L) 9.Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 4 (SD) 10.Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 4 (KD) 11.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (M) 12.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (SD) 13.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (V) 14.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (KD) 15.Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister, punkt 6 (KD) 16.Cykelhjälmskrav, punkt 7 (SD) 17.Mobilförbud på cykel, punkt 8 (SD) 18.Färgsättningen av cykelbanor, punkt 9 (SD) 19.Elsparkcyklar, punkt 10 (M) 20.Elsparkcyklar, punkt 10 (SD) 21.Elsparkcyklar, punkt 10 (V) 22.Elsparkcyklar, punkt 10 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och insatser för ökad cykling 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:1529 av (MP) yrkande 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 52 och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 1 (M) Infrastruktur för ökad cykling 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 1, 3–8 och 11, 2019/20:195 av (C) yrkande 1, 2019/20:397 av Per Lodenius (C), 2019/20:471 av (S), 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 1–5, 2019/20:1741 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2019/20:1947 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 51 och 53 i denna del, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) Underlättande av kombinerade resor med cykel 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 14 och 15, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del. Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 12, 2019/20:1531 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 67 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 27. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling 2019/20:120 av (SD), 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 9 och 10.1, 2019/20:195 av (C) yrkandena 2 och 4, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:1053 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 66, 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkandena 2, 3, 6 och 7 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 28. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 5. Reservation 15 (KD) 2019/20:1135 av (S) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 29. Reservation 16 (SD) 2019/20:2394 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 30. Reservation 17 (SD) 2019/20:195 av (C) yrkande 3 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 18 (SD) 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 16, 2019/20:293 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:845 av (S), 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 11, 2019/20:1429 av (S), 2019/20:1527 av (MP) yrkandena 2–4, 2019/20:1778 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2019/20:2412 av (M), 2019/20:2483 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 32. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) Reservation 22 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (M), (SD), (SD), (KD), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 74 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. I samband med beredningen av detta ärende bjöd utskottet in företrädare för Cykelfrämjandet, Svenska Cykelstäder och Svensk Cykling till sitt sammanträde för att få information om aktuella frågor inom cykelområdet. I sammanhanget kan nämnas att utskottet även behandlar frågor som i vissa delar berör cykling i betänkandena Infrastrukturfrågor (bet. 2019/20:TU7) och Trafiksäkerhet (bet. 2019/20:TU14). Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. Frågan om cykeln som transportmedel har behandlats i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå fick 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivs-utveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt, som trafikutskottet behandlade (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2). Mål och inriktning för cykeltrafiken godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt propositionen ska förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykel goda alternativ. Kombinerade resor med gång eller cykel och kollektivtrafik bör förbättras. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla i syfte att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. lämnade den särskilda utredaren sitt betänkande SOU 2012:70 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (fortsättningsvis ). I utredningen konstaterades bl.a. att cyklingens intressen i huvudsak kan tillgodoses inom ramen för gällande lagstiftning och planeringsprocesser och att det inte främst är regeländringar som krävs utan incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Utredaren menade också att det behövs ytterligare ekonomiska satsningar på cykling och en ökad politisk prioritering av cyklingsfrågan nationellt, regionalt och lokalt. Utredaren underströk att ökad tillgänglighet och framkomlighet och ökad säkerhet och trygghet för cyklister är avgörande för att öka