bet · H701MJU8 · 2020-03-04 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försäljning av hönsägg. Enligt motion 2019/20:1025 av (M) bör privatpersoner få sälja sina hönsägg även till lokala detaljhandlare (yrkande 1). Vidare bör privatpersoner tillåtas att sälja ägg som sorterats efter vikt och kvalitet (yrkande 2) och som tvättats och rengjorts (yrkande 3) Enligt motionären finns en ökad efterfrågan på lokalt producerade livsmedel. För att sälja hönsägg måste man dock vara registrerad primärproducent. Privatpersoner bör få en chans att på lika villkor konkurrera med större producenter. Försäljning av hönsägg styrs av EU:s handelsnormer för hönsägg. Dessa finns bl.a. i och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 samt kommissionens förordning (EG) nr 589/2008 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för ägg. Kompletterande nationella regler finns i föreskrifter (LIVSFS 2005:20) om livsmedelshygien. Huvudregeln är att försäljning av hönsägg kan ske av ett äggpackeri i enlighet med handelsnormerna. Primärproducenter får i vissa undantagsfall sälja ägg direkt till konsumenter. Endast äggpackerier får dock tvätta och klassificera ägg. Undantaget för privatpersoner gäller vidare endast försäljning direkt till slutkonsumenten, varför direktförsäljning till detaljhandeln inte är möjlig. Regleringen syftar till att detaljhandeln ska få ägg vars kvalitet är kontrollerad. Vidare måste producenter som levererar till detaljhandeln via ett äggpackeri vara anslutna till en obligatorisk salmonellaprovtagning. Detta innebär att flockarna testas för salmonellaförekomst i miljön. Enligt är den nuvarande regleringen och uppdelningen mycket framgångsrik. Konsumenter som köper ägg i detaljhandeln får säkra ägg av en definierad kvalitet. Det är en mycket låg risk att bli sjuk av konsumtion av råa ägg i . Av redovisningen ovan framgår att frågan om privatpersoners försäljning av ägg är reglerad genom EU:s handelsnormer för ägg. Det främsta syftet med denna reglering är att konsumenter ska få säkra produkter. Utskottet konstaterar att regelverket ändå medger vissa möjligheter för privatpersoner att sälja ägg. Mot denna bakgrund och med hänsyn till betydelsen av att konsumenter får tillgång till säkra livsmedel ser utskottet inga skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:1025 (M) yrkandena 1–3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I ett antal motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , i betänkandena /19:MJU2, 2018/19:MJU5 och 2018/19:MJU17, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2019/20:128 av m.fl. (V) yrkande 4. Det är viktigt att försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. Den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara utformad på ett sätt som är anpassat till svenska förhållanden. Därför krävs att den är tillräckligt flexibel och att så mycket som möjligt av besluten delegeras till nationell nivå. För att öka miljöstödens effektivitet bör en större andel av stöden vara riktade. Reglerna bör även medföra en större marknadsorientering och en högre miniminivå för djurskyddet. Det är även viktigt att EU-reglerna får tillräcklig flexibilitet för att inte lantbrukare ska drabbas hårt av händelser som de inte kan påverka. Om vildsvin t.ex. bökar upp mark med särskilda miljövärden kan det leda till återbetalningsplikt av miljöstödet, eftersom marken inte längre har ett betesvärde. Om marken fortsätter att betas finns dock det framtida biologiska värdet av marken kvar, vilket är skälet till miljöstödet. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:128 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. Inom EU betalas mångmiljardbelopp ut som subventioner till animalieindustrin. I och klimatet – EU blundar och förvärrar (2007) konstateras att EU understöder kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. Den totala summan är emellertid högre då t.ex. bidrag till foderindustrin inte tas upp i rapporten. Det är orimligt att så stora summor av våra gemensamma medel går till att subventionera en industri med så stor klimat- och miljöpåverkan. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter så att försäljningen av dem ska öka. Detta skedde senast med den EU-finansierade gris som hade som syfte att öka konsumtionen av fläskkött, särskilt bland unga. bör agera för ett slutdatum inom EU då miljöskadliga subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 – motiveringen (L) av (L). För att få ett effektivt jordbruk i EU som bidrar till framtida klimatmål som en växande befolkning globalt kan försörjas behöver marknadsstörande regler fasas ut . Jag delar därför utskottsmajoritetens uppfattning att det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utgångspunkten för den fortsatta inriktningen av reformeringen av jordbrukspolitiken bör vara att jordbrukets andel av EU:s budget minskar och att hälften av jordbruksstödet omfördelas och satsas på utveckling och forskning . Med detta tillägg avstyrks motionerna 2019/20:128 (V) yrkande 4 och 2019/20:603 (SD) yrkandena 5 och 6. En handlingsplan för regelförenkling, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 8. Det svenska jordbruket är troligtvis det mest ambitiösa i världen när det gäller att ta ansvar för miljö, djurskydd, hälsa och kvalitet. Detta ska vi vara stolta över. Men när regelbördan blir för betungande riskerar vi att förlora många svenska lantbrukare. Risken är uppenbar att många bönder tröttnar och lägger ned sin produktion på grund av allt regelkrångel och pappersarbete. Det behövs en sammanhållen handlingsplan med tydliga mätbara mål för hur regelbelastningen ska minska. För att säkerställa att planen följs ska regeringen återkommande redovisa för hur arbetet fortlöper. Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 3. EU-medlemskapet har medfört hård konkurrens för de svenska bönderna. På EU:s inre marknad konkurrerar svenska bönder med andra aktörer i övriga medlemsländer. Då ska följas. finns en omfattande lagstiftning vad gäller t.ex. miljö och djurhållning som i många fall är specifik för . Därtill är den svenska byråkratin ofta mer nitisk än i andra EU-länder vad gäller genomförande av EU-lagstiftning i form av svensk lag och förordningar samt dessas tillämpning. Alla regeringar har eftersträvat förenkling, men det har visat sig vara svårt att uppnå verkliga förenklingar inom existerande regelverk. Berörda myndigheter bör därför ges förenklingsuppdrag. Uppdraget ska innefatta att föreslå slopade regleringar på nationell nivå eller EU-nivå. Förslagen ska analyseras när det gäller på konsekvenserna av de nuvarande reglerna och av en slopad reglering. Myndigheter som aktivt förhandlar om regler på EU-nivå ska också få i instruktion att bedöma de positiva och negativa konsekvenserna för det svenska lantbruket av nya regler mycket tidigt i processen och att verka för goda konkurrensförutsättningar för svenskt lantbruk. Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10. Den nationella livsmedelsstrategin var ett viktigt steg för att öka svensk livsmedelsproduktion och stärka svenska livsmedelsföretag. presenterade över 90 egna förslag för att stärka livsmedelskedjan i samband med livsmedelsstrategin. För att ta till vara fulla potential som ett matland måste fokus vara på att skapa en innovativ, hållbar och lönsam livsmedelskedja. Alla företag i livsmedelskedjan, från lantbruk till besöksnäring, måste ha konkurrenskraftiga villkor. Utan starka och livskraftiga livsmedelsföretag kan visionen om en ökad livsmedelsproduktion aldrig nås. möjlighet att profilera sig som ett matland och skapa ökade intäkter i livsmedelskedjan ligger också i att hitta och kommersialisera de affärsmöjligheter som finns, både i och i världen, när det gäller hållbar och innovativ mat. Ett steg i att förenkla företagandet inom livsmedelsbranschen är att kontinuerligt se över reglerna för små och nystartade företag. På så sätt är det möjligt att snabbare identifiera och åtgärda brister som inte fungerar. Små livsmedelsföretag behöver också stöttning i form av rådgivning för att komma runt byråkratiska hinder kring att starta och utveckla sin verksamhet. Om konkurrenskraften och tillväxten ska öka i hela livsmedelskedjan behöver relevanta myndigheter arbeta för att den övergripande målsättningen med livsmedelsstrategin uppfylls. Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 3. Det svenska jordbruket är troligtvis det mest ambitiösa i världen när det gäller att ta ansvar för miljö, djurskydd, hälsa och kvalitet. Detta ska vi vara stolta över. Men när regelbördan blir för betungande riskerar vi att förlora många svenska lantbrukare. Risken är uppenbar att många bönder tröttnar och lägger ned sin produktion på grund av allt regelkrångel och pappersarbete. Antalet regler som en svensk lantbrukare måste förhålla sig till har ökat från 274 stycken 1996 till hela 605 stycken 2017. En lantbruksföretagare har krav på sig att föra 22 olika journaler. För 36 olika jordbruksrelaterade verksamheter eller åtgärder måste bonden söka tillstånd. Många bönder gör allt för att göra rätt men mår ändå dåligt av oro för att de ska bryta mot någon regel. Vi föreslår att arbetet mot regelkrångel ges högre prioritet. Modeller som skyddar mot ständigt växande pålagor ska användas. Här kan lära av andra länder. Vi vill införa principen ”en regel in, en regel ut”, som bl.a. tillämpas i och som innebär att när nya regler införs ska regellättnader genomföras i minst samma omfattning. Ungefär hälften av regleringarna kommer från EU. Överimplementering av EU-lagstiftning i svensk rätt ska motverkas. Vi anser att grundprincipen ska vara att införa EU-regler enligt miniminivå, så att svenska företag får rimliga konkurrensvillkor. Vid avsteg från principen ska det krävas en tydlig motivering. Våtmarker, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 16. Stöd för etablering av våtmarker är positivt. Våtmarkerna bidrar till biologisk mångfald, minskar näringsläckaget till haven och kan ha en gynnsam inverkan på vattentillgången i jordbruket, både direkt och indirekt via positiv effekt på grundvattennivåer. Med stöd kan man styra för att möjliggöra de kollektiva nyttorna och så att synergieffekter uppnås. Det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:599 av m.fl. (SD) yrkande 7. Gångna tiders finländska arv och dess påverkan på kultur- och odlingslandskapet är okänt för många svenskar . I delar av det svenska landskapet finns sammanhängande skogsbygder som starkt präglats av den gamla finska kulturen. Om detta vittnar gårdsnamn, byggnadsstil och lägesnamn, liksom de få kvarvarande odlingsmarker som bröts genom att skog höggs ned och svedjebruk förvandlade markerna till odlings- och betesmark. Dessa miljöer är unika. Inte ens i finns bevarade rökstugor på ursprunglig plats som det finns på båda sidor av gränsen mellan och , i och i Hedmarks fylke. Huvudsakliga finnbosättningar och finnmarker finns också i , i och i delar av . Dessa områden är redan i ett flertal fall naturreservat som förvaltas för att bevara byggnadsbestånd, slåtterängar samt växt- och djurliv och bruka dess inägomark med årlig hävd. Regeringen behöver genom berörda länsstyrelser verka för att skydda de sammanhängande skogsfinska bosättnings- och odlingsmiljöerna som har ringa eller inget skydd. Betesförmedlingar, punkt 8 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 5. Ett hållbart brukande av skog och mark är avgörande för att bevara den biologiska mångfalden och en förutsättning för att vi ska kunna nå flera av våra nationella miljökvalitetsmål. Många ängs- och hagmarker växer igen, bl.a. på grund av för få betande djur. Fler betande djur behövs alltså för att hålla hagarna öppna och bevara den biologiska mångfald som finns där. Ängs- och hagmarkerna rymmer även viktiga kulturhistoriska värden. Betesförmedlingar, där ägare av mark som håller på att växa igen paras ihop med djurägare som behöver bete, finns i 16 av landets 21 län och administreras av . Möjligheten till betesförmedling bör finnas i hela . Tjänsten har i snitt 15 användare per län. Informationen om tjänsten behöver spridas bredare från länsstyrelserna för att nå ut till fler. Hästnäringen, punkt 10 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 43 och 45. Hästnäringen är för många landsbygdsbor både en hobby och en inkomstkälla. Det behövs en bredare översyn av hästbranschens villkor för att stärka dess konkurrenskraft. Det finns svårigheter med regelverk för t.ex. när hästar ska beta inom strandskyddade områden. Hästnäringen bör behandlas som en naturlig del av svenskt jordbruk och möta samma förutsättningar som annan jordbruksverksamhet och andra lantbruksdjur. Hästnäringen, punkt 10 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 43 och 45 samt 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 30. Hästnäringen har blivit allt viktigare för våra öppna landskap. Hästen spelar en stor roll för både företagande inom de gröna näringarna och rekreation, och båda delarna är viktiga för det svenska samhället. hästföretagande är den femte största produktionsgrenen inom de gröna näringarna. Hästen som fritidssysselsättning utgör en viktig mötesplats och koppling mellan stad och land. Den svenska hästuppfödningen står för både ett öppet landskap och företagande som är kopplat till hästnäringen, vilket möjliggör att människor kan utöva sport, erbjudas friskvård och ta del av upplevelsebaserade aktiviteter. Det finns dock en problematik i att hästnäringen inte har samma acceptans som andra gröna näringar. Hästen likställs inte med andra djur inom lantbruket, vilket visar sig i regler och myndighetstolkningar där hästen särbehandlas. Särbehandlingen bromsar utvecklingen av jordbruket och utgör därmed ett hinder för tillväxten av företagandet inom de gröna näringarna. Vi menar att detta måste förändras genom reformer av regelverk och en generell översyn av branschens villkor. För att skapa en effektiv lagstiftning anpassad till dagens behov menar vi att regeringen tillsammans med hästnäringen ska arbeta fram en handlingsplan för häst. Handlingsplanen ska syfta till att stärka hästnäringen. Hästföretagare behandlas ofta hårdare än andra verksamheter när det gäller kontakten med myndigheter. har i flera fall nekat hästföretagare sin näringsverksamhet med motiveringen att det inte går att skilja på vad som är hobby och vad som är näringsverksamhet. I flera ärenden faller det på om det finns en tydlig affärsplan eller inte. Vi menar att det är viktigt att hästnäringen likställs med andra näringar. behöver därför se över handläggningen så att alla näringsverksamheter får en rättssäker bedömning. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:128 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för ett slutdatum inom EU då miljöskadliga subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:277 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör utreda möjligheten att skapa en katastroffond för jordbrukets behov framgent och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:359 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om foder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:490 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likställa hästnäring med övrig djurhållande näringsverksamhet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kompensationsstödet och gårdsstödet så att hästverksamhet tillgodoses likvärdigt med andra areella näringar inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:514 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:595 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet inom jordbrukssektorn i klimatarbetet i första hand bör utgå från att öka svensk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:598 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare regler för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:599 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsammans med andra myndigheter i högre grad än bör verka för att bevara och utveckla hag- och betesmarkerna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att bevara och utveckla odlingen av de gamla lantsorterna, nyttoväxter, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att bevara och utveckla de hotade svenska lantraserna och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett livskraftigt och levande fäbodjordbruk och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt riktat stöd för bevarande av överloppsbyggnader och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:602 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara och utveckla svensk animalieproduktion och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga berörda myndigheter ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt för de landsbygdsnära näringarna och tillkännager detta för regeringen.