bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 11. Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till bl.a. skolsköterska och skolkurator. Alla barn har dessutom rätt till ett visst antal hälsobesök under sin skolgång. Det är en god utgångspunkt, men dessa hälsobesök behöver utvecklas till att även omfatta psykisk hälsa. Lagen anger heller inte i vilken utsträckning denna personal ska finnas tillgänglig. Det innebär stora variationer både mellan skolor och mellan kommuner, vilket i sin tur innebär varierande förutsättningar för stöd till barn som behöver det. Vi anser därför att skollagen bör ändras i syfte att införa ett förstärkt fokus på psykisk hälsa vid hälsobesök och i syfte att ställa tydliga krav på att elevhälsans personal finns tillgänglig i tillräcklig utsträckning. Vidare anser vi att skolans, elevhälsans, och barn- och ungdomspsykiatrins (BUP) verksamhet behöver fokuseras mer utifrån elevernas behov så att eleverna snabbt får den hjälp de behöver. Trots skollagens krav på förebyggande arbete mot psykisk ohälsa finns uppgifter om att av grundskolorna inte har något sådant arbete. Vi anser att det behöver göras en översyn av hur skolornas förebyggande arbete mot den psykiska ohälsan kan stärkas och utgå från beprövade och vetenskapliga metoder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Psykisk ohälsa, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 16–18 och 2019/20:1444 av och (båda S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 11. Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt, vilket kräver ett flertal åtgärder som kan möta och förebygga framtida psykiska besvär på ett tidigt stadium. Elevhälsan ansvarar för både den fysiska och den psykiska hälsan hos barn och har i sin roll stora möjligheter att påverka och vända den pågående trenden med ökad psykisk ohälsa. Med anledning av detta finns det goda skäl att utreda hur elevhälsan kan stärkas och ges bättre förutsättningar att möta och, vid behov, behandla elever som mår psykiskt dåligt. Vi anser att det därför finns anledning att utreda möjligheten att införa kontinuerliga bedömningar av psykisk och psykosocial hälsa inom grund- och gymnasieskolan för att kunna fånga upp elever som behöver stöd och behandling. En annan viktig aspekt är att befintliga behandlingsresurser inte ska begränsas till enbart barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Långa köer till BUP kan motverkas om behandlingskompetens i högsta utsträckning kan finnas tillgänglig på plats i våra skolor, och vi menar att det är ytterst aktuellt att utreda detta. Ökad kunskap om psykisk ohälsa är grundläggande och kan ha stor betydelse för främjande av problemlösningsförmåga och emotionell intelligens. Effekten av evidensbaserade kunskapsinsatser som exempelvis programmet Youth Aware of Mental Health (YAM) har visat sig vara mycket goda. Att ge skolelever verktyg att hantera och få förståelse för sina egna och andras känslor är enligt resultaten en mycket effektiv metod. Vi anser därför att man också bör utreda möjligheten att stärka stödet till riktade kunskapsinsatser i grund- och gymnasieskola som fokuserar på psykisk hälsa och ohälsa. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Psykisk ohälsa, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 16–18, 2019/20:1444 av och (båda S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 13. Trots att arbetet med att förebygga och upptäcka psykisk ohälsa är tätt förknippat med skolan kan detta arbete inte läggas på lärarna. tvingas lärare ta hand om barn med stora behov utan att ha utbildning för att hantera psykisk ohälsa. Jag anser därför att elevhälsan måste värderas upp och byggas ut med fler skolsköterskor, kuratorer och psykologer. För att förbättra elevhälsan behöver kuratorer få ett tydligare uppdrag att arbeta förebyggande. Jag anser att en större satsning på elevhälsan behöver sikta in sig på hur fler kuratorer kan knytas till skolorna. Enligt riktlinjerna ska det finnas en kurator på 300 elever – något som skolorna ofta inte följer. I har man arbetat aktivt med självmordsprevention och att förebygga psykisk ohälsa. I det arbetet har kuratorer en nyckelroll och undervisar i ämnet livskunskap, där barn och ungdomar får verktyg i att hantera motgångar i livet. Man har genom detta arbete lyckats minska antalet självmord betydligt. Jag anser att motsvarande undervisning bör införas i inom ramen för ämnet idrott och hälsa. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Fysisk aktivitet, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:433 av (C) och 2019/20:2050 av (M). Elevhälsan och elevers psykiska välmående är tätt förknippat med fysisk aktivitet. fick i uppdrag att lämna förslag på hur mer rörelse kan åstadkommas i men vid behov även inom förskoleklasserna och fritidshemmen. Bakgrunden har bl.a. varit att det i läroplanerna för , sameskolan och specialskolan eftersträvas att elever ska erbjudas fysisk aktivitet under hela skoldagen. Mycket tyder på att fysisk aktivitet bidrar på ett positivt sätt till elevers lärande och prestationer i skolan, men framför allt bidrar det till en bättre hälsa, minskad risk för fetma och livsstilssjukdomar senare i livet, stärkt stresshantering och goda livsrutiner. Fyra av fem flickor och nästan varannan kille klarar inte målet att röra sig . Debatten om fysisk aktivitet i skolan och uppdraget till har föregåtts av publicering av intressant forskning som bl.a. visat att skolbarn är betydligt mindre fysiskt aktiva, också i förhållande till internationella rekommendationer. För att stärka elevers kondition och hälsa krävs det en större del skolidrott som gör hälsa och fysisk aktivitet lustfyllt. Pulshöjande aktivitet är i detta en av de viktigaste delarna för att lägga grunden för en god och livslång hälsa och stärka inlärningen. Jag vill därför se idrott och hälsa med pulshöjande aktivitet på skolschemat för att möjliggöra att fler barn når målet om minst en timmes fysisk aktivitet . Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Simkunnighet, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:1265 av (S) yrkandena 1 och 2. Det finns ett massivt folkligt stöd för att det ska vara gratis för barn att lära sig simma. I skolans läroplan finns tydliga krav på simkunnighet för godkänt betyg i årskurs 6. För att alla barn ska kunna nå dit krävs tidigare insatser enligt uppföljning av kunskapskraven. Att gå i simskola och lära sig simma tidigt har blivit alltmer av en klassfråga. Många familjer har inte råd att låta sina barn gå i simskola. En undersökning har visat att det är barn till föräldrar som har låg inkomst eller som är ensamstående som i lägre grad får möjlighet att gå i simskola och lära sig simma. Detta syns även i drunkningsstatistiken – det är barn till fattiga och ensamstående som är de som oftast dör av drunkning. För mig är simkunnighet en rättighet. Det ska inte vara föräldrarnas plånbok som ska avgöra om barn kan simma eller inte. Simkunnighet räddar liv. har konstaterat att den årskurs då eleverna börjar få simundervisning har betydelse för om de uppnår kunskapskraven för simkunnighet i årskurs 6. Det är vanligare att samtliga elever når kunskapskraven i de skolor där eleverna har fått simundervisning i tidig ålder. I har varit med och drivit igenom simundervisning för alla barn i förskoleklassen. I pilotprojektet i som genomfördes konstaterades att simundervisning inom ramen för förskoleklassen gav tydliga resultat i form av förbättrad simkunnighet och vattenvana. Genom att erbjuda simundervisning i förskoleklassen når man effektivt nästan alla barn. I budgetsamarbetet med tidigare regering fick igenom en satsning på avgiftsfri simskola. Jag vill nu gå steget längre och föreslår därför att vattenvana ska bli en del av det centrala innehållet. Jag anser därför att det bör göras en utredning av hur vattenvana kan läggas till i det centrala innehållet i avsnittet om förskoleklassen i läroplanen för (Lgr 11). Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Skolmåltider, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:724 av (SD) och 2019/20:1244 av (S) och 2019/20:2289 av och (båda S). har det på många håll inom skolvärlden blivit en trend att utesluta kött från skolmåltiden. Kött, som är och alltid har varit en naturlig del av tallriksmodellen för både barn och vuxna, bör givetvis även ha sin naturliga plats i skolmatsalen. Kött är både mättande och näringsrikt då det innehåller många av de aminosyror, vitaminer och mineralämnen som vi behöver få i oss . Kött innehåller även höga värden av protein som lättare tas upp av kroppen än protein från vegetabilier. Det är viktigt att det i skolmatsalen serveras näringsrik, enkel och god mat som ger eleverna möjlighet att äta sig mätta under skoldagen. Skolmaten ska bestå av en varierad kost med olika alternativ för att alla elever ska få möjlighet till en bra balans i måltiden enligt tallriksmodellen. Skolmat som eleverna dessutom tycker om kommer att minska matsvinnet då det som läggs upp på tallriken äts upp i större utsträckning än mat som eleverna inte tycker om, förutsatt att det är en lagom stor portion som läggs upp på tallriken. Den vegetariska kosten är viktig och får inte glömmas bort. Givetvis ska det även serveras alternativ för allergiker som även dessa följer tallriksmodellen. I skolmatsalen ska det serveras näringsriktig och varierad skolmat för alla elever. Gör man ett aktivt val att inte äta kött ska det inte gå ut över de elever som gärna äter kött i skolmatsalen. Således bör både kött och vegetariska alternativ samt specialkost för dem som har läkarintyg serveras i skolorna. Det är även viktigt att all mat som serveras i skolan i största möjligaste mån ska vara närproducerad. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13. Jag vidhåller mitt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (L) (L) och (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 eftersom motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13. Vi vidhåller vårt partis ståndpunkter i motsvarande frågor men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:139 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en utredning kring hur vattenvana kan läggas till i det centrala innehållet i avsnittet om förskoleklassen i läroplanen för (Lgr 11) och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som på allvar förbättrar lärarnas arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att ställa högre krav på att huvudmännen möjliggör fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare och obehörig personal inom skolan till lärare och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:152 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa utbildning för skolpersonal i hedersproblematik och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att stärka elevhälsan och skärpa riktlinjerna för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att utöka rätten till studiehandledning på modersmål och att få undervisning på det egna modersmålet och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna att införa skolplikt för asylsökande barn för att säkerställa deras rätt till utbildning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:312 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat nationellt stöd för elever och ungdomar med diagnosen dyslexi och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:343 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att återkomma med en rapport och förslag för implementering av reglerade friluftsdagar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:386 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera insatserna inom utbildningsväsendet i naturvetenskapliga ämnen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:433 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera skolidrotten med pulsträning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:581 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samla myndigheterna i ett särskilt uppdrag för särskilt begåvade barn och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka samarbetet mellan stadier och mellan skolor och högskolor/universitet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen behöver säkra rättigheter för den elev som gått före till en högre årskurs, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om medel till organisationer som arbetar för elever med särskild begåvning, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbildning i hedersproblematik ska vara obligatorisk fortbildning för skolpersonal i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fördelning av arbetsuppgifter genom satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell språkkravsmodell för pedagogisk skolpersonal och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvecklingsmöjligheter för lärare och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om slopat karensavdrag för lärare och fritidspedagoger och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:616 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kunskapssatsning i svenska språket och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av obligatorisk förberedelseskola för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska möjliggöra fysisk aktivitet för elever i anslutning till skolan och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat särskilt stöd för särbegåvade elever och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat särskilt stöd för elever med särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att på frivillig basis införa skoluniform i skolan och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en skolmatsreform och ökat miljömedvetande i den svenska och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:617 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensavdraget för förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:619 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rektorers och lärares ökade befogenheter för att upprätthålla ordning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en överenskommelse om uppförande och regler mellan elev, vårdnadshavare och skolan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enhetlig fortbildning om arbetsmiljön och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:621 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolan behöver starka rektorer och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att universitets- och högskolelärare ska ha möjlighet att undervisa på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särbegåvade elever i svensk gymnasieskola och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:724 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den kost som serveras i skolan ska innehålla en kötträtt, en vegetarisk rätt samt alternativ för allergiker och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:728 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra skollagen och liknande förordningar gällande skrivningen bosatta i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:792 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa utbildning för skolpersonal i hedersproblematik och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:794 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa undervisningen till vad som är bäst för varje enskild elev och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbyggnad av kompetensutvecklingsinsatsen Specialpedagogik för lärande och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra uppföljningen av elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:815 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av terminsvisa möten med skolkurator och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en skolkurator på samtliga skolenheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka skolpersonalens kunskap om och förståelse för psykisk ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:819 av m.fl. (SD): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla lärare ska ha grundläggande kunskaper i hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorsutbildningen ska innefatta kunskaper om elever med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:825 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa kontinuerliga bedömningar av psykisk samt psykosocial hälsa inom grund- och gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att standardisera terapeutisk behandlingskompetens inom grund- och gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stärka stödet till riktade kunskapsinsatser i grund- och gymnasieskola som fokuserar på psykisk hälsa och ohälsa och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:870 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur huvudmän och kommuner säkerställer att alla skolpliktiga barn får gå i skola, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1187 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fortbildning av lärare och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1210 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen kring skolelevers rättigheter till inflytande och sammanslutningar i föreningar på sin skoltid och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1244 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att erbjuda vegansk kost i alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1263 av (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en särskild satsning på lärare för att ge kunskap gällande samt metoder att jobba med för att säkerställa barns rätt till inflytande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1265 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga vidtagandet av åtgärder för att alla barn ska nå målet att vara simkunniga, och detta tillkännager för regeringen.