bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Huvudprioriteringarna för politiken är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan. Valfrihet är en grundläggande princip. Inom kommunernas vuxenutbildning, och högskolan ska hög kvalitet i utbildningarna prioriteras och fler ska ha möjlighet att studera. Det ska finnas goda möjligheter att utbilda sig oavsett var i landet man bor och kompetensförsörjningen ska förbättras. Den fria forskningen ska värnas som forskningspolitiken ska svara mot globala och nationella samhällsutmaningar. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av sociala och ekonomiska förhållanden, ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. Ett modernt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande som ger varje människa möjlighet att kunna växa och fylla på med kunskap under hela livet oavsett var i landet hon eller han bor. Jämställdhetspolitikens delmål om jämställd utbildning präglar regeringens utbildningspolitik och arbetet inom utgiftsområdet. Utbildningspolitiken bidrar även till genomförandet av Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen, särskilt mål 4 God utbildning för alla. Regeringens utbildningspolitik ska skapa förutsättningar för att ta till vara allas kompetens, möjliggöra för alla att skaffa sig ny kompetens och möta arbetsmarknadens behov. Regeringen har därför tillfört medel för att möjliggöra ett omfattande kunskapslyft motsvarande drygt 100 000 utbildningsplatser. De nya platserna och utbildningspolitiken i sin helhet är centrala för att på nytt få igång ekonomin när covid-19-pandemin klingar av. Utbrottet av covid-19-pandemin har försämrat förutsättningarna på arbetsmarknaden och ökat behovet av utbildning, t.ex. är antalet som söker till universitet och högskolor rekordhögt. Unga får svårt att få sitt första jobb, och långtidsarbetslösa och personer som var arbetslösa innan krisen har det extra tufft. För dessa ger utbildning av hög kvalitet en möjlighet att stärka chanserna till arbete. Många behöver också omställningsåtgärder i arbetslivet. För företag och anställda som deltar i korttidsarbete kan kompetensinsatser under korttidsarbetet vara av stort värde. Satsningar inom utbildningspolitiken kommer att vara centrala för att återstarta ekonomin. För att underlätta för fler att studera har regeringen gjort en rad satsningar. Många av dessa bygger vidare på tidigare satsningar inom ramen för men nya har också tillkommit. Merparten av förslagen föreslås även fortsätta . Regeringen prioriterar arbetet för att få fler att vilja bli och förbli lärare och omfattande insatser har genomförts. Situationen kräver ett fortsatt intensivt arbete för fler behöriga lärare. Regeringen kommer även fortsättningsvis att göra breda insatser för att bl.a. få fler att påbörja och examineras från lärarutbildningarna och för att skapa fler vägar in i läraryrket. Verksamma lärare och förskollärare behöver få goda förutsättningar för att utvecklas i sin profession och utveckla sin undervisning. En god arbetsmiljö och rätt förutsättningar för att bedriva undervisning är angeläget. Ett nationellt professionsprogram för lärare och rektorer ska inrättas. Lärar- och förskollärarutbildningarna byggs ut och rekryteringen till utbildningarna måste fortsätta öka och breddas. Möjligheterna för både behöriga och obehöriga lärare att få sina kunskaper validerade och komplettera dem måste fortsätta förbättras och det måste bli enklare för redan högskoleutbildade att komplettera sin utbildning för att bli legitimerade lärare. ska kvaliteten i utbildningarna höjas och kopplingen mellan teori och praktik stärkas. Regeringen vill öka möjligheterna att arbeta och studera till lärare parallellt och stärker därför förutsättningarna för att bedriva sådan lärar-utbildning. presenterades ett förslag till ett nytt ramverk för EU-samarbetet på utbildningsområdet för nästa tioårsperiod (preliminärt Utbildning 2030). Förhandlingarna förväntas slutföras . Genom ett fortsatt aktivt deltagande i detta arbete stärker regeringen ytterligare kunskapsbasen för det nationella arbetet inom utbildningsområdet. Även erfarenheterna från olika internationella sammanhang om covid-19-pandemins påverkan på utbildnings- och forskningsområdet väntas påverka inriktningen på det fortsatta internationella arbetet. OECD-studierna är prioriterade även i fortsättningen. står värd för ett internationellt högnivåforum i om hågkomst av Förintelsen och om bekämpande av antisemitism. Regeringen föreslår att 92 anvisas till 103 anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet är indelat i fyra områden. Mer än hälften av medlen (51,) avsätts för området Universitet och högskolor. Nästan en fjärdedel av medlen (23,) avsätts för området Barn- och ungdomsutbildning, varav avser utgifter för statliga bidrag. En tiondel av medlen (9,) avser området Forskning, med anslag till bl.a. forskning och forskningens infrastruktur. avser statsbidrag för området vuxenutbildning och yrkeshögskola. Därutöver avsätts till anslag för gemensamma ändamål t.ex. medlemsavgift till . Regeringen föreslår också beställningsbemyndiganden under tolv anslag på sammanlagt närmare ca . I bilaga 2 och 3 till betänkandet finns det en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden. Vidare föreslås ett antal bemyndiganden för regeringen, bl.a. att besluta om bidrag till forskningsanläggningen (European Spallation Source) på högst . , har i sina motioner föreslagit alternativ till regeringens förslag för vissa anslag. I förhållande till regeringens förslag till budget föreslår en minskning av anslagsnivån för utgiftsområdet med . föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskar med ca jämfört med regeringens förslag. föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet om ca i förhållande till regeringens förslag. föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet ökas med jämfört med regeringens förslag. En sammanställning av motionärernas anslagsförslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 2 till betänkandet. Utskottet tillstyrker punkterna 1–7 i propositionen om anslag och bemyndiganden och avstyrker motionerna. I avsnitten 3–7 nedan redogörs närmare för innehållet i propositionen och motionerna samt för skälen till utskottets ställningstagande. Utskottet ställer sig också bakom regeringens bedömningar när det gäller de tillkännagivanden som redovisas i propositionen. 3 Barn- och ungdomsutbildning Omfattning, mål och resultatanalys Området Barn- och ungdomsutbildning omfattar förskola, annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, fritidshem, gymnasieskola och gymnasiesärskola. var drygt en halv miljon barn inskrivna i förskolan eller av landets alla 1–5-åringar. /20 gick drygt 120 000 elever i förskoleklass och nästan 1,1 miljoner elever i . gick ca 350 000 elever i gymnasieskolan. Antalet elever i fritidshem uppgick till nära en halv miljon elever. Som mål för området hänvisar regeringen till det som anges i skollagen (2010:800) om syftet med utbildningen inom skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Regeringen anger också att målen för området ligger i linje med genomförande av mål 4 i Agenda , som syftar till att säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla. Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 3.4 i propositionen). Bedömningen är att det är stora variationer i områdets måluppfyllelse. Deltagandet i utbildning är högt på en övergripande nivå och resultaten på nationella såväl som internationellt jämförbara prov är generellt goda. noteras betydande variationer på punkter såsom uppmätta skillnader mellan elever av olika kön, likvärdighet och skolväsendets förmåga att verka kompensatoriskt. Regeringen redovisar därefter bedömningar av måluppfyllelsen i olika skolformer. Det var ungefär var fjärde elev som lämnade årskurs 9 utan ett godkänt betyg i ett eller flera ämnen. Utvecklingen har varit likartad , vilket sammantaget pekar på fortsatta utmaningar i skolans arbete för elevernas utveckling mot målen. Utvecklingen vad gäller behörighet till gymnasieskolans nationella program visar inte på någon större förändring men är i ett längre perspektiv på en fortsatt låg nivå. Elevernas bakgrund fortsätter att ha stor betydelse för skolresultaten. Att jämfört med övriga ligger kvar på en genomsnittlig nivå när det gäller likvärdighet är bekymmersamt. Resultaten i gymnasieskolan utvecklas i huvudsak väl i förhållande till målet. Inom både och gymnasieskolan kvarstår dock utmaningar, t.ex. med bristande likvärdighet i fråga om betygssättning och resultatskillnader mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund. Regeringen redovisar behandlingen av två tillkännagivanden inom Barn- och ungdomsutbildning (avsnitt 2.7 och 3.6 i propositionen). • en plan för att legitimera fler yrkesgrupper • möjligheter att kombinera gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott har tillkännagett för regeringen att den bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen (bet. 2013/14:UbU6 punkt 2, rskr. 2013/14:27). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. identifiera eventuella problem som följer av reglerna för legitimation och behörighet och bedöma om det fanns behov av att justera reglerna om legitimation och behörighet utan att reformens grundprincip förändras, för att underlätta kompetensförsörjning. I detta uppdrag ingick bl.a. att överväga om undantagen från kraven på legitimation och behörighet för lärare i modersmål och i yrkesämnena borde upphöra. Utredaren skulle vidare överväga om fritidspedagoger eller motsvarande skulle omfattas av legitimationssystemet. lämnade utredaren delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) och slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). I propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas (prop. 2017/18:194) föreslogs bl.a. att det undantag i skollagen (2010:800) som gav fritidspedagoger eller motsvarande möjlighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet skulle tas bort. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430). Övriga förslag i betänkandena bereds inom . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisningen i modersmål och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer. lämnade utredaren betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – Modersmåls-undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18). I betänkandet finns rekommendationer om hur lärarförsörjningen inom ämnet modersmål ska kunna tryggas och utvecklas, bl.a. en mer flexibel grundlärarexamen och ändrade krav för behörighet att undervisa i ämnet modersmål. Mot bakgrund av den brist på legitimerade och behöriga lärare som råder och att det inom överskådlig framtid fortfarande kommer att råda stor brist på sådana lärare avser regeringen inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Att införa krav på legitimation för ytterligare kategorier av lärare inom skolan skulle inte underlätta den rådande situationen. Regeringen arbetar i stället med olika åtgärder för att öka antalet legitimerade lärare i verksamheten, t.ex. genom att i enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemo-kraterna, , och de gröna ta fram förslag om att korta den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) och höja studietakten. Detta bedöms vara mest ändamålsenligt i den nuvarande situationen med stor lärarbrist. Enligt regeringen får tillkännagivandet om en plan för att legitimera fler yrkesgrupper anses slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att den bör utreda möjligheterna att införa särskilda regleringar för idrottsgymnasier som möter olika idrotters behov och förutsättningar och som möjliggör kombinationen elitidrott och gymnasiestudier (bet. 2018/19:UbU17 punkt 3, rskr. 2018/19:269). Tillkänna-givandet om möjligheter att kombinera gymnasieutbildning med elitsatsning i idrott är enligt regeringen inte slutbehandlat. Fokus i skolan ska vara på kunskap och bildning. Alla elever har rätt att utvecklas och skolan ska ge alla möjlighet att nå kunskapsmålen oavsett bakgrund och behov. Därför måste alla skolor vara bra skolor. Detsamma gäller förskolan där alla barn ska mötas av kunniga och kompetenta förskollärare, barnskötare och annan personal. Barngrupperna ska ha en lämplig sammansättning och storlek och barnen ska erbjudas en god miljö. För att stärka skolorna och ytterligare höja elevernas kunskapsresultat behövs fortsatta reformer. I avsnittet (3.5 i propositionen) redogör regeringen för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området samt ett antal större satsningar. Regeringen föreslår en ökning av det statliga stödet till skolor i områden med socioekonomiska utmaningar med riktade satsningar som ska gå till förbättrad arbetsmiljö och arbetsvillkor för lärare i utsatta områden. Vidare föreslås en tillfällig allmän förstärkning av det statliga stödet till skolväsendet med . Det är en skolsatsning på t.ex. ökad undervisningstid, mer läxhjälp och bättre arbetsmiljö för lärare. Regeringen föreslår ökade resurser till för att myndigheten ska kunna genomföra fler inspektioner i syfte att öka kunskapsresultat och jämlikhet. Genom att stärka det språkutvecklande arbetet i förskolan kan barn få mer jämlika förutsättningar inför skolstarten. Regeringen föreslår därför en förstärkning av det statliga stödet för bättre språkutveckling i förskolan. Dessutom föreslås en satsning för att ge bättre förutsättningar att främja elevers läsförmåga. Lovskola och läxhjälp är viktiga för att fler elever ska ges möjlighet att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program och att slutföra gymnasieskolan med en gymnasieexamen. Satsningen på lovskola innebär att fler elever får möjlighet till lovskola och att den erbjuds från tidigare ålder. För att bättre tillgodose huvudmännens och elevernas behov anser regeringen att de medel som avsatts för lovskola och läxhjälp bör kunna användas mer samlat. Covid-19-pandemin har ändrat förutsättningarna för att bedriva ordinarie undervisning och detta bedöms öka behovet av lovskola och läxhjälp. För arbetet med att genomföra strategin för digitalisering inom skolväsendet anser regeringen att en ny överenskommelse om detta bör slutas med Kommuner och Regioner (SKR). Det är viktigt att dra lärdom av den snabba digitala omställning som covid-19-pandemin har tvingat skolan till, så att den kan fortgå och genomföras på ett samordnat sätt som når alla huvudmän. Regeringens tidigare presenterade ambition att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare kvarstår. kommer det, enligt regeringen, även i fortsättningen att finnas ett behov av att staten riktar väl avvägda statsbidrag till specifika verksamhetsområden med stora utvecklingsbehov. För att bidra till en förskoleverksamhet av hög kvalitet aviseras ett samlat bidrag riktat mot förskolan. Vidare tar regeringen flera steg för en långsiktig bidragsstruktur för fortbildning. För att öka den vetenskapliga grunden i undervisningen och därigenom skapa förutsättningar för förbättrade kunskapsresultat anser regeringen därutöver att det bidrag till praktiknära skolforskning som fördelar bör ökas. Regeringen anger vidare bl.a. att resurser föreslås för ett förberedelsearbete för att kunna utarbeta regionala planeringsunderlag som ska stödja huvudmän i deras planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Ytterligare medel föreslås också avsättas för det fortsatta arbetet med att inrätta professionsprogram. Regeringen föreslår 15 anslag inom området Barn- och ungdomsutbildning om sammanlagt . Fem anslag om sammanlagt nära avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten, 1:4 Sameskolstyrelsen och 1:11 . Tio anslag om sammanlagt avser utgifter för statliga bidrag: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan, 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m., 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m., 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet, 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:12 Praktiknära skolforskning, 1:13 Bidrag till lärarlöner, 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för sex av dessa statsbidragsanslag: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan, 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:12 Praktiknära skolforskning, 1:13 Bidrag till lärarlöner och 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för området barn- och ungdomsutbildning (avsnitt 3.7 i propositionen). I propositionen redovisas under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag och/eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslagen för , , Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen återfinns också en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Regeringen anger att anslaget får användas för Statens skolverks förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). För att möjliggöra uppbyggnad av kapacitet för att kunna administrera insamling av de uppgifter som behövs för den officiella statistiken beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2021–2023. För fortsatt utveckling av professionsprogram beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2021 och med 2022. Regeringen anger att anslaget får användas för Statens skolinspektions förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). För att kunna öka kapaciteten i inspektionsverksamheten beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten Regeringen anger att anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen anger att anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sameskolstyrelsens verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). För att bl.a. stärka den integrerade samiska undervisningen och läromedelsproduktionen beräknar regeringen att Sameskolstyrelsen bör tillföras utökade resurser med 2021 och 2022 och därefter med . Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet samt för insatser som syftar till att minska skolsegregation. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration av uppdrag, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . För en allmän förstärkning av det statliga stödet till skolväsendet beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2021. Regeringen beräknar vidare att anslaget behöver ökas med för att förstärka det statliga stödet för bättre språkutveckling i förskolan. För en riktad satsning på skolor i områden med socioekonomiska utmaningar beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2021, 2022 och därefter med . Regeringen bedömer vidare bl.a. att statsbidragen för läxhjälp och undervisning under skollov bör ökas och beräknar att anslaget behöver öka med 2021 och med 2022 respektive 2023. För att finansiera andra prioriterade satsningar föreslår regeringen bl.a. att statsbidraget för fler lärarassistenter minskas med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2022–2029. Skälen är att inom sin verksamhet behöver kunna sluta fleråriga ekonomiska avtal. behöver myndigheten kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsnedsättning som är mottagna vid någon av de riksrekryterande utbildningarna i , , , och kommun. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. Skälet är att myndigheten beslutar om bidrag för omvårdnad och habilitering för elever som deltar i Rh-anpassad gymnasieutbildning (utbildning för elever med svåra rörelsehinder). Bidraget beviljas per läsår.