bet · H701SoU8 · 2020-04-23 00:00:00 — Säkerställ att den personliga assistansen och assistansersättningen präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Alla som har rätt till stöd ska få det. Rätt till assistans för egenvård, inklusive andning och sondmatning, ska återställas […] Rätten till assistans för behov av tillsyn ska stärkas. Definitionen av normalt föräldraansvar ska smalnas av. Tillsätt en ny assistansutredning för att säkra detta. (Utredning 2019. Ny lagstiftning ). Utred också frågan om huvudmannaskapet för den personliga assistansen. (Utredning 2021. Eventuell ny lagstiftning under nästa mandatperiod.) lämnade ett tillkännagivande till regeringen att den skyndsamt borde återkomma med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov enligt LSS (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). överlämnade regeringen en proposition till med förslag om personlig assistans för hjälp med andning (prop. 2018/19:145). I propositionen föreslog regeringen att hjälp med andning ska vara ett grundläggande behov som kan ge rätt till personlig assistans enligt LSS. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lagändring (bet. 2019/20:SoU3). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:7). Lagändringen trädde i kraft . I propositionen aviserade regeringen att ett lagförslag skulle beredas som innebär att samtliga hjälpmoment vid andningshjälp och sondmatning ska ge rätt till personlig assistans (prop. 2018/19:145 s. 21). En lagrådsremiss lämnades till Lagrådet och Lagrådets yttrande överlämnades . Regeringens proposition 2019/20:92 Personlig assistans för samtliga hjälpmoment som avser andning och måltider i form av sondmatning överlämnades till . Av sammanfattningen framgår följande: I propositionen föreslås att hjälp med de grundläggande behoven andning och måltider i form av sondmatning ska grunda rätt till personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, oavsett hjälpens karaktär. Vidare föreslås att åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges och åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med måltider i form av sondmatning ska grunda rätt till personlig assistans för andra personliga behov enligt LSS. I propositionen föreslås även att det ska införas en bestämmelse i LSS som anger att personlig assistans inte lämnas för åtgärder som ryms inom det normala föräldraansvaret. En sådan bestämmelse finns i socialförsäkringsbalken. Hjälpåtgärder som ryms inom det normala föräldraansvaret ska dock kunna ge rätt till personlig assistans och assistansersättning när det gäller hjälp med andning, åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, måltider i form av sondmatning och åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Hjälp med andning och måltider i form av sondmatning ska enligt förslaget i propositionen undantas från kravet på särskilda skäl för assistansersättning för tid när den funktionshindrade deltar i barnomsorg eller skola. Detsamma ska gälla för åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges och för åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med måltider i form av sondmatning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser föreslås gälla för personlig assistans och assistansersättning som avser tid före ikraftträdandet. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utskottet planerar att behandla propositionen . Stärkt rätt till personlig assistans för stöd vid egenvård, vid tillsyn samt för barn gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över olika frågeställningar inom personlig assistans enligt LSS. Utredaren ska se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser. Vidare ska utredaren analysera och föreslå hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kan stärkas. Utredaren ska även se över hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kan smalnas av (dir. 2020:3). Utredarens förslag ska öka kontinuiteten och förutsägbarheten inom personlig assistans och assistansersättning. Förslagen ska också präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Utgångspunkten är att lämna förslag för långsiktig stabilitet dels ur ett individperspektiv, dels ur ett samhällsperspektiv. Förslagen ska vara kostnadsmässigt hållbara. – ta ställning till och föreslå hur personlig assistans kan lämnas för stöd vid egenvårdsinsatser – analysera och ta ställning till hur personer som omfattas av personkretsen enligt LSS och som behöver hälso- och sjukvårdsåtgärder till följd av sina funktionsnedsättningar kan ges ändamålsenligt stöd – analysera gränsdragningen mellan egenvård och