cyklingen. Utredaren menade att för detta krävs det att cykling ses som ett eget transportsätt inom trafikslaget väg men att det liksom övriga transportsätt hanteras utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller trafikregler av betydelse för cykling konstaterade utredaren att de flesta problemen inte har sin grund i reglerna i sig och därför löses bättre genom åtgärder i trafikmiljön. När det gäller cykelparkeringar framhöll utredaren att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder bör påbörjas. Utredaren menade även att det behöver tas fram utvecklingsplaner för driftsinsatser och att ansvaret för varje objekt behöver fastställas. Mot bakgrund av förslag beslutade regeringen om flera förordningsändringar för att förbättra förutsättningarna för cykling och dessa trädde i kraft . Regeringen presenterade en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. I förordet till strategin anges att den nationella cykel-strategin är den första i sitt slag och har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Vidare anges att strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. I förordet anges vidare att det fortsatta arbetet och förverkligandet av strategin utgår från dagens ansvars-fördelning och att det därför är beroende av berörda aktörers vilja och förmåga att bidra. De verktyg som regeringen främst har till sitt förfogande i strategin är regler, anslag, myndighetsstyrning samt forskning och utveckling. Strategin innehåller beskrivningar av nuläge och utmaningar samt prioriterade insatsområden som är särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling. De fem insatsområdena är som följer: • Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. • Öka fokus på grupper av cyklister. • Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. • Främja en säker cykeltrafik. • Utveckla statistik och forskning. Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen Regeringen framhåller att cykeln har fått en större betydelse i samhälls-planeringen men kan ges ännu högre prioritet. Det bör finnas potential att föra över bilresor till cykel, främst inom och nära tätorter. Planeringen av städer och tätorter har enligt regeringen stor påverkan på rörelsemönster och val av transportmedel. Vidare framhålls att transportsystemet behöver utvecklas i samspel med andra samhällsfunktioner så att det skapas goda förutsättningar för tillgänglighet samt effektiva resor och transporter där cykel ingår som ett viktigt alternativ. Regeringen uppmuntrar cykelvänliga kommuner och vill bidra till att sprida goda exempel från kommuner som framgångsrikt lyckats lyfta cykling i samhällsplaneringen. Regeringen pekar i strategin på att den har tagit initiativ till stadsmiljöavtal för att främja hållbara stadsmiljöer och att stöd kan sökas för bl.a. investeringar i anläggningar för cykeltrafik. Öka fokus på grupper av cyklister I strategin konstateras att det behövs mer kunskap om och ökat fokus både på befintliga och potentiella grupper av cyklister och på vilka effekter olika åtgärder har för cykling. Det fortsatta arbetet bör enligt regeringen förstärka positiva trender inom cykling och få fler att börja cykla. Strategin är även inriktad på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet bland barn och unga genom ökat cyklande. Cykling kan enligt regeringen ha en positiv inverkan på tillgänglighet till arbete, studier och fritidsaktiviteter. Regeringen bedömer vidare att nyanlända och andra grupper bland utrikes födda kan ha behov av att lära sig att cykla och av att få ökade kunskaper om trafikregler och lämpliga beteenden i olika trafiksituationer. Ett sätt att påverka val av transportmedel är enligt regeringen att informera om cyklingens fördelar. Regeringen pekar också på att det fortsatta arbetet bör inriktas på att ta fram en nulägesbild av befintliga turist- och rekreationsleder, öka kunskapen om vad som utmärker framgångsrika cykelleder samt ta fram förslag till hur området kan utvecklas. Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur I strategin pekar regeringen på att den ser ett behov av att utveckla cykel-vägnätet och att detta handlar om såväl att förbättra befintlig infrastruktur som att skapa nya cykelförbindelser. För att cykeln ska vara ett attraktivt transport-medel är det enligt regeringen viktigt att cykelvägnätet hänger samman lokalt och regionalt och att det är kopplat till målpunkter i samhället. Regeringen framhåller att förbättringar i driften och underhållet av cykelvägnätet har betydelse för att fler ska cykla och för att öka trafiksäkerheten. Cykel-infrastrukturen behöver enligt regeringen också klara av en större mångfald av cyklister, och regeringen vill därför se demonstrationsprojekt som syftar till ökad och säkrare cykling. Regeringen avser att pröva möjligheten att genom en ändring i trafikförordningen låta kommunerna inrätta särskilda cykelgator. Regeringen menar också att det bör utredas om det under vissa förutsättningar är möjligt att medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör en högersväng, vilket skulle gälla samtliga fordonsslag. Vidare anser regeringen att cyklingen behöver göras smidigare, säkrare och mer attraktiv, och för dessa ändamål kan det behövas nya innovativa lösningar i form av t.ex. ny ytbeläggning, mer anpassade cykelparkeringar och nya ITS-lösningar (intelligenta transportlösningar) för cykel. Enligt regeringen behövs ett ökat helhetsperspektiv och ibland helt nya lösningar. Främja en säker cykeltrafik I strategin framhålls att det behöver bli säkrare att cykla för att cykeln ska bli mer attraktiv som transportmedel. Utformningen och underhållet av infra-strukturen ska enligt regeringen anpassas efter cyklisternas behov. Regeringen pekar på att underhållet har stor betydelse för säkerheten eftersom en stor del av de allvarliga cykelolyckorna beror på halka eller ojämnheter i vägbanan. I miljöer där bilister och cyklister delar utrymme är det enligt regeringen viktigt att bilarnas hastighet så långt som möjligt anpassas så att kollisioner inte leder till dödsfall eller allvarliga skador. Regeringen pekar på att den därför gav Trafikanalys ett uppdrag som innefattar att utreda såväl de finansiella som de legala förutsättningarna för och konsekvenserna av en sänkt bashastighet i tätort. Även vikten av säkrare fordon samt bättre skydd och information lyfts upp. Utveckla statistik och forskning I strategin konstateras att forskning och ny kunskap är avgörande i det fortsatta arbetet med ökad och säker cykling. Cyklandets koppling till folkhälsan bör enligt regeringen även i fortsättningen vara ett prioriterat utvecklingsområde. Regeringen framhåller att den ser positivt på att effektsamband tas fram, uppdateras och sprids. Regeringen uttalar att den avser att förbättra förutsättningarna för uppföljning av cyklandet och att den också avser att se närmare på de behov som finns inom cykelforskningen, bl.a. när det gäller hur den kan samordnas på ett bättre sätt. I strategin framhåller regeringen vikten av att följa upp såväl den fortsatta utvecklingen inom cyklandet som det arbete som genomförs för ökad och säker cykling. Regeringen anger även att den avser att genomföra åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin. Översyn av regler med betydelse för cykling Parallellt med regeringens arbete med en nationell cykelstrategi gjordes en översyn av regler med betydelse för cykling. Övervägandena presenterades i departementspromemorian Cykelregler (N2017/03102/TIF). I promemorian konstateras att ett ökat resande och transporter med cykel är viktiga faktorer för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. Förutsättningarna för att välja cykel som transportsätt ska förbättras som tillförlitligheten, tryggheten och bekvämligheten för cyklisterna ökas. I promemorian framhålls vikten av att det finns en god infrastruktur att cykla på och att trafikmiljön bör planeras och utformas på ett sådant sätt att trafikanter naturligt uppträder på det sätt som är avsett. För detta krävs att trafikmiljön stöder de trafikregler som finns. I promemorian konstateras vidare att trafikanter inte är någon enhetlig grupp och att det finns en mängd olika skäl till att man befinner sig i trafiken, något som i sin tur innebär att det är en mängd olika intressen som ska samsas och att det ständigt uppstår nya situationer i trafiken. Promemorian om cykelregler togs fram mot bakgrund av de två tillkännagivanden som riktade till regeringen i syfte att främja cykling (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). I promemorian understryks att det är viktigt att stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar, särskilt inom kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik. Vidare framhålls att åtgärder inom cykeltrafik kan bidra till att nå flera samhällsmål, såsom att minska resandets miljöpåverkan, minska trängseln i tätorter och bidra till en bättre folkhälsa. Utifrån översynen har ett antal regeländringar därefter genomförts som avser följande: – vägmarkering för cykelbox – förenklad markering av cykelpassage och cykelöverfart – lokaliseringsmärken för gång- och cykelhänvisning – gående på gång- och cykelbana – markering av övergångsställe på cykelbana. Myndigheter och organisationer m.m. I enlighet med sin myndighetinstruktion ska med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infra-strukturplaneringen samt för byggande och drift av bl.a. statliga vägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt kon-kurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem och verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Till uppgifter hör även att bl.a. samla in, sprida och analysera information på ett antal områden, sammanställa uppgifter från samtliga infrastrukturförvaltare och tillhandahålla trafikprognoser. ska även lämna ett antal redovisningar till regeringen och på olika sätt bistå Trafikanalys i denna myndighets redovisningar till regeringen. Utifrån synen på cykeln som en viktig del av ett fungerande transportsystem tillhör det uppgifter att skapa förutsättningar för ökad och säker cykling. Transportstyrelsen ansvarar för regelutformning, tillståndsgivning och kontroll av att reglerna följs. Styrelsen genomför även analyser av vägtrafiken där bl.a. cykling ingår och tillhandahåller information om personskador och olyckor i vägtransportsystemet, bl.a. genom skade- och olycksdataverksamheten som förvaltar och utvecklar informationssystemet Acquisition (Strada). Trafikanalys har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transport-politiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Vidare ska myndigheten ansvara för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet. Trafikanalys ska bl.a. svara för resvaneundersökningar och göra regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet. Myndigheten genom-för även uppföljningar av bl.a. cyklandets utveckling i . Trafikanalys ska även kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. () fick /18 i uppdrag av regeringen att vara administrativ värd för nya nationella för forskning och utbildning om cykling. Satsningen uppgår till –2021, och VTI ska rapportera uppdraget till Infrastrukturdepartementet (tidigare ) . Som administrativ värd ska VTI tillsammans med bl.a. andra forskare, intresseorganisationer, myndigheter och infrastrukturhållare utveckla cyklingens roll i . Cykelcentrum ska arbeta för att öka det tvärvetenskapliga samarbetet och knyta forskningen närmare till de problem som kommuner och andra aktörer har i sin strävan att göra det enklare och säkrare att cykla. I Cykelcentrums uppgifter ingår även att säkra en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom cykelområdet, t.ex. genom att etablera doktorandprogram, verka för att kunskapen förmedlas inom högre utbildning samt anordna utbildningar för verksamma i branschen. Till Cykelcentrums uppgifter hör även att samla och sprida kunskap, genom bl.a. kunskapssammanställningar, webbportaler och seminarier. Kommuner och Regioner (SKR, tidigare Kommuner och Landsting, SKL) arbetar med att förbättra förutsättningarna för att cyklister ska kunna cykla på ett säkert och smidigt sätt. SKR arrangerar konferenser och seminarier, bevakar cykelfrågor på nationell nivå samt sprider goda exempel och kunskap i form av handböcker, rapporter och skrifter. SKR har även regeringens uppdrag att samla och sprida goda exempel på insatser som bidrar till ökat cyklande. SKR har gjort en översyn av de handböcker och andra skrifter som finns att tillgå för kommuner som behöver stöd i cykelfrågor. Syftet med översynen har varit att ge dels en samlad bild av vad som finns skrivet, dels vägledning om vilka delar av cykelområdet som bör prioriteras i framtida projekt. I många kommuner finns det inom förvaltningen en person med särskilt ansvar för cykelfrågor. I finns det flera cykelorganisationer. Svensk Cykling är en paraply-organisation som arbetar med information och opinionsbildning om cykling. Syftet är att öka cyklandet i och att förbättra förutsättningarna för cykling i ett bredare perspektiv. I Svensk Cykling ingår organisationerna Cykelbranschen, Cykelfrämjandet, , (), Svenska Cykelstäder och Vätternrundan. Cykelfrämjandet är en intresseorganisation för cyklister i och jobbar för en bättre cykelmiljö i , bl.a. genom att driva olika projekt, erbjuda cykelutbildningar eller påverka politiker och trafikplanerare. Arbetet bedrivs såväl lokalt som på riksnivå med syfte att främja cykling för att uppnå bättre miljö och hälsa och för att få en säker trafikmiljö i hela landet. Vidare arbetar man bl.a. med trafik- och infrastrukturfrågor, kampanjer och aktiviteter, cykelturism och cykelturer. () bildades och är ett av landets äldsta specialidrottsförbund. SCF består av 20 distriktsförbund och ca 485 föreningar. SCF är anslutet till , , , och . Cykelbranschen hette tidigare FoG () och har funnits . Cykelbranschen består av landets ledande varumärken inom cykel när det gäller både försäljning och till-verkning. Cykelbranschen strävar efter att cykeln ska få en högre status, bl.a. genom arbetet med europeiska cykelstandarder. Föreningen anser att framför allt behöver fler cykelbanor till och i städerna så att cykeln får sin rättmätiga plats. Svenska Cykelstäder är en förening som bildades och består av kommuner, regioner och organisationer. Ordinarie medlemmar är 31 svenska kommuner och fyra regioner. Föreningen stöds även av sju associerade medlemmar. Svenska Cykelstäder har som målsättning att öka andelen cykelresor, förbättra förutsättningarna för att cykla och höja cyklingens status bland de aktörer som är aktiva inom transportsektorn på , regional och nationell nivå. Föreningen fungerar som en plattform för opinionsarbete, kunskapsutbyte och samverkan mellan dess medlemmar och bedriver även ett nära samarbete med cykelorganisationer som bl.a. Svensk Cykling och Cykelfrämjandet. Nationella cykelrådet är ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling som leds av . Utöver ingår även , , , Svensk Cykling, SKR, Transportstyrelsen, Region , , , och VTI. tar det nationella cykelrådet fram nationella cykelbokslut. Syftet med de nationella cykelboksluten är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen.