bet · H701SkU21 · 2020-03-20 00:00:00 — Avdraget för forskning och utveckling är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft. Det är också viktigt att digital utveckling kan utgöra grund för avdrag. Vi föreslår därför att avdraget för forskning och utveckling ska förstärkas. Företagande och investeringar, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2019/20:1937 av (M), 2019/20:2143 av m.fl. (S), 2019/20:2153 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3271 av m.fl. (S). Reglerna om fast driftställe avgör om ett utländskt företag ska betala inkomstskatt i eller inte. är reglerna hårt knutna till en bedömning av huruvida ett företag är etablerat på en exakt plats i eller inte. Företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan därmed undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för osund konkurrens och social dumpning. har vid upprepade tillfällen lagt fram förslag till om att utreda huruvida inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . Utskottet har avslagit dessa förslag, senast med hänvisning till att frågan om vad som anses utgöra ett fast driftställe ingår som en del i det pågående internationella arbetet inom ramen för bl.a. . Utskottet är inte berett att föregripa detta arbete (bet. 2018/19:SkU11). delar inte utskottets bedömning. Problemet med nuvarande regler kvarstår, vilket bl.a. framhålls av (). Enligt bör det införas en striktare tolkning av begreppet fast driftställe: Ett företag som kontinuerligt, regelbundet eller periodiskt är aktivt i ska alltid anses etablerat i (, Konkurrens på lika villkor). föreslår därför att det ska utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Skogskonton m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:1740 av Per Åsling (C), 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 63–66, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3308 av (MP) yrkande 2. Skogskontot innebär att den private skogsägaren, oftast en familjeskogsbrukare, vid en avverkning skattetekniskt kan fördela inkomsten på en tioårsperiod. Detta gynnar den skogsägare som aktivt sköter sin skog med t.ex. plantering och röjning. Skogskontot kan vara en ekonomisk nödvändighet eftersom större avverkningar sker mer sällan i familjeskogsbruk. Utan skogskontots fördelar tvingas skogsägaren att skatta bort en stor del av inkomsten som byggts upp under skogens långsamma tillväxt genom att ett enstaka år drabbas av en extra hög taxerad inkomst. Framförallt mindre skogsägare med ojämna avverkningsnivåer riskerar att drabbas om skogskontot avvecklas. föreslår därför att skogskontot, som möjliggör en mer långsiktig och ändamålsenlig beskattning vid avverkning av skog, ska bevaras. Skogskonton m.m., punkt 2 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1740 av Per Åsling (C), 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 5 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 63–66, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2019/20:3308 av (MP) yrkande 2. är ett frivilligt civilrättsligt avtal som tecknas mellan och de markägare som är intresserade av naturvård. Syftet med avtalet är att bevara, utveckla eller skapa områden med höga naturvärden. Markägaren får ekonomisk ersättning för de begränsningar i brukandet som avtalet medför. Ersättningen utgår med ett engångsbelopp vid avtalsperiodens början. utgör en nyttjanderätt enligt jordabalken och innebär att markägaren löpande tillhandahåller nyttjanderätts-havaren, dvs. staten, en fastighet av en viss beskaffenhet. Det ligger därmed nära till hands att jämställa naturvårdsavtalet med ett hyresavtal eller arrende-avtal. anger i en skrivelse från (dnr 130 84518-05/111) att den ersättning som markägaren erhåller ska tas upp till beskattning utan periodisering för avtal som enbart innebär en begränsning av fastighetsägarens möjlighet att nyttja marken. Detta medför en hög beskattning. Den ersättning som betalas ut till markägaren är en ersättning för att markägaren inte kan nyttja skogen fullt ut genom att det t.ex. finns restriktioner om avverkning. För att stimulera fastighetsägare att ingå naturvårdsavtal med staten och eftersom ersättningen de facto avser en ersättning för en flerårig inskränkning i äganderätten bör regelsystemet ändras på så sätt att av ersättningen för naturvårdsavtal får sättas av till ett skogskonto. Regeringsrätten har i en dom (RÅ 2002 ref. 84) fastställt ett förhandsbesked från skatterättsnämnden, i vilket nämnden funnit att en engångsersättning med anledning av ett nyttjanderättsavtal som löper över flera (25) år ska periodi-seras och intäktsredovisas linjärt under avtalets löptid. Enligt regeringens bedömning bör samma synsätt kunna anläggas på ersättning som erhålls vid tecknande av naturvårdsavtal. Eftersom ersättningen kan periodiseras och redovisas linjärt under avtalets löptid kan det enligt regeringens mening inte anses motiverat att införa en möjlighet att använda skogskontot för ersättningen. Ersättningen bör därför inte heller fortsättningsvis kunna sättas in på ett skogskonto. har dock, som nämnts ovan, gjort en annan tolkning av rättsläget och anser inte att periodisering är möjligt. Det är mot denna bakgrund motiverat att se över reglerna så att även ersättning för naturvårdsavtal kan ligga till grund för skogskontoinsättning. Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerade eftersom renarna är kapital och fungerar som en ”pensionsfond”. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vi föreslår därför en översyn av möjligheten att inrätta ett renkonto med samma skattemässiga upplägg som skogskontot. En sådan konstruktion underlättar generations-skiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Skogsbruket har en omloppscykel som skiljer sig från övriga branscher med en period om 80–från plantering till avverkning. Inkomsten från verksamheten kommer således inte utan kanske en gång per generation. Skogskontot har inte bara ett inkomstutjämnande syfte. Det underlättar också för större avverkningsuttag när efterfrågan är hög, vilket är viktigt för en väl fungerande virkesmarknad. Dessutom har det en viktig funktion när större olyckor sker. Under stormen fälldes träd som motsvarade hela avverkning . Skogskontot fyllde då en viktig funktion för att balansera medel i syfte att hantera ett antal kommande år med stora utgifter för skogsvård och låga virkesintäkter. Om regeringen skulle ta bort skogskontot riskerar avverkningar att bli skattemässigt drivna i stället för att ske på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonto och skogsskadekonton ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. Eftersom skogskontot fyller en viktig funktion för skogsnäringen genom att både förenkla och förbättra förutsättningarna för skogsnäringen vill behålla skogskontot i dess nuvarande form. Skogskonton m.m., punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 63–66 samt 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:1740 av Per Åsling (C), 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3308 av (MP) yrkande 2. konstaterar att det finns utmaningar när det gäller kapitalförsörjningen inom jordbruket. Dessa utmaningar bör lösas genom förenklingar och förbättringar i olika regelverk. För att underlätta generationsövergångar föreslår att skattereglerna modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas. En statlig utredning (SOU 2014:68) har föreslagit att skogskontot och skogsskadekontot avskaffas. I stället föreslås dessa ersättas med en typ av avsättningsfond, en s.k. företagsfond. tillbakavisar detta förslag. Utredningens förslag innebär en klar försämring för skogsbruket. Skogskontot och skogsskadekontot behövs eftersom skogsbruket har specifika förutsättningar i och med skogens långsamma tillväxttakt. vill därför att skogskontot och skogsskadekontot samt möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten ska finnas kvar i skattelagstiftningen. är skogskontot/skogsskadekontot knutet till den fysiska personen. Det kan inte överlåtas mellan generationer genom arv eller gåva och kontot måste upplösas när innehavaren avlider. Detta utgör ett problem vid generationsskiften. Regeringen bör därför utreda möjligheten att utan beskattning överföra skogskonto och skogsskadekonto mellan generationer genom arv och gåva. Avdrag för avsättning till ersättningsfond enligt 31 kap. inkomstskattelagen får bl.a. göras om en näringsidkare får ersättning för skada genom brand eller annan olyckshändelse på mark. En sådan skada utgör stormfällning av skog. Bakgrunden till reglerna om ersättningsfond är en önskan att extraordinära intäkter t.ex. vid olika former av skadefall inte skall beskattas direkt utan istället kunna återinvesteras i näringsverksamheten utan skattebortfall. Det är emellertid bara ersättningen för skada, men inte likviden från försäljning av den skog som kunnat räddas, som får avsättas till ersättningsfonden. Detta skapar problem i samband med en så omfattande stormfällning som det varit fråga om i samband med orkanen härjningar 2005. Möjligheten att stormskogslikvid ska kunna avsättas till ersättningsfond ska utredas. Regeringen bör därför utreda möjligheten att stormskogslikvid ska kunna avsättas till ersättningsfond. Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt avtal som kan tecknas mellan markägare och staten eller en kommun. Syftet med ett naturvårdsavtal är att utveckla och bevara de naturvärden som redan finns. Naturvårdsavtal kan tecknas såväl för områden som behöver utvecklas fritt som för sådana där det behövs en naturvårdande skötsel för att naturvärdena ska bestå och utvecklas. Naturvårdsavtal kan tecknas för av och som längst . Utbetalningen av den ekonomiska ersättningen för avtalet kan delas upp . Vi föreslår därför att det i likhet med dagens skogskonton ska vara möjligt att avsätta ersättningen som ges för naturvårdsavtal, naturreservat och dylikt till en periodiseringsfond. Skatteregler för ideell sektor, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 14. tillsattes en statlig utredning för att se över föreningars skatte- och avgiftssituation. Utredningen skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) innehöll ett antal förslag på hur beskattningen kan anpassas för den moderna idrottsrörelsen. Trots konkreta förslag på hur idrottsföreningars skattesituation kan förenklas och förtydligas verkar den politiska viljan att ta tag i frågan saknas. Istället för att följa upp utredningen med en proposition tillsatte dåvarande regering en ny utredning (SOU 2009:65) för att utreda beskattningen av ideella föreningar. Inte heller denna utredning resulterade i någon proposition från regeringen. uttrycker nu en oro över att börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet och att föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. Därutöver har ändrat sin praxis vad gäller beskattningen av föreningars secondhandförsäljning. menar att tolkning drabbar föreningars barn- och ungdomsverksamhet negativt. föreslår därför att regeringen ska lämna ett förslag om förbättrade skatteregler för idrotten. Skatteregler för ideell sektor, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 8. har ett starkt och livaktigt civilsamhälle. Det ideella engagemanget är högt och stabilt. av svenskarna utför ideellt arbete, i genomsnitt . För oss kristdemokrater är civilsamhället en av samhällets grundbultar – familjen, idrottsföreningar, idéburna sociala organisationer och företag, trossamfund och kulturorganisationer. De är röstbärare, opinionsbildare och utförare inom välfärden. Samhället är så mycket mer än det offentliga, dvs. stat, landsting och kommuner. De ideella organisationerna är centrala i demokratiarbetet. Genom sitt arbete upprätthåller de demokratiska traditioner, liksom kunskap om förenings- och mötesfrihet och opinionsbildning. föreslår att fler delar av den ideella rörelsen ska få del av förmånligare skatteregler, i likhet med de som gäller för idrottsrörelsen. Ränteavdrag, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:1017 av (M), 2019/20:1441 av och (båda S) och 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 13. har vi en stor – och för ekonomin riskfylld – skulduppbyggnad hos hushållen. kan många hushåll med stabila inkomster inte komma in på den ägda bostadsmarknaden utan hänvisas till dyra hyresrätter. Hushållens skulder har vuxit i betydligt snabbare takt än inkomsterna , trots en mycket stark förstärkning av den disponibla inkomsten. I kombination med en stor, och ökande, andel rörliga lån har detta gjort hushållen känsliga för ränteförändringar, vilket kan få påtagliga följdeffekter i samhällsekonomin. Det krävs reformer för att dämpa drivkrafter att låna och därmed minska hushållens – och ekonomins – sårbarhet framöver. Vi har krävt ändrade regler så att det inte ska vara lönsamt för banker att erbjuda mängdrabatt vid bolån. Vi har också föreslagit amorteringskrav riktade mot bankernas samlade bolånestock för att gynna amortering samt ändrade regler så att bundna bolån blir mer attraktiva. Att långsamt trappa ned ränteavdragen är ytterligare en åtgärd som vi, under vissa förutsättningar, nu är beredda att ställa oss bakom. Tidpunkten att påbörja en nedtrappning är relativt god i dagens räntemiljö. Vi eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning, under förutsättning att statens ökade inkomster oavkortat går tillbaka till hushållen samt under förutsättning att reformer genom-förs så att fler hushåll med stabila inkomster kan etablera sig på den ägda bostadsmarknaden. föreslår därför en nedtrappning av ränteavdraget med 1–. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 69 samt 2019/20:117 av i (SD), 2019/20:122 av (SD), 2019/20:208 av (KD), 2019/20:1015 av och (båda M) yrkande 1, 2019/20:1018 av (M), 2019/20:1552 av (SD), 2019/20:1982 av (M) yrkande 4 och 2019/20:2159 av (M). En bromskloss på bostadsmarknaden är den bristande rörligheten. Genom ökad rörlighet kan ett stort antal bostäder tillgängliggöras. Alltför många uppger att de bor kvar i för stora hus på grund av kapitalvinstskatten och uppskovssystemet. Äldre blir kvar i för stora hus, barnfamiljer bor trångt, studenter blir inneboende hos andra studenter och nyanlända har inte en första bostad att flytta till. Vi vill därför att taket på uppskovet på kapitalvinstskatten ska tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. På så sätt tvingas inte vinsten vid försäljning fram till beskattning om man köper en ny bostad. Både kapitalvinstskatt och uppskovsränta betalas när personen inte längre gör något uppskov, t.ex. när personen flyttar till en hyresrätt eller till ett särskilt boende eller om personen avlider. Förslaget skulle innebära att en stor del av den bristande rörlighet som orsakas av skatter vid flytt kan elimineras på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt genom att staten fortfarande får in skatteintäkterna, dock något . Den ökade kostnad som ändå uppstår för statskassan till följd av förslaget kompenserar vi för i vårt budgetalternativ genom att räntan för uppskovet höjs något, motsvarande statens kreditkostnad. Vi föreslår därför att betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad, att räntan på uppskovet motsvarande statens kreditkostnader ska höjas samt att taket på uppskovsbeloppet ska tas bort. Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 17. Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt och betalar enbart , istället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock tidigare meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för elproduktionsenhet med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett statligt stöd (otillåtet statsstöd) enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för elproduktionsenheter med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen om om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och undanröja administration för efterlevnaden av statsstödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, vilket även är den nivå som råder för exempelvis kärnkraft- och kraftvärmeverk. Boendebeskattning, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkandena 19–23 och 2019/20:214 av (KD), 2019/20:1002 av (S), 2019/20:1610 av och (båda C), 2019/20:1731 av (-), 2019/20:1739 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2149 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:2432 av (M), 2019/20:2856 av (MP), 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 31, 2019/20:3140 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:3173 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19. Fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad är begränsad till grupper som kan vara ekonomiskt utsatta. Pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har en takbegränsning för hur mycket av inkomsten de ska behöva betala i fastighetsavgift. Vi föreslår att fastighetsavgiften för utsatta grupper, t.ex. för pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning, ska sänkas ytterligare. På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot såväl tillväxten som utbildnings-väsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse olika kontrakt. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. Vi anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilka man gör undantag för i fastighetstaxerings-lagen. Vi föreslår därför att den kommunala fastighetsavgiften för student-bostäder och studentrum ska avskaffas genom att man klassificerar dessa bostäder som elevhem. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla nere hyrorna och för att finansiera framtida renoveringar föreslår vi att skattefria underhållsfonder ska införas. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. I råder det mycket stor bostadsbrist framför allt när det gäller hyresbostäder i tätorterna. I har man lyckats lösa en del av bostadsbristen genom att skattebefria andrahandsuthyrning. Detta har medverkat till ett stort tillskott av bostäder för framförallt unga. För att öka utbudet av lediga lägenheter föreslår vi att det skattebefriade beloppet vid andrahandsuthyrning ska höjas. I bostadsbristens är ett av många problem att det kan saknas ledig byggbar mark i önskade geografiska lägen. förekommer många obebyggda tomter. Det är en av orsakerna till att det byggs mindre än vad möjligheterna medger. En fastighet som sålts med kapitalvinst på mark som utgör obebyggd tomtmark och då ingen ansökan om bygglov och byggstart har registrerats hos den aktuella kommunen får anses vara en spekulationsaffär och inte en bostadsaffär. I dessa enskilda fall anser vi att kapitalvinstskatten måste vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar för att minska omfattningen av spekulation gällande obebyggd tomtmark. Avstyckningar från fastigheter som redan har en byggnad ska dock inte inräknas i förslaget, utan endast de situationer som inleds med ett förvärv av obebyggd tomtmark. föreslår därför att kapitalvinstskatten ska vara högre vid försäljning av obebyggd tomtmark än vid ordinarie bostadsförsäljningar. Boendebeskattning, punkt 7 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1739 av Per Åsling och (båda C) och 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2019/20:214 av (KD), 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkandena 19–23, 2019/20:1002 av (S), 2019/20:1610 av och (båda C), 2019/20:1731 av (-), 2019/20:2149 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:2432 av (M), 2019/20:2856 av (MP), 2019/20:3140 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:3173 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19. Innehav av fastigheter är ofta mycket långa. Det är vidare mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång.