bet · H701KrU7 · 2020-02-14 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och unga Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden som rör bl.a. kunskap och information om barnets rättigheter, förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap, mötesplatser för hbtq-ungdomar, barn och unga på nätet, kulturskolor och Skapande skola. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, V, KD och L). Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /19 och 18 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kunskap och information om barnets rättigheter Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap Barn och unga på nätet Villkoren för barn- och ungdomsorganisationer Barns och ungas rätt till kultur Statliga medel till semester på landet för barnfamiljer 1.Kunskap och information om barnets rättigheter, punkt 1 (L) 2.Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap, punkt 2 (M) 3.Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap, punkt 2 (SD) 4.Barns och ungas rätt till kultur, punkt 6 (M) 5.Barns och ungas rätt till kultur, punkt 6 (V) 6.Tillgänglighet för fritidsaktiviteter, punkt 7 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kunskap och information om barnets rättigheter 2019/20:1263 av (S) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 1 (L) Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) 2018/19:2297 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2019/20:2851 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2019/20:3303 av m.fl. (MP) yrkande 4. Barn och unga på nätet 2019/20:2952 av (M). Villkoren för barn- och ungdomsorganisationer 2019/20:1213 av (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1257 av och (båda S) yrkande 1 och 2019/20:2715 av (M). Barns och ungas rätt till kultur 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 4 (M) Reservation 5 (V) 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 6 (KD) Statliga medel till semester på landet för barnfamiljer 2019/20:808 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (M), Lawen Redar (S), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (M), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 19 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 respektive 2019/20 om bl.a. kunskap och information om barns rättigheter, förebyggande åtgärder för att förhindra tvångsgifte och barnäktenskap, mötesplatser för hbtq-ungdomar, barn och unga på nätet och barns och ungas rätt till kultur. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottet fick information från generaldirektör vid Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) om dess verksamhet. Utskottet informerades om aktuella ungdomsfrågor i EU och av utbildningsrådet , ständiga representation vid Europeiska unionen. höll en utskottsgemensam offentlig utfrågning om psykisk hälsa ur ett Agenda 2030-perspektiv. Generaldirektör , MUCF, talade om unga personers psykiska hälsa. Ytterligare teman vid utfrågningen var bl.a. ”Hur främjar vi psykisk hälsa och hur kan vi effektivt behandla psykisk ohälsa hos barn och unga?” och ”Psykisk hälsa hos elever och studenter”. Utskottet informerades om frågor rörande medie- och informationskunnighet () av direktör , , och utredaren , Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet (dir. 2018:88). Utskottet informerades om verksamheten hos Nationellt centrum för musiktalanger. beslutade om nuvarande mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan . Målet är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Regeringen har inlett ett arbete som ska leda till en ny ungdomspolitisk skrivelse och ett nytt ungdomspolitiskt handlingsprogram. fick flera organisationer och myndigheter i uppdrag att ta fram underlag och samla information för att bidra till arbetet med skrivelse och program. Regeringen har aviserat att en ny ungdomspolitisk skrivelse kommer att lämnas till . Den rättsliga grunden för ungdomsfrågor inom Europeiska unionen finns i artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Unionen ska, enligt fördraget, främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte samt stimulera ungdomars deltagande i demokratiska liv. Inom EU finns ett ökat framtidsfokus på unga och utbildning. EU:s nya ungdomsstrategi –2027 antogs vid rådsmötet – Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (2018/C 456/01, ). Ungdomsstrategins målsättning är att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, uppmuntra ett aktivt medborgarskap, motverka socialt utanförskap och bidra till att politiska beslut påverkar ungdomar i en mer positiv riktning. Kunskap och information om barnets rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. målgruppsanpassad information om barnets rättigheter, kunskapslyft för barn och utbildning om barns rättigheter för alla som arbetar med barn samt stärkandet av barn- och ungdomsorganisationer så att de kan vara en aktiv del av folkbildningen i samband med att blir svensk lag. Jämför reservation 1 (L). (S) anför i motion 2019/20:1263 yrkande 1 att det finns behov av ett kunskapslyft för barn för att stärka deras kunskaper om sina egna rättigheter. Motionären begär i yrkande 2 att behovet av återkommande utbildningar riktade mot alla som jobbar med barn ska övervägas. I samma motion, yrkande 4, föreslås att barn- och ungdomsorganisationers betydelse för att öka kunskaperna ska beaktas. Motionären påpekar att det behövs ett kunskapslyft i hela samhället, inte bara hos myndigheter och kommuner, i samband med att blir svensk lag. har lyft fram kritik mot när det gäller den låga kunskapsnivån bland barn och ungdomar om innehåll. Möjligheten att stärka barn- och ungdomsorganisationer så att de kan vara en aktiv del i folkbildningen bör ses över. I partimotion 2019/20:3345 yrkande 3 föreslår m.fl. (L) målgruppsanpassad information om barnets rättigheter. För att barn ska kunna påverka sin situation och vara delaktiga är det viktigt att ha tillgång till information, inte minst om vilka rättigheter barnet har. Målgruppsanpassad information till barn och unga om vart de kan vända sig om de behöver hjälp eller stöd ska vara tillgänglig där barn och unga befinner sig, exempelvis i skolan, på idrottsplatsen och på ungdomsgården. FN:s konvention om barnets rättigheter (, SÖ1990:20) antogs i , ratificerades av 1990 och trädde i kraft i förhållande till (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350). bevakar hur medlemsstaterna efterlever konventionen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med FN:s konvention om barnets rättigheter (dir. 2018:20). Kartläggningen syftar till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser inom olika rättsområden. Uppdraget ska redovisas . lämnade regeringen propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter (prop. 2017/18:186) till . I propositionen föreslogs en lag om inkorporering av . Genom inkorporering ges ställning som svensk lag. biföll regeringens förslag och riktade ett tillkännagivande till regeringen om att följa upp att konventionen efterlevs och används i enlighet med svensk rätt (bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter trädde i kraft . Regeringen anförde i propositionen 2017/18:186 bl.a. att det krävs en kombination av olika åtgärder såsom vägledning, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället för att konventionen ska få genomslag. Regeringen redovisade också i propositionen olika åtgärder som har vidtagits för att öka kunskapen om bland barn och unga, i kommuner, landsting och statliga myndigheter genom ett kunskapslyft. Här kan bl.a. nämnas uppdrag till som ska redovisas . Regeringen framhöll vidare i propositionen att det är nödvändigt att alla barn känner till sina rättigheter för att rättigheterna ska kunna tillgodoses. publicerade (Arbetsmarknadsdeparte-mentet) skrivelsen Vägledning vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (Ds 2019:23). Syftet med vägledningen är att den ska kunna utgöra ett stöd för olika aktörer hur man metodmässigt kan gå till väga vid tolkning och tillämpning av konventionen. Regeringen gav i uppdrag att genomföra utbildnings- och spridningsinsatser om vägledningen vid tolkning och tillämpning av . Målgrupper är kommuner, regioner och de statliga myndigheter som är centrala för genomförandet av barnets rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Enligt har anslutna stater en skyldighet att genom lämpliga och aktiva åtgärder göra konventionens bestämmelser och principer allmänt kända bland såväl vuxna som barn. driver webbplatsen (koll på soc) som utarbetats tillsammans med och som vänder sig till barn och unga. Barnrättsdelegationen inrättades 2016 som forum för dialog mellan regeringen och de civilsamhällesorganisationer i som arbetar med barnets rättigheter. Eftersom civilsamhällets organisationer är viktiga aktörer i arbetet med barnets rättigheter bedömde regeringen att en dialog med dessa aktörer bör bedrivas på ett systematiskt sätt (prop. 2017/18:186). Barns och ungas rätt till information om sina rättigheter och kunskap om är en förutsättning för konventionens tillämpning. Det är också av största betydelse att de som arbetar med barn och unga har kunskap om gällande rätt. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs i fråga om målgrupps-anpassad information om och dess tolkning och tillämpning. Ett flertal myndigheter liksom skolan, folkbildningen och civilsamhället är viktiga aktörer i detta arbete. Vad gäller barn- och ungdomsorganisationernas betydelse för att öka kunskapen om konstaterar utskottet att barnrätts-delegationen, som regeringen har inrättat, bl.a. innebär en strukturerad dialog med civilsamhället. Utskottet avstyrker motionerna 2019/20:1263 (S) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2019/20:3345 (L) yrkande 3 mot bakgrund av det arbete som pågår. Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad information, opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja samt regelbundna undersökningar om ungas rätt att själv välja en partner. Jämför reservation 2 (M) och 3 (SD). I kommittémotion 2019/20:2726 av m.fl. (M) anförs i yrkande 4 behovet av utökad information om, samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot, att unga blir gifta mot sin vilja. Behovet inkluderar informations- och stödåtgärder på flygplatser som vänder sig till unga som står i begrepp att föras utomlands med flyg. I kommittémotion 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 23 föreslås att regelbundna undersökningar bör införas gällande ungas möjlighet att själva välja partner. Det finns enligt motionärerna inga återkommande undersökningar som kan visa på hur läget förändras eller utvecklar sig. Det är viktigt att få grepp om situationen och att kunna sätta in åtgärder för att hindra att unga tvingas gifta sig med någon de inte själva valt. Därför behövs återkommande undersökningar på området. Regler om äktenskapets ingående finns i . Erkännande av äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag regleras i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Huvudregeln är att ett utländskt äktenskap erkänns i , om det är giltigt i den stat där det ingicks. gäller som huvudregel att inga utländska barnäktenskap ska erkännas i (prop. 2017/18:288, bet. 2018/19:CU4, rskr. 2018/19:53). Förbudet gäller oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks eller deras ålder för erkännande-prövningen. Undantag ska aldrig kunna göras om någon av parterna alltjämt är . Syftet med regleringen är att säkerställa att alla som befinner sig i skyddas mot barnäktenskap samt att motverka förekomsten av barnäktenskap här i landet genom att tydligt ange att sådana äktenskap inte accepteras. Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv presenterade sitt slutbetänkande Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69) . Regeringen beslutade en lagrådsremiss om ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet . Med utredningens förslag som grund presenterades bl.a. en ny straffbestämmelse om barnäktenskap, en särskild straff-skärpningsgrund för brott med hedersmotiv och ett straffsanktionerat utreseförbud när det gäller barn som riskerar att föras ut från exempelvis i syfte att ingå äktenskap. En proposition är att vänta . gav regeringen en utredare i uppdrag att lämna förslag om krav för medborgarskap i (dir. 2019:70). Utredaren ska dessutom bl.a. lämna förslag till hur barns rättigheter i ärenden om befrielse från svenskt medborgarskap kan stärkas och hur möjligheterna att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap ska utökas i syfte att motverka hedersrelaterat våld eller tvång. Myndigheters möjligheter att ingripa vid misstanke om att personer förs ut ur landet för att giftas bort mot sin vilja eller könsstympas ska stärkas. Utredningen ska redovisa sina förslag i dessa delar . Regeringen har förstärkt utrikesförvaltningens arbete för nödställda utomlands med fokus på barn- och tvångsäktenskap. Inför jullovet 2019 lanserade och en gemensam annonskampanj i kollektivtrafiken i , och samt i sociala medier. Kampanjen syftade till att ge information till ungdomar om vart de kan vända sig för att få råd och hjälp om de löper risk att utsättas för familjerelaterat tvång under en utlandsvistelse. När det gäller åtgärder för att öka kunskapen om och förbättra metoderna i arbetet med ärenden som rör hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn- och tvångsäktenskap kan bl.a. följande nämnas. i har ett nationellt uppdrag med syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Som exempel på åtgärder kan nämnas etablering av ett nationellt kompetensteam, en nationell stödtelefon för myndigheter, yrkesverksamma och organisationer samt webbsidan om äktenskapstvång och barnäktenskap. beslutade regeringen om ett flertal satsningar för att motverka mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Bland annat tilldelades i för att fortsätta att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor. Umo är en nationell webbaserad ungdomsmottagning för alla där unga kan hitta svar på frågor om bl.a. sex, relationer, våld och kränkningar, däribland hedersrelaterat våld, tvångsäktenskap och barnäktenskap. Umo finansieras av regioner och är tillgänglig på flera språk. Stiftelsen arbetar med en mängd sociala projekt, däribland vars verksamhet i , och riktar sig mot våld och förtryck i hederns namn. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2018/19:KrU8, betonat att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, däribland bekämpandet av tvångs- och barnäktenskap, är synnerligen angeläget och att detta arbete kräver kraftfulla åtgärder från samhället. Utskottet konstaterar att det har initierats och pågår ett flertal viktiga insatser, bl.a. informationsspridning och förebyggande arbete som syftar till att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Mot bakgrund av de insatser som görs på området är utskottet inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avser dock att fortsätta att följa frågan noga. Motionerna 2019/20:607 (SD) yrkande 23 och 2019/20:2726 (M) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. statliga satsningar på särskilda mötesplatser för hbtq-ungdomar för att motverka psykisk ohälsa. I motion 2018/19:2297 yrkande 4 av m.fl. (MP) föreslås att statliga satsningar bör göras på särskilda mötesplatser för hbtq-ungdomar som ett sätt att motverka psykisk ohälsa. Motionärerna påtalar behovet av att förbättra unga hbtq-personers situation och hälsa. Det finns många kommunala och ideella initiativ runtom i landet för att skapa mötesplatser men fler insatser behövs. Samma yrkande återfinns i motion 2019/20:3303 yrkande 4 av m.fl. (MP). Ett liknande förslag innehåller motion 2019/20:2851 yrkande 15 av m.fl. (MP) om stärkt psykisk hälsa bland hbtq-personer. Motionärerna anför att hbtq-ungdomar mår betydligt sämre än ungdomar i stort trots att många steg tagits för hbtq-rättigheter under . Motionärerna anser att det behövs satsningar på särskilda mötesplatser för hbtq-ungdomar, inklusive hbtq-ungdomar med funktionsnedsättningar, för att motverka psykisk ohälsa. Medel kan t.ex. gå till fritidsgårdar eller sommarläger. Fler mötesplatser bör skapas runt om i landet, särskilt där det saknas . gav regeringen för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att stärka förutsättningarna att skapa mötesplatser för unga hbtq-personer. I genomförandet av uppdraget ska MUCF ha en dialog med organisationer som företräder hbtq-personers rättigheter och berörda myndigheter. MUCF ska i genomförandet tillämpa ett jämställdhetsperspektiv och ett barnrättsperspektiv. I beslutet hänvisade regeringen till strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. MUCF är en av de strategiska myndigheterna och verkar bl.a. inom fokusområdet unga hbtq-personers livssituation och uppväxtvillkor. Myndigheten ska slutredovisa uppdraget . presenterade MUCF rapporten ”Olika verkligheter – Unga hbtq-personer om sina levnadsvillkor” som bygger på resultat av den nationella ungdomsenkäten . Rapporten visar att det är genomgående vanligare bland unga hbtq-personer att uppleva begränsningar och inskränkningar i sina levnadsvillkor, t.ex. . Det är mindre vanligt bland dessa unga att alltid känna sig trygga, både i hemmet och på offentliga platser. Mot bakgrund av det uppdrag MUCF har bedömer utskottet att det inte finns skäl för något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena. Motionerna 2018/19:2297 (MP) yrkande 4, 2019/20:2851 (MP) yrkande 15 och 2019/20:3303 (MP) yrkande 4 avstyrks. Barn och unga på nätet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. (M) yrkar i motion 2019/20:2952 att en nationell strategi tas fram för att motverka nätmobbning av unga. Motionären konstaterar att de flesta unga är uppkopplade på internet både i skolan och hemma, vilket gör att många som utsätts för mobbning aldrig slipper från sina plågoandar. Formerna för mobbningen har ändrat karaktär, och mycket av det som publiceras på internet finns kvar . Reglerna mot näthat är bra men inte tillräckliga. Det är av största vikt att inrätta en nationell strategi för att på ett brett sätt, i form av såväl konkreta aktioner som förebyggande arbete, komma åt ett ständigt växande samhällsproblem. beslutade bl.a. om ändringar i (prop. 2016/17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36, bet. 2018/19:KU2, rskr. 2018/19:16). Lagändringarna, som trädde i kraft respektive , innebär bl.a. att ett nytt gradindelat brott – olaga integritetsintrång – införts i , att straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande och förolämpning förtydligats och moderniserats samt att en ändring gjorts i de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett förtalsbrott är grovt. När det gäller olaga hot och ofredande innebär lagändringarna även vissa utvidgningar av det straffbara området. genomför 2017–2020 på uppdrag av regeringen som initierats av . Syftet med kampanjen är att höja kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet bland barn och unga. Den ska även syfta till att stärka barns och ungas förmåga att använda sin yttrandefrihet och respektera mänskliga rättigheter och jämställdhet samt stimulera till kritiskt tänkande vid användning av medier. Myndigheten ska se till att kampanjen bl.a. når barn och unga med kognitiva och intellektuella funktionsnedsättningar. Inom kampanjen tar bl.a. fram informationsmaterial och pedagogiska verktyg. För att nå målgruppen barn och unga arbetar myndigheten främst via vuxna som arbetar med barn och andra vuxna i barns och ungas närhet. Uppdraget ska slutredovisas . har också i samarbete med och norska Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) publicerat broschyren Inte okej – stöd till dig som vill motverka näthat (2017) som riktar sig till barn och unga som utsätts för näthat eller ser någon annan utsättas. publicerar också ett digitalt utbildningsmaterial i medie- och informationskunnighet (för mig) som vänder sig till skolor, skolbibliotek och folkbibliotek. Vidare fick i uppdrag av regeringen att förstärka arbetet för ökad medie- och informationskunnighet (). I uppdraget ingår att skapa ett nätverk för aktörer som arbetar med MIK-frågor, bygga upp en plattform för kunskaps- och informationsspridning, kartlägga utvecklingen på området och utveckla myndighetens MIK-resurser. Pågående insatser ska beaktas och samverkan med olika aktörer, både statliga och ickestatliga, är av stor vikt. beslutade regeringen om direktiv till en nationell satsning på medie- och informationskunnighet (dir. 2018:88). En utredare ska i samverkan med relevanta aktörer bl.a. arbeta med insatser som ökar motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet. Vidare ska utredaren sammanställa och sprida goda exempel på förebyggande metoder mot bl.a. näthat, analysera behovet av fortsatta insatser och vid behov föreslå hur insatser och analyser kan tas vidare inom den befintliga myndighetsstrukturen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2018/19:KrU8, uttryckt att det är oacceptabelt att det förekommer mobbning, hot, trakasserier och andra kränkningar i en ökande omfattning på internet och att det finns skäl till oro över denna utveckling. Som redovisas ovan pågår dock en rad insatser på området. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl till något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet men avser att fortsätta att följa frågan noga. Motionen 2019/20:2952 (M) avstyrks därför. Villkoren för barn- och ungdomsorganisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. översyn för att förbättra villkoren för ungas organisering och möjligheter till bidrag för aktiviteter som omfattar yngre barn, översyn av stödet till ungdomsverksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv samt ändring av en bidragsförordning så att en förening som söker bidrag måste ta ut medlemsavgift. I motion 2019/20:1213 av (S) yrkandena 1 och 2 föreslås en översyn för att förbättra villkoren för ungas organisering och en översyn av hur barnorganisationer kan få bidrag som även omfattar barn i åldern . Motionären anför att det regelverk om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles-frågor (MUCF) har att tillämpa missgynnar yngre barn.