bet · H701MJU10 · 2020-03-11 00:00:00 — Myndigheterna bör aktivt sträva efter att göra det möjligt att utnyttja offentlig information på ett effektivt sätt för att underlätta framväxten av en informationsmarknad. Offentlig sektor bör även bli bättre på att återanvända sin egen data, inom och mellan myndigheter. När exempelvis forskningsdata tillhandahålls i öppen och återanvändbar form ökar förutsättningarna för datadriven forskning och innovation. har i uppdrag att samordna det nationella arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata. Målet är att en omställning ska vara genomförd . Öppen tillgång till forskningsdata innebär att data som har samlats in eller skapats under forskningens gång publiceras fritt tillgängliga via internet. När det gäller verksamhets- och forskningsdata inom miljöområdet anför regeringen i proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård att miljödata spelar en viktig roll för innovation inom miljöområdet. Regeringen gav därför 2016 i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för initiativet Digitalt först och inom ramen för detta uppdrag bidra till smartare miljöinformation. Uppdraget slutrapporterades till regeringen . I slutrapporten av Digitalt först – smartare miljöinformation (rapport 6869, ) konstaterar att myndigheter och företag inom miljösektorn behöver ändra arbetssätt och utveckla digitala lösningar som stöder samhällsomställning. Det krävs även att utvecklar nya arbetssätt och digitala lösningar, vilket är ett arbete som påbörjats. har också bildat ett strategiskt råd, miljöinformationsrådet, där aktörer samverkar för smart miljöinformation. Utgångspunkten för arbetet med smartare miljöinformation har varit samverkan, och siktet är att uppnå långsiktig gemensam nytta snarare än en avgränsad kortsiktig leverans. Samverkan inriktas initialt på att ge förutsättningar för olika aktörer att möta regeringens satsningar med gemensam hantering av miljöinformation, digitalisera processer och information som behövs i arbetet för att nå miljömålen och relevanta globala hållbarhetsmål, sprida, koordinera och förklara miljöinformation och uppmuntra till deltagande, innovation och ansvarstagande. Regeringens bedömning är att detta är en viktig utgångspunkt för arbetet, och regeringen konstaterar att man genom arbetet som utförts inom ramen för uppdraget inom Digitalt först har tagit viktiga steg på vägen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Vidare har , Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna tagit fram en strategi för miljödatahantering som syftar till att göra miljödata och miljöinformation mer tillgängliga och lättare att använda. Strategin ska utgöra stöd för de myndigheter och organisationer som arbetar för att miljödata ska ses som en strategisk och viktig samhällsresurs. Förorenade områden i vatten Utskottet anser att det är en angelägen fråga att minska halterna av miljögifter i hav och vatten och ser därför positivt på att regeringen vid upprepade tillfällen har satsat särskilda medel för bl.a. sanering av förorenade sediment. Utskottet noterar att det finns många förorenade områden i som bedöms utgöra en risk för människors hälsa och miljön samt att både undersökningar och saneringsåtgärder är kostsamma och tar tid. Det är därför positivt att har tagit fram en nationell plan för fördelning av medel för att se till att efterbehandlingsåtgärder genomförs vid de mest prioriterade områdena. Vidare noterar utskottet att arbetet med och kunskapen om förorenade sediment behöver utvecklas samt att det behövs mer kunskap för att hantera de områden som utgör störst risk för miljön och människors hälsa. Utskottet ser därför fram emot resultaten av regeringens uppdrag till relevanta myndigheter att genomföra insatser för bättre kunskap om bl.a. utbredningen av förorenade sediment. Enligt utskottets bedömning behöver myndigheterna etablera långsiktiga nationella prioriteringsplaner för att kunna genomföra kostnadseffektiva åtgärder på området. I avvaktan på resultatet av dessa pågående arbeten föreslår utskottet att motionerna 2019/20:1348 (M), 2019/20:2361 (M) och 2019/20:2662 (M) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Samordning av verksamhets- och forskningsdata för hav och vatten Utskottet noterar att regeringen har tagit fram en digitaliseringsstrategi där det bl.a. anförs att den offentliga sektorn bör bli bättre på att återanvända data inom och mellan myndigheter. Regeringen har utsett till utvecklingsmyndighet för initiativet Digitalt först och inom ramen för detta ska myndigheten bidra till smartare miljöinformation. Vidare pågår ett arbete på med att utveckla nya arbetssätt och digitala lösningar, bl.a. i syfte att sprida och förklara miljöinformation och för att möta regeringens satsningar på en gemensam hantering av denna information. Utskottet noterar att en strategi för miljödatahantering har tagits fram som ska göra miljöinformation mer tillgänglig och lättare att använda. I likhet med regeringen anser utskottet att miljöinformation spelar en viktig roll för innovation inom miljöområdet och att den bör vara tillgänglig för myndigheterna. Mot denna bakgrund och med hänvisning till det arbete som pågår bedömer utskottet att motion 2019/20:2662 (M) yrkande 3 kan lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /19:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och 2018/19:MJU13 Vattenvård. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 nu på nytt och avstyrker därför motionsförslagen. Förordning om enskilda avlopp, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 46. Att investera i nya avlopp kostar ca för den enskilde. För som helhet styr reglerna om enskilda avlopp investeringar på . Det är därför demokratiskt rimligt att dessa regler blir föremål för politisk prövning utifrån olika mål. Jag anser att miljökraven på enskilda avlopp borde regleras genom en förordning. är det enskilda kommunala tjänstemän som gör tolkningar av en allmänt hållen lag samt av föreskrifter och allmänna råd på myndighetsnivå. Enskilda avlopps miljöpåverkan, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:78 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:446 av och (båda C), 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:1326 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:1765 av och (båda C) yrkande 2. I samhället finns ett relativt stort fokus på enskilda avlopp. Regeringen framförde t.ex. att den vill öka takten i arbetet med att åtgärda och byta ut dåliga avlopp. Men det finns flera viktiga aspekter som måste vägas in när det gäller enskilda avlopp och som regeringen borde rätta sig efter. Uppskattningsvis finns det ca 900 000 avlopp i som inte är kopplade till ett kommunalt va-nät. Av dessa bedöms 300 000 vara i stort behov av ny rening. Kostnaden för att åtgärda ett av avloppen är hög och ligger runt 70 000–. Om man räknar med att de 300 000 avloppen renoveras till en kostnad av vardera blir det totala beloppet . Det är således ansenliga belopp. Nyttan för miljön motsvarar dock på inga sätt de enorma kostnaderna. Enligt beräkningar som Havs- och vattenmyndigheten har sammanställt utgör de enskilda avloppen en fosforbelastning på av den totala fosforbelastningen på miljön. Det blir därmed lätt absurt om staten sätter regler som tvingar enskilda fastighetsägare att investera för en miljöpåverkan som endast utgör av den totala fosforbelastningen på miljön. Därför bör det finnas ett skälighetskrav som innebär att kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp måste stå i rimlig proportion till den miljövinst som uppnås. Enskilda avlopps miljöpåverkan, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:78 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:446 av och (båda C), 2019/20:1326 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1765 av och (båda C) yrkande 2 och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 12. Det är ett problem av varierande karaktär att det förekommer många avlopp som inte är godkända. Regelverket kring enskilda avlopp och krav om anslutning till kommunalt avlopp har mycket stor påverkan på människor som lever på landsbygden. Regelverket varierar från kommun till kommun, och definitionen av vilka fastigheter som ingår i ett större sammanhang har stor betydelse eftersom det inom större sammanhang är kommunernas ansvar att tillhandahålla lösningar för vatten och avlopp och ta betalt för detta, en kostnad som ofta är oproportionerligt stor för den enskilde. Vi anser att det behövs en större flexibilitet i val av lösning för vatten och avlopp. Varje åtgärd bör föregås av att kommunerna genomför en kostnads-nyttoanalys som visar att miljönyttan står i proportion till kostnaden. Enskilda avlopps miljöpåverkan, punkt 2 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:446 av och (båda C) och 2019/20:78 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:1326 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1765 av och (båda C) yrkande 2 och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 12. Enskilda avlopp är en fråga som uppmärksammas runt om i hela landet och hanteras olika beroende på kommun. Bra och fungerande avloppssystem i är viktigt för att inte förstöra naturen och minska övergödningen i våra hav och sjöar. Det är viktigt att de åtgärder som görs för att förbättra miljön är effektiva och sker till skäliga kostnader. Kommunerna har tillsynsansvar för de enskilda avloppen i . Det är i samband med kommunernas tillsyn som det kan bli aktuellt med föreläggande om att byta avlopp om inte fastighetsägarna uppfyller de uppsatta reglerna. Att byta till nya avlopp kräver stora investeringar för den enskilde. Många äldre, med sämre ekonomi, som bor på landsbygden drabbas av de stora kostnader som ett föreläggande om att byta avlopp innebär. Eftersom hanteringen och tillsynen av de enskilda avloppen i främst sköts av kommunerna gör det att bedömningar och agerande kan skilja sig åt från kommun till kommun. Det görs även en individuell bedömning som bl.a. innebär högre krav om fastigheten är belägen nära vatten. har en annan ordning. Fastigheter som ligger högst från ett vattendrag eller hav eller i ett grundvattenområde som används eller lämpar sig för vattenförsörjning skulle uppfylla ett reningskrav . Fastigheter som är belägna från vatten och som inte ligger i ett grundvattenområde som används eller lämpar sig för vattenförsörjning, kan i stället uppgradera sitt avloppsvattensystem i samband med en annan renovering. I kan även kommunen göra fastighetsspecifika undantag från tidsfristen om mängden avloppsvatten är mycket liten eller om kostnaderna anses oskäliga. Vi anser att hantering av enskilda avlopp är en intressant modell att inspireras av för att skapa ett tydligare nationellt regelverk kring hanteringen av de enskilda avloppen och som baseras på avståndet till vattendrag. Det skulle leda till mer proportionalitet samt skapa ett rättvisare system för hanteringen av enskilda avlopp i . Vi vill därför att regeringen ser över möjligheten att tillämpa det finska systemet eller ett snarlikt system för hanteringen av enskilda avlopp för att få ett mer effektivt och hållbart system som tar hänsyn till både fastighetsägare och miljön. Regler för enskilda avlopp, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2019/20:2426 av (M). är det verksamhetsutövaren som är skyldig att visa att miljöskyddskraven för enskilda avlopp uppfylls. Det vore rimligt om det, när det gäller ett enskilt privat hushåll, är det offentliga som har bevisbördan för att hushållet orsakar en negativ miljöpåverkan, exempelvis genom utsläpp av fosfor. I det dagliga livet tänker sig nog inte medborgaren att den privata bostaden utgör en verksamhet. Jag anser därför att det ska införas ett skaderekvisit i va- och miljölagstiftningen, vilket innebär att kommuner och statliga myndigheter måste kunna påvisa att det sker en otillåten miljöpåverkan innan man kräver att den enskilda fastighetsägaren ska genomföra en dyr investering. Stöd till dränering vid strukturkalkning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 4. En fortsatt restriktiv hållning bör gälla för utsläpp av kväve och fosfor från källor till land. Positivt är fortsatta försök med strukturkalkning, vilket kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Detta är i regel en lönsam investering för jordbrukaren . Strukturkalkning kräver dock god dränering, vilket kan bli ett problem om marken arrenderas eller om kostnaden för dränering upplevs som alltför hög på kort sikt. Vi anser därför att det bör utredas huruvida bidrag till åtgärder även för dränering ska kunna utgå när det sker i samband med strukturkalkning. Arbetet med att minimera näringsutsläpp från jordbruk och andra källor bör i princip också fortgå. som arbetet för att minska näringstillförseln till våra vatten bör intensifieras är det viktigt att det inte bidrar till att försämra konkurrenskraften för svenskt lantbruk. Samordnade åtgärder mot övergödning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 1. presenterar en fördjupad utvärdering av miljömålen. I den utvärdering som presenterades 2019 konstateras att åtgärdstakten måste öka för att nå miljömålet Ingen övergödning. Bristen på fysiska landåtgärder är påtaglig, och åtgärder i havet är utredande och kunskapsuppbyggande men inte fysiska. Det saknas således fysiska åtgärder som förbättrar tillståndet när det gäller övergödning. Regeringen bör därför se till att åtgärdsprogrammen inom vatten- och havsmiljöförvaltningen och det svenska landsbygdsprogrammet samordnas så att de innehåller de åtgärder som krävs för att minska näringsämnestillförseln till nivåer som möjliggör en vattenmiljö som är fri från övergödning. Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 8. Marint skräp har blivit ett allt större problem. skräp hamnar i våra hav . Det får allvarliga konsekvenser för såväl djur som människor. Den största andelen av det skräpet utgörs av plastavfall som naturen inte klarar av att ta hand om. I stället bryts plasten ner till mikropartiklar, s.k. mikroplaster. Dessa partiklar är i sig ofta giftiga och fungerar dessutom som magneter för andra miljögifter. Partiklarna äts av bl.a. plankton som i sin tur äts av fisk och skaldjur, och partiklarna fortsätter på så sätt uppåt i näringskedjan tills vi människor får i oss plasten. Det innebär ett allvarligt hot mot allt liv i haven. Värst drabbat i är , där stora mängder avfall flyter upp på land. De drabbade kommunerna tar stort ansvar, vilket är både krävande och mycket kostsamt. Ansvaret för att ta hand om det skräpet vilar på kommunerna, men vi anser att bättre stöd bör ges både till berörda kommuner och till de många frivilliga initiativ som tas i arbetet mot det skräpet. Därför bör LOVA-stödet breddas till att även gälla åtgärder som syftar till att minska problemen med marint skräp samt mikroskräp. Konkret kan detta exempelvis innebära stöd till lokala strandstädningsinitiativ och kommunala samverkansprojekt samt för att ta fram lokala åtgärdsplaner för att minska tillförseln av mikroplaster till våra hav. Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 5. Haven håller på att förvandlas till stora soptippar. Det skräpet vållar stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur. Plaster bryts ned till mikroplaster som tar sig in i näringskedjan, vilket är skadligt för människor, djur och natur. Även konstgräsplaner är en väsentlig källa till mikroplaster i haven. Liberalerna vill att konkreta åtgärder vidtas på nivå för att begränsa spridningen av plaster från bl.a. konstgräsplaner. Vidare anser jag att den svenska havskusten återkommande bör städas från skräp såsom plaster, vilket bör leda till renare stränder men också gröna enkla jobb. Forskning om nanoplaster, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 9. Förekomsten av plaster i marin miljö och andra ekosystem är ett potentiellt tilltagande problem, givet att materialet sprids och orsakar oöverskådliga problem. Enligt uppgifter i den fackvetenskapliga tidskriften hamnar mellan av all tillverkad plast i havet. Problemet är globalt. Den absoluta merparten av plastskräpet härstammar från några få floder, varav de flesta i . är forskningsläget oklart när det gäller mikroplaster. Det saknas stöd för teorin att mikroplaster är farligt som även forskningsläget om nanoplaster är oklart. Detta innebär inte att inte ska arbeta för att göra skillnad. Vi anser att forskningen om mikroplaster bör styras mot att fokusera på de minsta plastpartiklarna av nanostorlek där osäkerheten är störst. En hållbar förvaltning av haven, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.2. är till stor del omgivet av hav och har en lång kustlinje. För oss är havet en stor tillgång. Havet ger oss livsmedel såsom fisk och skaldjur, möjligheter att transportera varor och personer samt möjligheter till rekreation. I hav, sjöar och vattendrag finns dessutom en stor del av jordens biologiska mångfald. Flera av ekosystemen som återfinns i vattenmiljö är mycket känsliga. utsätts hav, sjöar och vattendrag för enorma påfrestningar. En del havsområden är kraftigt trafikerade, vilket exempelvis leder till fysisk påfrestning på miljön. Andra typer av påfrestningar inkluderar övergödning, utfiskning, försurning och klimatförändringar som värmer upp världshaven. Att kemikalier släpps ut i våra sjöar och vattendrag är också ett stort problem, liksom förekomsten av marint skräp. havs- och vattenmiljö är även i fortsättningen ett prioriterat politikområde för . För att effektivisera arbetet med levande och hav och rent vatten behövs tydligare prioriteringar mellan de ibland överlappande och ibland motstridiga målen som har ställts upp för den akvatiska miljön. En hållbar förvaltning av haven, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.2 och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 4. Haven är jordens hjärta och lungor. Ett myller av liv under ytan är en förutsättning för allas vår näring och luft. Välmående hav är också en förutsättning för att lösa ödesfrågor som världsfattigdomen och klimathotet. Dessvärre hotas världshaven av nedskräpning som fiskebestånd hotas av alltför aggressivt fiske. Ska haven kunna fungera som betydande förnybara resurser måste de nyttjas långsiktigt och hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. Lyckas detta är haven även en förutsättning för tillväxt och jobb. Många viktiga näringar, som sjöfart, fiske, turism och energiutvinning, gör anspråk på havet. Det är därför avgörande att olika intressen noggrant vägs mot varandra med hänsyn till havet och dess ekosystem. Beredskap vid torka och vattenbrist, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 9. Vi anser att det måste finnas en beredskap mot torka när det gäller tillgången till vatten. I budgeten föreslogs, på initiativ av och , ett nytt stöd till lokala initiativ, till investering i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för att trygga tillgången till vatten och för att motverka effekter av torka. Åtgärderna kan omfatta inventering av befintliga vattentäkter, nya brunnar och vattensnål teknik, men även långsiktiga åtgärder som vattenverk, anläggning av vattenmagasin och våtmarker. Vi anser att den här satsningen ska fortsätta. Beredskap vid torka och vattenbrist, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del. Vatten har länge ansetts vara en outtömlig resurs som det inte råder någon brist på. Torra somrar som resulterat i låga grundvattennivåer och ett stort bevattningsbehov i jordbruket har medfört nya insikter om att vi måste se över våra sätt att använda vatten för olika behov. Vi anser att det kan finnas skäl att se över möjliga åtgärder och regeländringar som krävs för att möjliggöra en mer effektiv vattenanvändning, med det övergripande syftet att effektivisera vattenanvändningen och öka beredskapen vid torka och vattenbrist. Effektiv vattenhantering, punkt 11 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 14. Dricksvatten är ett livsmedel och en livsavgörande resurs som vi behöver hushålla med i högre grad. God tillgång till vatten har länge varit en självklarhet i stora delar av . har dock visat att det kan tas för givet. Bevattningsförbud och låga grundvattennivåer har blivit allt vanligare runtom i landet. Genom enkla åtgärder kan den onödiga förbrukningen minska betydligt och förutsättningar för fortsatt god tillgång på både dricksvatten och vatten till bevattning m.m. säkerställas. I detta sammanhang anser vi även att det behövs en översyn av landets vattenförsörjning med särskild hänsyn till vattenrening och återanvändning samt till privat konsumtion. Förorenade områden i vatten, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M).