hälso- och sjukvård enligt HSL och överväga om frågan ska regleras i författning på en högre nivå än myndighetsföreskrifter – analysera behovet av ändringar i nuvarande reglering av uppgifts-lämnande och sekretess i ärenden om personlig assistans och assistansersättning för egenvårdsåtgärder – ta ställning till och föreslå hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kan stärkas – ta ställning till om en rättssäker tillämpning av föräldraansvaret vid bedömningen av det enskilda barnets rätt till personlig assistans kan uppnås genom kunskapsstöd eller riktlinjer eller om detta ansvar i stället bör smalnas av genom reglering i författning – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv för en översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (dir. 2016:40). Utredningen tog namnet Utredningen om en översyn av insatser enligt LSS och assistans-ersättningen (S 2016:03, ). överlämnade sitt betänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88) . Utredningen förslår att en ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning ska ersätta den nuvarande lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utredningen föreslår tre nya LSS-insatser: – personlig service och boendestöd – för den som inte bor i gruppbostad eller servicebostad men har behov av stöd i vardagen – personligt stöd till barn – för barn – förebyggande pedagogiskt stöd – för personer som behöver stöd som kräver ingående kunskaper. Utredningen föreslår även bl.a. att staten ska ha hela ansvaret för insatsen personlig assistans samt att samma tre grupper som ingår i LSS s.k. personkrets ska finnas kvar. Den som är ska enligt utredningen ha rätt till personlig assistans om han eller hon på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behöver praktisk hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, eller att kommunicera med andra. Utredningen föreslår att den som har rätt till personlig assistans ska beviljas för andra personliga behov som avser dagligt liv i hemmet, inköp, träning och fritidsaktiviteter i form av en schablon. För behov av ytterligare stöd för specifika aktiviteter ska tid beviljas utöver schablonen . Den som har behov av stöd i den dagliga livsföringen i annan bostad än en bostad med särskild service ska ha rätt till den nya insatsen personlig service och boendestöd som kan avse praktisk hjälp i hemmet, motivationsåtgärder, ledsagning, stöd vid föräldraskap och annat motsvarande stöd som den enskilde har behov av för sin dagliga livsföring. Utredningen föreslår att ledsagning ska ingå i insatsen personlig service och boendestöd. Utredningen föreslår vidare att den som inte har fyllt och på grund av stor och varaktig funktionsnedsättning behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig och att kommunicera med andra på grund av stora och varaktiga funktionsnedsättningar, på grund av psykisk funktionsnedsättning har behov av hjälp som förutsätter ingående kunskaper om honom eller henne, eller har behov av stöd för omvårdnad ska ha rätt till den nya insatsen personligt stöd till barn. Utredningen föreslår även att den som är och som på grund av stor och varaktig psykisk funktionsnedsättning har behov av personligt stöd av ett begränsat antal personer som har ingående kunskaper om honom eller henne och funktionsnedsättningen ska ha rätt till den nya insatsen förebyggande pedagogiskt stöd. betänkande har inte remissbehandlats. Utredningen bereds inom . Enligt regleringsbrev är målet samma som : arbete med assistansersättning ska bidra till det nationella målet för funktionshinderpolitiken. Handläggningen ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att den som är berättigad till ersättning också får det. Besluten ska vara likvärdiga över hela landet, för såväl flickor och pojkar som kvinnor och män. ska verka för att utredningar, försäkringsmedicinska utredningar och läkarutlåtanden håller hög kvalitet. ska även säkerställa en god kontroll för ett effektivt och rättssäkert nyttjande av gemensamma resurser och för att motverka bidragsbrott. När det gäller återrapportering anges i regleringsbrevet att ska redovisa måluppfyllelsen och genomförda insatser för att uppnå målet. ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att öka möjligheten att följa utvecklingen av förmånen, bl.a. genom utveckling av it-stödet. ska också redovisa de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa kontroll för att motverka bidragsbrott. Vidare ska redovisa samverkan med . har i regleringsbrevet fått följande tre uppdrag om assistansersättning: – ska redovisa indikatorer för assistansersättning. Indikatorerna ska bl.a. följa utvecklingen av antalet brukare, antalet timmar, kostnader och antalet avslag. Redovisningen ska göras utifrån åldersgrupper och uppdelat på flickor och pojkar samt kvinnor och män. I redovisningen ska även de mest relevanta indikatorerna analyseras. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . – ska beskriva och förklara orsaker till det minskande antalet personer som tar emot assistansersättning. I uppdraget ingår att analysera och beskriva orsaker till att antalet personer som beviljas ersättningen minskar. I uppdraget ingår även att analysera och beskriva orsaker till att ersättningen upphör. ska redovisa uppdraget till regeringen () . – ska följa upp och analysera antalet personer som beviljas eller får avslag på sin ansökan om assistansersättning för andningshjälp enligt SFS 2019:618. I uppdraget ingår att analysera och beskriva orsakerna till besluten. ska lämna en delredovisning och slutredovisa uppdraget till regeringen () . I förarbetena till LSS rekommenderas att kommunen lämnar viss ersättning till deltagare i daglig verksamhet (habiliteringsersättning). Regeringen införde 2018 ett bidrag om för att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera deltagande i daglig verksamhet (prop. 2017/18:1 utg.om. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Bidraget får användas av kommunerna för att införa eller höja en låg dagpenning till dem som deltar i daglig verksamhet enligt LSS. har i uppdrag att betala ut statsbidraget till kommunerna. Av rapporten och stöd till personer med funktionsnedsättning – Lägesrapport framgår att sammanlagt 198 kommuner rekvirerade medel från , varav 24 kommuner som inte hade habiliteringsersättning . Anledningarna till att många kommuner valt att inte rekvirera medel är flera; bl.a. har kommunerna kommunicerat att de är osäkra på var gränsen går för låg ersättning samt att de är oroliga för långsiktigheten i statsbidraget. Som ett led i att stärka den långsiktiga hållbarheten har regeringen fattat beslut om att statsbidraget även får användas för att bibehålla en tidigare höjning. betalade av landets kommuner ut habiliteringsersättning till personer med beslut om daglig verksamhet enligt LSS. Andelen har ökat jämfört med föregående år och . konstaterade i Kartläggning och analys av vissa insatser enligt LSS (2015) att det finns stora skillnader i hur insatsen ledsagarservice tillämpas i kommunerna. Olikheterna berör främst var insatsen kan beviljas, vem som ska svara för ledsagarens omkostnader och vad som ingår i personlig service. Kommunernas riktlinjer innehåller i vissa fall avgränsningar för vem som kan beviljas insatsen ledsagarservice. Verksamheten med personligt ombud riktar sig till personer med psykiska funktionsnedsättningar som har betydande och väsentliga svårigheter att utföra aktiviteter på olika livsområden. De som kan få stöd av personligt ombud ska vara eller äldre och ha omfattande behov av vård, stöd och service, rehabilitering och sysselsättning. Dessutom ska de ha behov av långvariga kontakter med , primärvården och den specialiserade psykiatrin, och andra myndigheter. fördelar statsbidrag till kommuner för att subventionera kommunernas kostnader för personliga ombud. Av budgetpropositionen framgår att insatsen personligt ombud utökas med 2020–2022 för att öka subventionsgraden per ombud (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9, bet. 2019/20:SoU1, rskr. 2019/20:135 och 136). Boende i gruppbostad eller i bostad med särskild service enligt LSS I propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188) gjorde regeringen bedömningen att ”frågan om hur enskilda som fått insatsen gruppbostad eller bostad med särskild service för vuxna enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska undgå att få merkostnader på grund av sin funktionsnedsättning bör ses över” (s. 62). Som skäl för sin bedömning anförde regeringen bl.a. att insatser med beslut om boende är av central betydelse för personer med funktionsnedsättning och att en viktig och grundläggande funktionhinderspolitisk princip är att människor inte ska ha merkostnader på grund av funktionsnedsättningar. Enligt regeringen bör därför utgångspunkten vara att merkostnader till följd av funktionsnedsättning ska kompenseras alternativt förebyggas. Översyn av LSS-regler när det gäller bostad med särskild service tillsatte regeringen en utredning som ska se över reglerna och klargöra rättsläget för boende med särskild service enligt LSS. Syftet med översynen är att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning (dir. 2020:28). Personer med funktionsnedsättning kan få insatsen bostad med särskild service för vuxna enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Enligt lagen ska personer med omfattande funktionsnedsättningar tillförsäkras goda levnadsvillkor. De flesta kommuner som erbjuder bostad med särskild service upplåter dessa LSS-boenden genom ett hyresförhållande enligt hyreslagen. Utredaren ska bl.a. redogöra för och bedöma rättsläget när det gäller kommunens möjlighet att välja upplåtelseform för bostad med särskild service, hur reglerna i hyreslagen tillämpas i hyresförhållande för sådant boende och under vilka förutsättningar gemensamhets- och personalutrymmen i anslutning till bostaden får utgöra underlag för beräkning av hyran enligt hyreslagen. Utredaren ska även analysera och redogöra för vilka ekonomiska konsekvenser ett hyres- respektive avgiftsförhållande enligt gällande reglering får för den enskildes kostnader för sitt boende. Vid behov ska utredaren föreslå en mer kostnadseffektiv reglering som innebär att den enskilde inte ska få merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas . Förbättrat kunskapsläge kring merkostnadsersättning fick i uppdrag att bistå arbete med att bedöma merkostnader för personer med funktionsnedsättning (S2020/01859/SF) genom att dela med sig av kunskap om vad som anses utgöra normala levnadskostnader. ska även utveckla sitt referensmaterial inom området. Regelverket för såväl merkostnadsersättning som den tidigare handikappersättningen ställer enligt regeringen höga krav på individuella bedömningar av vilka merkostnader som anses som skäliga. Handläggningen av merkostnadsersättningen riskerar att bli tidskrävande i och med att ska bedöma skäligheten i den enskildes utgifter och om dessa kan härledas till funktionsnedsättningen. Ett referensmaterial om vad som utgör normala kostnader, för personer utan funktionsnedsättning bedöms kunna underlätta bedömning av vad som är skäliga merkostnader för personer med funktionsnedsättning. får för uppdragets genomförande använda . Uppdraget ska redovisas till . Rapport om samordnad individuell plan beslutade att göra en utvärdering av samordnad individuell plan (SIP) för enskilda och att inrikta studien på barn med funktionsnedsättning och äldre multisjuka. överlämnade utskottets arbetsgrupp för utvärdering och forskningsfrågor sin rapport individuell plan (SIP) – en utvärdering (2017/18:RFR5). I rapporten lämnas bl.a. följande iakttagelser: – Kunskap om SIP-lagstiftningen är en nyckelfaktor för genomförandet. – Bristande förståelse för varandras professioner och olika verksamhetskulturer är ett betydande hinder för att genomföra SIP. SKR:s arbete med samordnad individuell plan En SIP ska upprättas tillsammans med brukare för insatser från både socialtjänst och hälso- och sjukvård som samordnas. Men man kan även använda SIP som ett tydliggörande verktyg för planering av insatser och samarbete inom en huvudman och ihop med den enskilde. SKR har tagit fram stödmaterial för dem som deltar och håller i samt information till den enskilde (). Ökade tillståndskrav och skärpt tillståndsprövning fattade beslut om att införa tillståndsplikt för verksamhet som avser ledsagarservice, biträde av kontaktperson eller avlösarservice i hemmet enligt LSS (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Beslut fattades även om en ägar- och ledningsprövning som innebär nya krav på insikt, lämplighet och ekonomiska förutsättningar för att beviljas tillstånd att bedriva verksamhet enligt LSS. Tillstånd får endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för nämnda verksamheter och även i övrigt bedömts lämplig. Tillståndsinnehavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Kretsen som ska prövas omfattar styrelse och ägare samt andra med ett väsentligt inflytande över verksamheten. ställde lagstiftningen enbart krav på ägar- och ledningsprövning av verksamhet med personlig assistans som avses i 9 § 2 eller 9 § 6–10 LSS. Lagändringarna trädde i kraft . genomförde totalt ca 1 300 kontrollutredningar av både assistenter och assistansberättigade, vilket är en ökning jämfört . Antalet ärenden som leder till åtgärder har minskat något, men antalet polisanmälningar har fördubblats. Även samverkan med har utvecklats – bl.a. genom att man har tagit fram rutiner och effektivisera informationsutbytet. anmäldes 59 assistansanordnare till , vilket är i nivå med föregående år. har också stoppat utbetalningarna till sex anordnare (årsredovisning 2018). Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har på uppdrag av regeringen (S2013/4380/FST) i rapporten för att begränsa fusk och felaktigheter i assistansersättningen – en granskning av systemet förändringar (2018:4) analyserat effekterna av nya förutsättningar för kontroll. ISF konstaterar att det inte går att uppskatta ändringarnas effekter för de som omfattas av regeländringarna, dvs. i första hand assistansanordnarna. Lagändringen har dock medfört att har getts ökade möjligheter att analysera, följa upp och kontrollera att assistansersättningen används rätt. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen Regeringen beslutade att inrätta en delegation med uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och andra närliggande skattefinansierade eller skattesubventionerade system (Fi 2016:07). Delegationens uppdrag var att genom sitt arbete bidra till att de resurser som fördelas genom dessa system endast kommer dem till del som resurserna är avsedda för (dir. 2016:60). Delegationen överlämnade sitt slutbetänkande Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59) . Betänkandet bereds inom . Analys av arbetet med assistansanordnare Enligt IVO:s regleringsbrev ska myndigheten göra en analys av arbetet med tillsyn och prövning av tillstånd för assistansanordnare i syfte att öka kvaliteten för brukarna inom insatsen personlig assistans (S2019/05315/RS). Myndigheten ska ge förslag till åtgärder för att hindra anordnare från att bedriva oseriös verksamhet. Myndigheten ska samråda med i uppdraget, som ska redovisas till regeringen () . Översyn av yrket personlig assistent tillsatte regeringen en utredning av yrket personlig assistent (2018:08). Syftet med översynen var att undersöka hur personliga assistenters villkor ser ut i såväl som privat verksamhet samt hos brukarkooperativ och hos assistansberättigade som anställer sina egna assistenter (dir. 2018:72). överlämnade utredningen sitt betänkande Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor (SOU 2020:1) till regeringen. I utredningen lämnas flera förslag på vad regeringen bör göra för att förbättra personliga assistenters arbetsvillkor. Utredningen föreslår bl.a. att regeringen – ger i uppdrag att ta fram ett nationellt utbildnings- och kunskapsmaterial – ger lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga hur det förhöjda timbeloppet används – ger i uppdrag att genomföra en tillsyn av hur regelverket för egenvård och vård på delegation tillämpas vid personlig assistans – ger i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd för egenvård och hälso- och sjukvård på delegation inom personlig assistans – ger privata assistansbolag ansvar för att finansiera sina assistenters sjuklönekostnader – inför ett krav på att arbetsgivare ska tillämpa kollektivavtalsliknande villkor – ser över om lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete behöver anpassas till dagens förhållanden. Betänkandet har remitterats (S2020/00202/). överlämnades betänkandet Belastningsregisterkontroll i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd (SOU 2019:19) till regeringen (dir. 2018:12). I betänkandet lämnas förslag om ett utökat författningsstöd för registerkontroll i arbetslivet när det gäller Kriminalvården, , , finansiella företag som omfattas av krav på ledningsprövning samt offentliga och enskilda aktörer som utför vård- och omsorgsinsatser i hemmet åt äldre personer eller personer med funktionsnedsättning. Ett sådant författningsstöd är nödvändigt om det införs ett generellt förbud mot registerkontroll i enlighet med vad som föreslagits av Utredningen om registerutdrag i arbetslivet (A 2013:04). Betänkandet bereds inom . Svar på skriftliga frågor besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om (fr. 2019/20:809). Socialministern anförde följande: har frågat mig om jag och regeringen avser att skicka på remiss. Jag och Regeringen anser att det är viktigt att få till stånd ändamålsenliga insatser i LSS. bereds dock fortfarande i och därför kan jag inte ge något närmare besked om tidsplan. Regeringen vill säkerställa att den personliga assistansen och assistansersättningen präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Regeringen har därför gått vidare med detta genom att ge en särskild utredare i uppdrag att se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser. Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Vidare ska utredaren analysera och föreslå hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kan stärkas. Utredaren ska även se över hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kan smalnas av. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om tvåårsomprövning av assistansersättningen (fr. 2019/20:945). Socialministern anförde följande: