bet · H701UU6 · 2020-01-15 00:00:00 — Vi vill t.ex. återkalla regeringens erkännande av den kvinnoförtryckande palestinska myndigheten som stat och vill utöver det se en avveckling av biståndsmedlen så länge myndigheten inte lever upp till grundläggande krav om mänskliga rättigheter. Ytterligare ett område som vi har betonat i vår utrikespolitik är arbetet för att minska och förbjuda flickaborter internationellt. Den problematiska situationen med flickaborter är särskilt oroväckande i det totalitära men även i flera muslimska kulturer där flickor ses som mindre värda. Mot bakgrund av de verktyg som regeringen beskriver i sin skrivelse vore det angeläget att man inom handelspolitiska samtal prioriterar ett ökat ansvarsutkrävande från kinesisk sida när det kommer till de mänskliga rättigheterna. Ett särskilt fokus bör ligga på alla former av kvinnoförtryck, sexuell handel, barnäktenskap, övergrepp och andra former av våldsyttringar såsom könsstympning av flickor. Det är mot bakgrund av detta fokus som vi förhåller oss mycket kritiska till regeringens närmande till regimer runt om i världen där dessa problem är både utbredda och väldokumenterade. I samarbetet med ser vi att våra två länder har flera gemensamma politiska målsättningar, såsom ett starkare skydd för mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och att stärka demokratin. Vi noterar att det finns områden där har kommit längre än – exempelvis i arbetet med att minska mäns våld mot kvinnor. Vi anser att detta är områden där våra länder kan fördjupa samarbetet och att ska stötta den brasilianska staten i framtagandet av handlingsplaner för mäns våld mot kvinnor. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6 samt 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 9, 11 och 12. Kränkningar av kvinnors rättigheter är det vanligaste och mest omfattande brottet mot de mänskliga rättigheterna. Världen över begränsas kvinnors liv av diskriminerande lagstiftningar och samhällsnormer. Könsdiskriminering är en viktig orsak till fattigdom, och kvinnor som oftast har det verkliga försörjningsansvaret för familjen saknar ofta de mest basala rättigheterna. Organisationen till Kvinna beskriver i sin rapport tystas en kvinnorörelse hur kvinnorörelsen drabbas av demokratins krympande utrymme. Sammantaget tecknar den en bild av hur repressiva regeringar, allt hårdare lagstiftning och ökad byråkratisering hotar dem som arbetar för mänskliga rättigheter. Kvinnorättsförsvarare utsätts ofta för hot om våld, särskilt sexuellt våld, för att tystas. Att bli gripen och arresterad drabbar aktivister oavsett kön med skillnaden att kvinnliga aktivister riskerar att bli utsatta för sexuellt våld och ryktesspridning. Även om inga övergrepp begås kan enbart misstanken om att en kvinna har blivit våldtagen under en arrest räcka för att skada hennes rykte, vilket kan ha stor betydelse i många delar av världen. Medan manliga aktivister ofta porträtteras som hjältar efter en fängelsetid riskerar kvinnliga aktivister att få leva med omgivningens spekulationer om vad hon kan ha utsatts för i fängelset. Även vid demonstrationer och möten som innebär stora folksamlingar finns samma rädsla och risk. EU har en viktig roll i att värna civilsamhällets, MR-försvarares och kvinnorättsorganisationers utrymme. Tyvärr ser vi en negativ utveckling även i . Att det kommer förslag på att begränsa civilsamhällets utrymme också från EU:s egna strukturer är därför inte förvånande. lade den konservativa fram ett förslag om att organisationer som är kritiska till EU:s strategiska handelsmål och mål för säkerhetspolitiken inte skulle ha möjlighet att få EU-bidrag. Förslaget röstades ned i parlamentet. När kvinnor i protesterade mot ett förslag på att kraftigt begränsa abortlagen svarade de polska myndigheterna med att göra husrannsakan hos två framstående kvinnoorganisationer dagen efter, något organisationerna såg som en tydlig varningssignal om att inte delta i aktiviteter som kritiserar regeringspartiet. beslut att återinföra den s.k. Policy (eller Global Gag Rule) som hindrar från att finansiera organisationer som arbetar för aborträtten utgör ett mycket stort hot mot kvinnors rättigheter och är ett tydligt bakslag för den globala utvecklingspolitiken. Den amerikanska organisationen har beräknat konsekvenserna av Policy. De menar att ytterligare två miljoner osäkra aborter kommer att ske och att 22 000 fler kvinnor och flickor kommer att dö till följd av komplikationer vid graviditet eller förlossning om inte behoven täcks av annan finansiering. Policy utgör ett tydligt exempel på hur civilsamhällets arbete och utrymme begränsas med fasansfulla konsekvenser. är känt som förespråkare för kvinnors rättigheter. Jag menar att vår röst behöver bli ännu starkare i dessa tider. bör därför som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för ett tydligt stöd till och handlingsfrihet för kvinnorörelser runt om i världen. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 9, 11 och 12 samt 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6. Vuxna kvinnor och män behöver ges möjlighet att kombinera familj och förvärvsarbete. I den väl fungerande familjen möts vi människor av kärlek, omtanke och respekt. Vi blir sedda och bekräftade. I den väl fungerande familjen ställs vi inför krav, uppmuntras till att ta ansvar och ges den frihet som krävs för att vi ska kunna utveckla vår person och förverkliga vår potential. Familjens stödjande roll ger en grundläggande trygghet som rustar oss starka för livet. Betydelsen av väl fungerande familjer är därför av största vikt, både för enskilda kvinnor och män, för barn och för samhället i stort. På alltför många håll i världen förekommer det att människor i stället förtrycks inom ramen för familjen. Det drabbar ofta kvinnor och barn hårdast. Flickor och kvinnor utnyttjas genom tvångsgifte, månggifte och barnäktenskap. De riskerar dessutom att utsättas för våld i hederns namn eller kvinnlig könsstympning. Ett av de viktigaste jämställdhetspolitiska målen för ska vara att motverka hederskulturen. Den internationella kampen mot tvångsgifte, barnäktenskap och könsstympning måste intensifieras, och har ett ansvar att fortsätta att uppmärksamma dessa problem. Sida behöver förstärka sitt arbete mot barnäktenskap runt om i världen, och behöver i internationella sammanhang verka för att förbjuda och förhindra barnäktenskap. En utrikespolitik som tar jämställdheten på allvar behöver motverka detta förtryck och skapa förutsättningar för starka och väl fungerande familjer, där enskilda människors mänskliga fri- och rättigheter respekteras. Det blir allt vanligare att utlandsmyndigheter kontaktas av nödställda med hemvist i som under en utlandsresa utsatts för hedersrelaterat våld, ofta med förhinder att återvända till . Det konsulära arbetet för att hjälpa dessa kvinnor och flickor måste prioriteras, liksom det förebyggande arbetet från polis, skola och socialtjänst för att skydda barn och unga i från bortförande och tvångsgifte. har därför föreslagit en svensk motsvarighet till nationella Forced Marriage Unit i syfte att intensifiera arbetet med att få hem de unga flickor som har förts utomlands. Regeringen behöver verka för en sådan enhet och dessutom återkomma med förslag på hur man ska kunna beslagta pass och utfärda reseförbud för att förhindra bortförande för tvångsgifte utomlands. ska fortsätta att tillsammans med bedriva en diplomatisk offensiv mot prostitution, människohandel och trafficking. Det finns ett tydligt samband mellan prostitution och sexköp å ena sidan och förekomst av människohandel å andra sidan. Det är därför viktigt att inom EU och i relation till resten av världen motverkar liberala tendenser på området. Människohandelns och prostitutionens kopplingar till porrindustrin behöver belysas, och behöver fortsätta att framhålla vikten av att inte skapa lagliga marknader för människohandel och prostitution genom legalisering av sexköp. En naturlig del av arbetet mot människohandel bör också vara att uppmärksamma de socialt och ekonomiskt utsatta kvinnor i fattiga delar av världen som exploateras inom den växande industrin för surrogatmoderskap. Det duger inte att den feministiska regeringen fortsätter att hålla isär frågan om internationella avtals genomförande och frågan om efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Det rimmar illa med den demokratiska offensiv som anser sig bedriva, och det riskerar att gå ut över kvinnors och barns rättigheter. behöver i stället verka för att alla med länder som får del av handelsvillkor och bistånd alltid ska innehålla en klausul om reformer som syftar till respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna. borde tydligare stå upp för mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Fred och säkerhet, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 21, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg. har därför ett särskilt intresse av och ansvar för att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. Vi anser också att det ska råda nolltolerans mot sexuella övergrepp och andra brott bland och av FN-personal. Fred och säkerhet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 21 samt 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 3. Kvinnors utsatthet i form av könsrelaterat våld ökar kraftigt i konflikt- och katastrofsituationer. Det sker bl.a. i och med att sexuella övergrepp såsom våldtäkt används som strategisk krigsföring för att demoralisera fienden och civilbefolkningen. FN framhåller dessutom att sexuellt våld riskerar att förlänga konflikter och öka antalet flyktingar. Kraftfulla åtgärder mot sexuella övergrepp och könsrelaterat våld måste därför vidtas och integreras i internationella humanitära insatser. Kunskapen bland de humanitära aktörerna om det sexuella våldet i krig och konflikter behöver fortsätta att stärkas. Sida har en viktig uppgift att säkerställa att det finns finansiering till verksamheter för att hjälpa kvinnor som utsatts för grova våldtäkter, exempelvis likt den som fredspristagare bedriver på Panzisjukhuset i . har dessutom ett ansvar att fortsätta bidra till internationella fredsfrämjande och fredsframtvingande insatser samt till säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Detta gäller inte minst för att förebygga och minska kvinnors utsatthet. Kvinnors och flickors deltagande i det fredsförebyggande arbetet behöver stärkas, och måste fortsätta att kräva stärkt genomförande av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet för att se till att kvinnor får inflytande i det freds- och planeringsarbete som görs med anledning av ett fredsavtal. Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del, 3, 4 och 6. Vi vill att ett av fokus för biståndet ska vara infrastruktur, hälsa och utbildning för jämställdhet. är en stark röst i världen för kvinnors rättigheter. Detta vill vi fortsätta vara, med ett nytt grepp och med resultat i fokus. För att stärka kvinnors självständighet behöver samhällsfunktionerna fungera. Att förändra värderingar kan vara en svår målsättning för biståndet att uppnå, men satsningar på infrastruktur, hälsa och utbildning som i sin tur kan skapa förutsättningar för ett mer jämställt samhälle är fullt möjligt. Infrastruktur som främjar kvinnors deltagande i samhället och flickors rätt till utbildning ska vara prioriterat. Vi välkomnar regeringens arbete med SRHR där regeringen exempelvis lyfter fram investeringar i mödrahälsa, med utbildning av barnmorskor, tillgång till säkra förlossningar, vatten, sanitet och hygien (Wash). Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del, 3, 4 och 6 samt 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 6. Jämställdhetsarbetet ska ha en framskjuten roll i och EU:s utvecklingsarbete. Kvinnors och barns situation behöver prioriteras inom ramen för utvecklingspolitiken. Ett stort problem är att alltför många flickor i världen fortfarande inte ges tillgång till utbildning eller att de tvingas hoppa av skolan i tidig ålder. Det beror i vissa fall på diskriminerande lagstiftning och destruktiva föreställningar eftersom det oftast är flickorna som prioriteras bort när föräldrar ska bekosta barnens utbildning. I andra fall beror det på tidiga graviditeter, exempelvis som en följd av barnäktenskap eller bristande tillgång på preventivmedel, men det kan också bero på att skolan inte är anpassad till unga flickors behov. En viktig del av jämställdhetspolitiken är att se till att flickor har tillgång till toaletter, rent vatten och möjlighet att sköta sin hygien i skolan. Alla barn ska ha rätt och möjlighet att gå i skolan, och bistånd ska i högre grad användas för att säkerställa flickors rätt och möjlighet till skolgång. SRHR ska fortsätta att vara ett prioriterat område för den svenska utvecklingspolitiken. Det handlar exempelvis om att säkerställa tillgången på sex- och samlevnadsundervisning, preventivmedel, hivtester samt säkra och lagliga aborter. Även fortsättningsvis krävs stora insatser för att komma till rätta med den alltför höga barnadödligheten och spridningen av hiv och aids. behöver förstärka sitt arbete mot det utbredda könsrelaterade och sexuella våldet. Särskilt prioriterat är det svenska stödet till civilsamhällesorganisationer och andra aktörer som UN Women som har kunnat bidra till stödcenter och skyddade boenden för utsatta kvinnor, hjälptelefoner och juridiskt stöd för kvinnor som utsatts för våld i nära relationer. Bistånd i form av stöd till lokala civilsamhällesorganisationer i de länder som verkar i är ofta effektivt och avgörande för ett starkt jämställdhetsarbete. är det den sortens aktörer som har bäst möjlighet att stärka kvinnors rättigheter på plats och påverka lokala attityder. En större del av biståndet bör därför kanaliseras via civilsamhällesorganisationer. Övergripande om politiken, punkt 1 (V) (V) anför: Jag uppskattar att regeringen kommer med en skrivelse som samlat beskriver det som regeringen gör inom den feministiska utrikespolitiken. har redan integrerat feminismen i alla politikområden så när regeringen gick ut med att de skulle bedriva en feministisk utrikespolitik såg vi med glädje fram emot detta. Precis som det står i skrivelsen har mycket gjorts. Dock finns det mer kvar att göra. Jag tänker bl.a. på målkonflikterna och att den förda politiken i praktiken kan stå i direkt motsättning till de globala målen för hållbar utveckling. Det tydligaste exemplet är kanske hur export av vapen till diktaturer och krigförande länder strider både mot de principer som utvecklingspolitiken bygger på och mot Agenda 2030. Exempel på andra områden där den feministiska utrikespolitiken är i behov av utveckling är inom klimatarbete och handel. Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, punkt 5 (V) (V) anför: Att regeringen skriver om vikten av att förändra normer och att se till att flickor och kvinnor äger rätten att bestämma över sin egen kropp förpliktigar. Då tycker jag att det är anmärkningsvärt att man konsekvent motsätter sig att öka andelen bistånd som går till SRHR. har andelen bistånd som går till SRHR legat på runt 6–. kränks och inskränks kvinnors och flickors rättigheter i många länder som bedriver utvecklingssamarbete med. Bristande tillgång till grundläggande hygien, preventivmedel och sexualupplysning, bristande mödravård, starka begränsningar i aborträtten och användandet av sexuellt våld mot kvinnor och flickor i konflikt är centrala hinder för utveckling och fattigdomsbekämpning. Reaktionära och kvinnofientliga krafter som motabetar aborträtten, rätten till sin egen kropp och hbtq-personers rättigheter är aktiva i många fattiga länder och flyttar fram sina positioner. beslut att återinföra Policy, den s.k. munkavleregeln som hindrar från att finansiera organisationer som arbetar för aborträtten, utgör ett mycket stort hot mot kvinnors rättigheter och är ett tydligt bakslag för den globala utvecklingspolitiken. När kvinnors demokratiska utrymme begränsas, sexuellt våld i konflikt är ett omfattande problem och allt fler befinner sig på flykt borde den feministiska analysen leda till mer än bara prat. har länge haft kravet om att den andel av biståndet som går till SRHR ska öka till , både i utvecklingsbiståndet och i det humanitära biståndet, och hade gärna sett att regeringen hade hörsammat detta för att visa att den feministiska utrikespolitiken är prioriterad även inom biståndet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:17 feministiska utrikespolitik. 2019/20:3395 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av handel, ekonomisk tillväxt, kvinnors tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt för global jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställdheten och öppenheten inom FN ska öka och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska råda nolltolerans mot sexuella övergrepp och andra brott bland och av FN-personal och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete och samordning mellan nordiska utlandsbeskickningar för att effektivt kunna ge hjälp till de svenskar, men också andra nordiska medborgare, som utsatts för familjerelaterat våld och hot, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om yttrandefrihet och stärkt skydd för kvinnliga journalister, andra medieaktörer och människorättsförsvarare bl.a. som försvarar kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3396 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja kvinnors och flickors rättigheter globalt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en på riktigt kvinnofrämjande utrikespolitik och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta avstånd från den totalitära iranska regimens kvinnoförtryck och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda alla tillgängliga verktyg för att främja kvinnors rättigheter i och globalt och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkalla erkännandet av för att främja kvinnors rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt motverka alla former av kvinnoförtryck, sexuell handel, barnäktenskap, övergrepp, flickaborter och andra former av våldsyttringar såsom könsstympning av flickor och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte legitimera totalitära regimer runt om i världen där avsaknaden av grundläggande rättigheter för kvinnor förekommer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3397 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens feministiska utrikespolitik ska definieras ur ett liberalt perspektiv med utgångspunkt i individens rätt till frihet från förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3400 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utrikespolitisk inriktning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utrikespolitik som syftar till jämställdhet samt att regeringen bör verka för att jämställdhet får en mer framskjuten roll i EU:s utvecklingsarbete, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskt bistånd i högre grad ska användas för att säkerställa flickors rätt till utbildning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR) ska vara ett prioriterat område för utvecklingspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot tvångsgifte, barnäktenskap och hederskultur och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en större del av biståndet bör kanaliseras via civilsamhällesorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp mot kvinnor som pågår i konflikter runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor i krig, konflikt och vid fredsbyggande samt att ska verka för att FN:s resolution aktualiseras, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ”diplomatiska offensiv” mot människohandel och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella avtal och respekt för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med länder som får del av EU:s handelsvillkor och bistånd ska innehålla en klausul om reformer som syftar till att de mänskliga fri- och rättigheterna ska efterlevas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3402 av m.fl. (L):