bet · H701MJU15 · 2020-04-29 00:00:00 — Ytterligare ett sätt att upprätthålla förtroendet för svensk rovdjursförvaltning är att riksdagsbeslut följs. Vargföryngring i renskötselområden, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:995 av (S). När en ny rovdjurspolitik antogs av beslutades också om målsättningen att rennäringen inte ska behöva tåla högre förluster än maximalt av renhjorden. Det fördes dock inte in i lagstiftningen. För att denna viktiga näringsgren ska kunna bevaras bör en högre ersättningsnivå för förlorade renar utredas och möjligheten till skyddsjakt behöver stärkas. Målsättningen att rennäringens förluster av renar inte ska behöva vara högre än behöver föras in i lagstiftningen. Vargrevir i renbetesland är inte heller förenligt med målsättningen om procentuell förlust. Skyddsjakt, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:313 av (SD), 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:2859 av (MP) yrkande 3. När antog en ny rovdjurspolitik beslutades också om målsättningen att rennäringen inte ska behöva tåla större förluster än maximalt av renhjorden. Det fördes dock inte in i lagstiftningen. För att denna viktiga näringsgren ska kunna bevaras behöver möjligheten till skyddsjakt stärkas. Skyddsjakt, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:313 av (SD), 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:2859 av (MP) yrkande 3. Inom renskötselområdet skyddsjakt beviljas med särskild hänsyn till rennäringen, eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur och viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. För att skydda renskötseln kan det ibland vara befogat med skyddsjakt även i nationalparker. Våra storslagna fjällområden är en fantastisk naturmiljö men också en kulturmiljö där människor bedrivit sin näring i många . Licensjakt, punkt 18 (S, V, MP) av (S), (MP), (V), (S), (S), (S) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:2859 av (MP) yrkande 5. godkände den nuvarande inriktningen på rovdjurspolitiken. Detta är den politik som styr förvaltningen av varg, björn, järv, lodjur och kungsörn. Det övergripande målet för rovdjurspolitiken är att ska ha långsiktigt livskraftiga stammar av rovdjur samt att vi uppnår miljökvalitetsmål och långsiktigt förvaltar rovdjursstammarna i enlighet med , som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. Referensvärdet för gynnsam bevarandestatus hos varg fastställdes i rovdjurspropositionen till 170–270 individer. har utifrån den genetiskt genomförda analysen bedömt att det behövs minst 300 vargar och att minst en invandrad varg från och reproducerar sig med en skandinavisk varg varje femårsperiod för att populationen ska ha gynnsam bevarandestatus. När ett rovdjursförvaltningsområde har uppnått miniminivån för en art kan beslut om licensjakt delegeras till samtliga länsstyrelser som ingår i förvaltningsområdet utan begränsning. Vi vill framhålla att bedömde att det inte fanns utrymme för licensjakt på varg med den dåvarande populationsstorleken. Vi konstaterar att en förnyad bedömning kommer att göras utifrån resultaten av innevarande års varginventering och anser att vi ska invänta dessa resultat. I sammanhanget kan noteras att licensjakt på varg har bedrivits tidigare under bl.a. 2016, 2017 och 2018, då det bedömdes att det fanns utrymme för detta. Vi anser i likhet med regeringen att människor ska kunna leva och bedriva näringar där rovdjur finns. En livskraftig och aktiv landsbygd behövs för en hållbar utveckling och tillväxt i hela landet. Vi ska använda de verktyg och metoder som finns tillgängliga inom ramen för EU-direktivet och intentionerna med beslut för att kunna garantera en hållbar samexistens mellan människa och varg. Skyddsjakt på varg är ett viktigt verktyg för att förebygga allvarliga skador på tamdjur och är ett alternativ som är tillgängligt. Vi noterar även att det finns ett förslag från om att fastställa miniminivåerna för respektive rovdjursart per rovdjursförvaltningsområde som regeringen bereder. Vi ser fram emot att ta del av utfallet av den beredningen. Som nämnts tidigare vilar beslut på vetenskapliga underlag, i syfte att upprätthålla den lagstadgade gynnsamma bevarandestatusen för vargen. Det utskottsinitiativ som tyvärr har fått utskottets majoritet frångår den vetenskapliga bedömningen och vi menar att det riskerar den långsiktiga förvaltningen. kommer en förnyad bedömning om möjlighet till licensjakt med start att göras utifrån resultaten av innevarande års varginventering. Licensjakt, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:2859 av (MP) yrkande 5. Naturen och den biologiska mångfalden måste skyddas och bevaras. Det är viktigt för allt levande på jorden och för kommande generationer. Vi, liksom växter och djur, är beroende av naturen och den biologiska mångfalden för vår överlevnad och vi har ett ansvar för att förvalta miljön och naturen så att vi lämnar en värld i ekologisk balans till kommande generationer. De stora rovdjuren har en särskilt viktig roll i ekosystemen. Rovdjursstammarna ska värnas som det inte får försvåra tamdjurshållningen. ska ha livskraftiga stammar av alla de fem stora rovdjuren: björn, järv, lo, varg och kungsörn. Den regionaliserade rovdjursförvaltningen ska fortsätta, och dialog med lokalbefolkningen i berörda områden är en viktig del. ska ha livskraftiga och genetiskt friska stammar. I propositionen 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik, som har antagits av , sätts målet att ska uppnå och bibehålla en gynnsam bevarandestatus för rovdjursstammarna som tamdjurshållning inte påtagligt försvåras och socioekonomisk hänsyn tas. I propositionen gjordes också bedömningen att en vargpopulation om 170–270 individer skulle vara tillräckligt för en gynnsam bevarandestatus. Det är dock tydligt att det är ”gynnsam bevarandestatus” som är målet i den beslutade linjen. Begreppet gynnsam bevarandestatus handlar inte enbart om en viss siffra. Det viktiga är hur genetiskt stark vargstammen är. Hur stor stammen behöver vara för att vara en tillräckligt stark stam är en bedömningsfråga för experterna inom området. Sedan den politiska linjen lades fast har också bedömningen justerats uppåt till minst 300 individer. Den här typen av siffror måste utgå från vetenskapliga bedömningar av populationens storlek och utveckling. Beslut om eventuell licensjakt kan sedan fattas baserat på den vetenskapliga bedömningen av om stammen kan anses ha gynnsam bevarandestatus. Hur stor vargstammen behöver vara går alltså inte att styra genom riksdagsbeslut. måste överlåta den bedömningen till expertisen – i detta fall – vilket också är innebörden av beslut . Liberalerna anser att det inte är motiverat att ändra den beslutade politiken om gynnsam bevarandestatus för vargen. Rovdjursangrepp, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:2090 av (L) yrkandena 1–3, 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10. När antog en ny rovdjurspolitik beslutades också om målsättningen att rennäringen inte ska behöva tåla större förluster än maximalt av renhjorden. Det fördes dock inte in i lagstiftningen. För att denna viktiga näringsgren ska kunna bevaras bör målsättningen att rennäringens förluster av renar inte ska behöva vara högre än föras in i lagstiftningen. Rovdjursangrepp, punkt 19 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:2090 av (L) yrkandena 1–3 och 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 2. Rovdjursskador ska i första hand förebyggas, t.ex. med rovdjursavvisande stängsel. Det finns även andra förebyggande åtgärder för djur som inte lever i hägn. När angrepp sker trots förebyggande åtgärder kan skyddsjakt bli aktuellt. Som en sista utväg är det möjligt att utöva akut skyddsjakt på eget initiativ när husdjur och tamdjur utsätts för rovdjursangrepp. Trots detta skadas och dödas mycket tamboskap, och därför vill vi att det ska bli lättare för djurägare att skydda tamboskap från rovdjursangrepp. Rennäringen är en viktig näring, som för vidare ett viktigt kulturarv men också levererar klimatsmart kött. fattade 2013 beslut om ett mål om att rennäringen maximalt ska behöva tolerera 10 procents förlust till rovdjur. Många renägare tvingas dock stå ut med betydligt högre rovdjursförluster än så, ibland uppåt en tredjedel av renhjorden. Detta har lett till stor frustration inom rennäringen, och många tappar tron på rennäringens framtid. Det är därför viktigt att regeringen ser över vilka åtgärder som kan vidtas för att säkerställa att beslutade mål om 10 procents toleransnivå verkligen uppfylls. Allemansrätten, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:773 av (SD), 2019/20:1314 av (M) i denna del, 2019/20:1674 av (M) och 2019/20:2186 av och (båda M) yrkande 2. Allemansrätten är ingen regelrätt lag utan en sedvanerätt med anor sedan medeltiden och en del av vårt gemensamma kulturarv. Allemansrättens gränser sätts av flera bestämmelser, framför allt i men även i . Den ger bl.a. rätt att plocka bär, svamp och torr, död ved eller att tälta utan att fråga markägaren om lov. Syftet med allemansrätten har varit att garantera vår gemensamma tillgång till naturen för eget bruk. Därav följer att den inte innefattar rättigheter för annans näringsidkande än markägarens egna. För att denna sedvanerätt ska kunna leva vidare måste såväl hävdvunna rättigheter som skyldigheter respekteras. Allmänheten bör alltid vara välkommen i markerna, men var och en måste uppträda med hänsyn till och respekt för såväl naturen som markägarens intressen. Detta ställer krav på samråd och anpassning. har fått i uppdrag att utveckla förutsättningarna för friluftslivet genom att ta fram metoder för att kartlägga områden som har betydelse för friluftsliv, utveckla digital information om naturområden och kartlägga vandringsleder. Regeringsuppdraget ska genomföras så att alla människor ges förutsättningar att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Men när det gäller områden som är intressanta för friluftsliv främst i tätortsnära natur kan det finnas motstridiga intressen. När friluftsaktiviteterna avsevärt försvårar markanvändningen och när intrånget är större än vad som kan anses rymmas inom allemansrätten ska markägarens tillstånd krävas. Det är uppseendeväckande att det endast krävs att anmälan primärt görs till en myndighet utan att markägaren över huvud taget behöver känna till att det pågår en planering för friluftsverksamhet som kan beröra hans eller hennes mark. Skyddad skog och mark, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 10 och 20, 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 14. För är det viktigt att det finns tillräckligt med medel för att sköta redan skyddad skog, dels för att bibehålla höga naturvärden och kontinuerligt följa upp behovet av fortsatt skydd, dels för att säkerställa att det finns pengar för redan ingångna avtal om skydd av skog. Skyddad skog och mark, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 10 och 20 samt 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 14. Skogsbruk ska enligt skogsvårdslagen bedrivas med hänsyn till både virkesproduktion och miljövärden. De arter som finns i ska fortsätta att existera här. Det formella naturskyddet från statens sida bör dock fokusera starkare på de allra mest sällsynta arterna, i stället för på hela rödlistan som innehåller över 2 600 skogsarter, varav många faktiskt är relativt allmänt förekommande. Detta skulle leda till effektivare naturvård och till mycket lägre kostnad för samhället. har i ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2017/18:MJU17) framfört att regeringen bör säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt tar hänsyn till lokala och regionala förutsättningar. Flera riksdagspartier har dessutom uttryckt att ytterligare nyckelbiotoper inte bör registreras av myndigheterna förrän ett mer objektivt system skapats. En ordentlig utvärdering behöver vidare göras av samtliga nyckelbiotoper och en öppen databas skapas för forskare, beslutsfattare och andra intresserade för att möjliggöra analys, sakligt grundad debatt och skapandet av ett mer effektivt system för framtiden. Förslaget är att det system som ersätter dagens inte ska bygga på en så vid definition som utan ska utgå från konstaterad förekomst av verkligt sällsynta arter. Med denna förändring säkerställs att systemet blir mer objektivt och att naturskyddsinsatser görs där de gör störst nytta i förhållande till kostnaden. Regeringen måste nu agera för att förbättra situationen genom att aktivt verka för att parterna, inklusive , berörda myndigheter, skogsföretag och certifieringsorganisationer, tillsammans löser aktuella problem. Skyddet av olika naturtyper bör anpassas efter naturtypens totala areal. Skydd bör inte i första hand inriktas på en given andel av totalarealen. Ovanliga naturtyper behöver större naturvårdsinsatser. Totalt skydd, som ofta tillämpas i barrskogsområden, är inte alltid en framkomlig väg i de här miljöerna, utan det är snarare väl avvägd skötsel som behövs för att bevara och utveckla dem. En tillkommande övergångszon är skogsbryn mot , naturbetes- eller slåttermark samt mot igenväxande jordbruksmark. Sådana skogsbryn är mycket viktiga miljöer för såväl djur- som växtliv. Även här är skötsel en viktig faktor för att uppnå miljönytta i kombination med produktion. För att öka naturvårdens effektivitet och dess acceptans hos markägare bör andra metoder än totalt skydd alltid övervägas innan beslut tas. Som påpekat bör andelen naturvårdsavtal mellan myndigheter och markägare öka. Det innebär att markägaren får betalt för att sköta vissa marker på ett sätt som speciellt gynnar vissa arter och miljöer. Mekanismer för att avveckla skydd av viss skogsmark behöver utarbetas. Enligt nya siffror från och är strax av skogsmarken nu undantagen från skogsbruk. Det är en mycket stor areal och totalsiffran behöver knappast öka. I stället bör man nu inrikta sig på omfördelningar, så att vi verkligen skyddar det mest skyddsvärda. Skyddad skog och mark, punkt 22 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 10 och 20, 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 13. I många delar av landet hindras ett rationellt brukande av biotopskydd i olika former, t.ex. stengärdsgårdar eller diken. Givetvis är det angeläget att värna viktiga biotoper, men kan ett alltför stelbent agerande kring dessa biotopskydd leda till att lantbruk läggs ned, vilket kan få till följd att markerna växer igen och annan viktig biologisk mångfald förloras. Under alliansregeringen vidtogs åtgärder för att möjliggöra dispens, men detta har inte slagit så väl ut och många lantbrukare beskriver att det är svårt att få dispens från biotopskyddet. Därför borde regeringen se över tillämpningen av regelverket och vidta åtgärder för att göra det lättare för lantbrukare att få dispens för att kunna fortsätta driva sitt lantbruk på ett rationellt sätt. Det kan handla om kompensatoriska åtgärder som att flytta ett dike eller att på annat sätt kombinera ett rationellt brukande genom åtgärder för biologisk mångfald någon annanstans på brukningsenheten. skyddade områden, punkt 24 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 12. Inom FN förhandlar man för tillfället om ett globalt avtal som ska skydda internationellt vatten från överexploatering och därmed stärka dagens bristande regelverk. Avtalet väntas vara klart och kommer att vara ett tillägg till (United Nations Convention on the of the Sea, Unclos). Trots att förhandlingarna inom FN är inne på den tredje förhandlingsrundan av fyra och att utformning av regeltext närmar sig är det väldigt tyst från den om hållning. De djupa havens ekosystem är till största delen outforskade men starkt påverkade av människan. Det finns en rad exploateringshot från bl.a. fiskeindustrin och gruvindustrin. Forskare har rekommenderat att av de globala områdena ska vara skyddade 2030, och bl.a. och har ställt sig bakom en sådan målsättning. anser att även i förhandlingar om ett globalt avtal bör ställa sig bakom en sådan målsättning för att skydda havet som ekosystem och livsmiljöerna för miljontals arter. Strandskydd, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 56 och 2019/20:1451 av (KD) och 2019/20:1675 av (M) yrkande 2. eftersträvar en balans mellan miljö, friluftsliv, byggande och utveckling i alla delar av . Strandskyddsreglerna behöver därför utformas med både storstadsområdenas och glesbygdens behov i åtanke. Ett problem som bl.a. lantbrukare drabbats av är att de anlagt en våtmark på sin mark och därigenom skapat ett strandskydd som hindrar byggande i närheten av våtmarken. Detta framstår naturligtvis som orättvist och motverkar den ur miljösynpunkt önskade tillkomsten av våtmarker. föreslår därför att det ska införas en specifik bestämmelse i strandskyddsreglerna som innebär att nyanlagd våtmark inte ska kunna skapa ett strandskydd . Vandringsleder, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:343 av m.fl. (SD) yrkande 6. Många tar del av och nyttjar naturen och friluftslivet på olika sätt. Beroende på hur man utövar friluftsliv kan slitage på bl.a. leder i sårbar natur uppstå. Med anledning av detta behövs en översyn av och i förlängningen en handlingsplan för att hantera olika former av slitage på natur i sårbar natur och miljö, inte minst för att stödja länsstyrelsernas arbete med detta. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:90 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot kommersiellt bruk av naturresurser utan markägares tillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:107 av och (båda C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skötselavtal ska finnas när naturreservat inrättas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommersiellt missbruk av allemansrätten och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:166 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddet ska beslutas lokalt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:269 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en allmän jakttid på skarv bör medges och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:279 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra artskyddsförordningen och så att tillståndsprövningen återgår till att ske på populationsnivå enligt EU:s intentioner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:313 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta beslut om skyddsjakt på varg från till kommun och polis med förkortad handläggningstid och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:343 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hantering kring yttre påverkan på leder i sårbar natur och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:415 av (C):