bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — Anslaget bör enligt utskottets uppfattning således öka med i förhållande till regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för energiforskningen till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen. I det regleringsbrev för (M2018/02947/S) som regeringen fattade beslut om finns inget uppdrag eller övriga villkor om att de medel som avsätts för energiforskning också ska fördelas till forskning om kärnkraft. I en skriftlig fråga (2018/19:132) till energi- och digitaliseringsminister ställde (M) följande fråga: I beslut till budget uppdrog till regeringen att även kärnkraftsforskning ska få medel genom . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Hur säkerställer statsrådet att inriktning om kärnkraftsforskning får praktiskt genomslag hos den ansvariga myndigheten? Energi- och digitaliseringsminister (S) gav bl.a. följande som svar på (M) fråga: I beslut om budget (prop. 2018/19:1 utg.omr. 21, bet. 2018/19:NU3, rskr. 2018/19:101) uttalas att det är av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag. Den energiforskning som finansieras med bidrag från () styrs av det riksdagsbundna målet att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Denna formulering är både stabil över tiden och föränderlig genom att de kvantitativa mål och milstolpar som åsyftas successivt utvecklas, beslutas och uppnås. Fokus på insatserna inom energiforskningen är även områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. Utifrån detta beslutar självständigt om medel till forskningsprojekt, oavsett teknik, som behövs för att uppnå de riksdags-bundna målen. Det är samma principer som gällt tidigare mandatperioder. Jag kan i sammanhanget även påminna om att har i uppdrag att finansiera forskning inom kärnteknik. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75 s. 217–218) som beslutades redovisar regeringen den riksdagsskrivelse som rör näringsutskottets betänkande (bet. 2018/19:NU3, rskr. 2018/19:101) som slutbehandlad i och med regleringsbrevet till . I vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99) gjordes ingen ändring när det gäller anslaget för energiforskning. Inte heller i de ändringar i regleringsbreven för (I2019/01627/E, I2019/01884/SVS) som beslutades av regeringen gjordes några ändringar i fråga om uppdrag eller villkor som rör energiforskning. fattade beslut om ett tillkännagivande om forskning om kärnkraft. I reservation 16 i betänkande 2018/19:NU14 (rskr. 2018/19:253), som vann i kammarens omröstning, angavs bl.a. följande: Kärnkraftsbolagen tar genom sin egen fond ansvar för kärnbränslehanteringen och avvecklandet av uttjänta reaktorer. Vi ser dock en potentiell utmaning inom forskning och kompetensförsörjning där vi menar att det borde finnas möjlighet för att även stödja projekt som säkrar att kärnkraftshanteringen är av högsta klass. Det är viktigt att kan behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer och ha möjlighet att bygga nya men också avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Vi förordar därför att tillkännager för regeringen att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft, i likhet med vad som anförs i motionerna 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2784 (M). I skrivelse 2019/20:75 (s. 333) anfördes att regeringen i regleringsbrevet till hade förtydligat i villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation, att har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Vidare angavs att regeringen övervägde att vid behov ta upp frågan i den proposition om forskning och innovation på energiområdet som var planerad att beslutas om . Ärendet bereddes vidare. Punkten var inte slutbehandlad. Höjda löner för förstelärare biföll utbildningsutskottets förslag till fördelning av anslag (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). biföll därmed delvis proposition 2018/19:1 och motionerna 2018/19:2893 av m.fl. (KD), 2018/19:2915 av m.fl. (KD), 2018/19:2937 av m.fl. (M) och 2018/19:2992 av m.fl. (KD). I sitt beslut anvisade anslagen inom utgiftsområde 16 med de anslagsvillkor som utskottet angett. I sitt ställningstagande anvisade utskottet inom anslaget 1:5 för att öka antalet förstelärare i utanförskapsområden. Utskottet framhöll att förstelärare i utanförskapsområden ska ha ett lönetillägg på . Anslaget beräknades öka med 2020 och 2021, enligt utbildningsutskottet (bet. 2018/19:UbU1 s. 43). I det regleringsbrev för (U2018/0029/GV) som regeringen fattade beslut om fick belasta anslagsposten med de ytterligare som beslutats om av , vilket totalt innebär . I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75 s. 186–188) som beslutades redovisar regeringen den riksdagsskrivelse som rör utbildningsutskottets betänkande (bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104) som slutbehandlad med de regleringsbrev som regeringen har fattat beslut om. Regeringen beslutade om de förordningsändringar som krävdes för att huvudmän i skolor i utanförskapsområden skulle kunna ta del av statsbidraget. Förstärkning av förvaltningsanslaget för biföll socialförsäkringsutskottets förslag till fördelning av anslag (prop. 2018/19:1 utg.omr. 8, bet. 2018/19:SfU4, rskr. 2018/19:80). biföll därmed delvis proposition 2018/19:1 och motionerna 2018/19:1726 av (M), 2018/19:2768 av m.fl. (KD), 2018/19:2921 av m.fl. (M) samt 2018/19:2927 av m.fl. (M). I sitt beslut anvisade anslagen inom utgiftsområde 8 med de anslagsvillkor som utskottet angett. I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. följande (bet. 2018/19:SfU4 s. 15): Att den som nekas uppehållstillstånd återvänder till sitt hemland är viktigt för att upprätthålla en reglerad invandring. Om man inte återvänder frivilligt måste återvändandet ske genom myndigheternas försorg. Ett stort problem för ett väl fungerande återvändandearbete är bristen på förvarsplatser. Anslag 1:1 tillförs därför för en ökning av antalet förvarsplatser. I det regleringsbrev för (Ju2018/00503/SIM) som regeringen beslutade om fanns inget uppdrag eller övriga villkor om att öka antalet förvarsplatser. noterade avsaknaden av uppdrag i ett pressmeddelande daterat . I en skriftlig fråga (2018/19:77) till justitie- och migrationsminister (S) ställde (M) följande fråga: Varför finns i regleringsbrev inte med den särskilda satsning på som har fattat beslut om i budgeten ? Justitie- och migrationsminister (S) gav bl.a. följande som svar på (M) fråga: När den rödgröna regeringen tillträdde 2014 hade 257 förvarsplatser. Regeringen förutsåg tidigt ett ökat behov av förvarsplatser och gav därför i uppdrag att skapa 100 nya förvarsplatser. fick i uppdrag att fortsätta att utöka platserna till minst 456. I planeringen för utökningen av förvarsplatser skulle beakta behovet av förvarsplatser i norra . Regeringen har således gett myndigheten i uppdrag [att] öka antalet förvarsplatser med . Myndigheternas regleringsbrev beslutades av en övergångsregering och är därför mer begränsade i omfattning än vanligt. när regeringen är på plats är det naturligt att analysera behoven av ändringar. Det inkluderar styrningen av förvarsverksamhet. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75 s. 82–83) som beslutades redovisar regeringen den riksdagsskrivelse som rör socialförsäkringsutskottets betänkande (bet. 2018/19:SfU4, rskr. 2018/19:80) som slutbehandlad med de regleringsbrev som regeringen fattat beslut om, och i förekommande fall ytterligare riktlinjer. I det regleringsbrev för (Ju2018/04306/SIM) som regeringen fattade beslut om gav regeringen myndigheten i uppdrag att öka antalet förvarsplatser . biföll justitieutskottets förslag till fördelning av anslag (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4, bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:73). biföll därmed delvis proposition 2018/19:1 och motionerna 2018/19:132 av m.fl. (SD), 2018/19:2453 av m.fl. (KD), 2018/19:2763 av m.fl. (KD), 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L), 2018/19:2868 av m.fl. (M) samt 2018/19:2936 av m.fl. (M). I sitt beslut anvisade anslagen inom utgiftsområde 4 med de anslagsvillkor som utskottet angett. I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. följande (bet. 2018/19:JuU1 s. 44): För att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs, utöver förstärkta resurser, även särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och locka fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. Utskottet föreslår därför att anslag ökas med 2019, 2020 och 2021 för att möjliggöra en höjning av polisernas löner. Genom att skjuta till särskilda medel möjliggörs en höjning av polisernas löner med i genomsnitt . Den närmare fördelningen av de tillförda medlen anser utskottet bör beslutas av myndigheten i samråd med berörda parter. I det regleringsbrev för (Ju2018/05278/LP) som regeringen beslutade om finns inget uppdrag eller övriga villkor om höjda polislöner. I en skriftlig fråga (2018/19:133) till inrikesminister (S) anförde (M) att anslagsökningen inbegriper medel som ska användas till höjda polislöner utöver den sedvanliga löneförhandlingen och inte till något annat och han ställde följande fråga: Avser statsrådet att säkerställa att den särskilda lönesatsningen blir verklighet, så att polisens löner höjs i enlighet med vad riksdag har beslutat om? Inrikesminister (S) gav bl.a. följande som svar på (M) fråga: I den budget som beslutades avsattes till polisen för förbättrade villkor. Av betänkande avseende utgiftsområde 4 Rättsväsendet (bet. 2018/19:JuU1), framgår att medlen ska fördelas av , som ska samråda med berörda parter inom . Delegeringen inom staten är långtgående och det har rått enighet i om denna princip . Regeringen är fast besluten om att fullfölja resurssatsningen på och utvecklingen av . Sedan är jag övertygad om att parterna kan förvalta de ökade resurser som fått så att organisationen ges möjlighet till att utveckla löner och andra villkor i förhandlingar med arbetstagarorganisationerna som myndigheten växer med fler medarbetare. Attraktiviteten i polisyrket ska förstärkas och de polisanställda ska få stöd av rejäla resurser, samordnade myndigheter och effektivare lagstiftning. Jag och regeringen agerar med kraft på flera fronter, men lönebildningsprocessen ska, så som utskottet framhåller, skötas internt även i . I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75 s. 82–83) som beslutades redovisar regeringen den riksdagsskrivelse som rör justitieutskottets betänkande (bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:73) som slutbehandlad med de regleringsbrev som regeringen fattat beslut om, och i förekommande fall ytterligare riktlinjer. Ett nytt uppdrag infördes i regleringsbrevet (Ju2019/01125/PO) för från : anslag har ökats i enlighet med den budget som har beslutat om. Myndigheten ska redovisa de särskilda åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket och förbättra villkoren. Av redovisningen ska också framgå vilka åtgärder som har vidtagits för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda till 2024. Vissa statsbidrag till regioner biföll socialutskottets förslag till fördelning av anslag (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9, bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). biföll därmed delvis proposition 2018/19:1 och motionerna 2018/19:1743 av (M), 2018/19:2787 av m.fl. (M), 2018/19:2791 av m.fl. (M), 2018/19:2822 av (KD), 2018/19:2881 av m.fl. (M), 2018/19:2910 av m.fl. (M), 2018/19:2914 av m.fl. (KD), 2018/19:2989 av m.fl. (KD), 2018/19:2995 av m.fl. (KD) och 2018/19:2997 av m.fl. (KD). I sitt beslut anvisade anslagen inom utgiftsområde 9 med de anslagsvillkoren som utskottet angett,. Bland annat anvisades ökade medel när det gäller anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård och medel till ett nytt anslag: 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75 s. 124–125) som beslutades redovisar regeringen den riksdagsskrivelse som rör socialutskottets betänkande (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111) som slutbehandlad med regleringsbrev som regeringen fattat beslut om. I granskningsanmälan (dnr 2851-2018/19) hänvisas till en intervju i Altinget i vilken ordförande för socialutskottet Acko Ankarberg (KD) uttryckte kritik mot att regeringen inte vid tillfället hade fördelat de medel som fanns avsatta för vården i det budgetförslag som röstades igenom i . Finansminister (S) bekräftade i en intervju med Altinget att medlen inte betalats ut. Det berodde enligt finansministern på att alla avtal inom vården inte ännu hade förhandlats fram med Kommuner och Regioner (SKR). Enligt finansministern berodde förseningen på att och i sin budget hade arbetat med riktade statsbidrag istället för generella (artiklarna finns på Altingets webbplats: . En typ av riktade statsbidrag är bidrag som har överenskommelser knutna till sig. Denna typ av riktade statsbidrag är den absolut största räknat i kronor inom området sjukvård och hälsa och förutsätter att regeringen och SKR kommer överens om vad som ska satsas på. Ett exempel på en sådant riktat statsbidrag var överenskommelsen för ökad tillgänglighet , den s.k. När det gäller anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna kan följande iakttagelse göras. nådde regeringen en överenskommelse med SKR om en uppdaterad kömiljard, vilken betalades ut i två omgångar: betalades ut , medlen var avsedda att bl.a. användas till förbättrad inrapportering av statistik om väntetider, och 1 betalades ut baserat på förbättringar i form av kortare väntetider inom specialistvården i en region eller genom att regionen hade en hög uppfyllnadsgrad av vårdgarantin. I 1 kap. 4 § regeringsformen (RF) anges att bestämmer hur statens medel ska användas. Enligt 1 kap. 6 § RF styr regeringen riket och är ansvarig inför . Av regeringsformens bestämmelser om statens budget framgår att beslutar om statens budget och om anslag för bestämda ändamål (9 kap. 1 och 3 §§ RF). Anslagen får inte användas på annat sätt än har bestämt (9 kap. 7 § RF). I förarbetena till regeringsformen (prop. 1973:90 s. 222 f.) anfördes att frågor om statsbudgetens utformning inte lämpade sig för en grundlagsreglering. Det ansågs att budgetsystemet skulle kunna behöva förnyas och att regeringsformen inte borde uppställa något hinder mot en sådan utveckling. Regeringsformen kompletteras därför på lägre normnivåer, genom bestämmelser i riksdagsordningen (RO) och andra lagar och förordningar. Med beslut om budget avses beräkning av statens inkomster och om anslag för bestämda ändamål. beslut om hur statens medel ska användas ges inte som i många andra länder i form av en lag utan genom en särskild beslutsform, anslagsbeslut, som har rättsverkan. Till ett anslag kan knyta bindande villkor och förena uppdrag. Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad har bestämt (m.fl., Regeringsformen, 2 uppl., 2018, s. 50–51). Uppgiften att verkställa utgiftsbesluten tillkommer i allmänhet regeringen. Varje utgiftsanordning av regeringen eller någon annan myndighet måsta ha sin grund i ett riksdagsbeslut och följa de villkor för hur medlen ska användas som har uppställt. Men av detta följer inte någon rättslig förpliktelse för regeringen att verkställa utgiftsbeslut (prop. 1973:90 s. 224 och 332). Det har inte ansetts ankomma på allmän domstol (NJA 1988 s. 15) att överpröva regeringens beslut om hur budgetbeslut ska verkställas (m.fl., Regeringsformen, 2 uppl., 2018, s. 469). I 9 kap. RO finns bestämmelser om vad som ska ingå i budgetpropositionen och när den ska lämnas samt om budgetårets förläggning. Där finns också bestämmelser om indelningen av statens budget i utgiftsområden. I 7, 10 och 11 kap. RO finns bestämmelser om behandling av budget-propositionen och andra propositioner på det finanspolitiska området. Den s.k. rambeslutsprocessen regleras i 11 kap. 18 § RO. Ytterligare bestämmelser om budgeten finns i t.ex. budgetlagen (SFS 2011:203). Av 3 kap. 11 § budgetlagen följer att när regeringen tilldelar en myndighet ett anslag, får den besluta om begränsningar i villkoren för utnyttjandet av anslaget. Av 3 kap. 12 § budgetlagen följer att regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. granskade utskottet regeringens agerande när det gäller att uppfylla beslut om medelstilldelning till drift och underhåll av järnvägsnätet och den styrning i övrigt som ansvarar för (bet. 2011/12:KU20 s. 90 f.). I utskottets ställningstagande noterades att såvitt granskningen hade kunnat visa var det brukligt att det i regleringsbrevet endast anges vissa av de villkor och ändamål som finns i t.ex. budgetpropositioner för bemyndiganden att göra ekonomiska åtaganden för staten, medan andra angivna villkor och ändamål inte anges. Utskottet ställde sig frågande till en sådan ordning och ansåg att det kunde finnas skäl att se över hur man formulerar bemyndiganden i regleringsbrev. En utgångspunkt inför en sådan översyn borde, enligt utskottet, vara att samtliga villkor som följer av riksdagsbeslutet för ett bemyndigande anges i den berörda myndighetens regleringsbrev. granskade utskottet regeringens styrning av fyra utvalda myndigheter (bet. 2016/17:KU10 s. 104 f.). I utskottets ställningstagande noterades bl.a. att utskottet när det gäller utformningen av regleringsbrev tidigare hade uttalat att en utgångspunkt inför en översyn lämpligen bör vara att samtliga villkor som följer av riksdagsbeslutet för ett bemyndigande anges i den berörda myndighetens regleringsbrev. Utskottet vidhöll denna uppfattning. I svaren från anfördes att de skäl som ett utskott och regeringen hade angett för sitt ställningstagande kunde ge vägledning för hur ett anslag och ett bemyndigande borde användas. Sådana skäl kunde enligt svaret motivera att det uppställs särskilda villkor i regleringsbrevet för anslaget och dess bemyndiganden. beslut innebär att anslagen ställs till regeringens disposition, inte myndigheternas. Utskottet ville således understryka värdet av att de villkor som gäller för en myndighets disposition av ett visst anslag direkt eller indirekt framgår samlat i regleringsbrevet. Därmed kan den som läser regleringsbrevet få en tydlig bild av vilka villkor som gäller för det aktuella anslaget. Som framgick av ett svar till utskottet görs inom en översyn av arbetet med att ta fram regleringsbreven. Utskottet förutsatte att vad som hade anförts av utskottet beaktades i den översynen och när regleringsbreven tas fram. granskade utskottet om regeringen hade agerat i strid med de budgetbeslut som fattat (bet. 2014/15:KU20 s. 202 f.). Utskottet konstaterade att av det material som redovisats i granskningsärendet framgick det inte något annat än att regeringen på det sätt som är brukligt hade genomfört beslut i de aktuella delarna eller beredde förordningsändringar som innebar att beslut kom att genomföras. Utskottet konstaterade också att nivån på anslaget i regleringsbrevet överensstämde med beslut utan att det i regleringsbrevet fullt ut preciserades hur mycket som fick användas till olika verksamheter. Utskottet ville vidare erinra om att budgetbeslut är den självklara utgångspunkten när regeringen beslutar om regleringsbrev och om andra åtgärder med anledning av statens budget, t.ex. förordningsändringar. Statens budgetår sammanfaller med kalenderåret. Vidare anförde utskottet att regeringens åtgärder med anledning av budgetbeslut bör vidtas så att budgetbeslutet i allt väsentligt genomförs vid årets början. Om någon del undantagsvis kräver längre beredning ska strävan vara att åtgärderna genomförs så snart det är möjligt. granskade utskottet regeringens hantering av beslut om jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen (bet. 2015/16:KU20 s. 30 f.). I en svarspromemoria till utskottet anfördes att efter beslut om en höjning av jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen påbörjades i ett arbete med att analysera vilka åtgärder som skulle krävas för att verkställa beslutet. presenterades decemberöverenskommelsen, och genom överenskommelsen fanns det förutsättningar för regeringen att få stöd i för sina budgetförslag. Med anledning av detta påbörjades ett arbete med att ta fram ett förslag om ändrad medelsfördelning i propositionen Vårändringsbudget . Bland annat skulle den medelsförstärkning för jämställdhetsbonusen som hade beslutat om tas bort, och i den nämnda propositionen föreslog regeringen också ett ändrat anslag i denna del. Utskottet konstaterade att det parlamentariska läget förändrats genom decemberöverenskommelsen på så sätt att det fanns förutsättningar för regeringen att få stöd i för sina budgetförslag. Därmed fick regeringens hantering av det aktuella riksdagsbeslutet anses rimlig. granskade utskottet en övergångsregerings befogenheter (bet. 2019/20:KU10 s. 27 f.). En fråga i granskningen var om det funnits beslut som getts ett annat innehåll av den anledningen att regeringsärendena prövades av en övergångsregering. I svaret från framhölls bl.a. att vid ett mycket utdraget regeringsskifte kan en övergångsregering i enlighet med Statsrådsberedningens promemoria behöva lämna en budgetproposition och en proposition med förslag till ändringar i innevarande års budget till . Mot denna bakgrund togs särskilda principer fram för utformningen av budgetpropositionen. Budgetpropositionen och propositionen Höständringsbudget gavs alltså ett annat innehåll just av den anledningen att de beslutades av en övergångsregering. Innehållet i regleringsbreven påverkades också av att budgetpropositionen utformades av en övergångsregering. De särskilda principer som togs fram för utformningen av budgetpropositionen togs upp med partier i . Efter det att hade beslutat om budgeten beslutade regeringen om regleringsbrev . I vissa fall villkorades fördelningen av medel i regleringsbreven med krav på ytterligare beslut av regeringen, exempelvis då ett genomförande av budgeten förutsatte att man beslutade om en ny förordning. När det gäller innehållet i regleringsbreven anfördes att de utformades utifrån Statsrådsberedningens promemoria En övergångsregerings befogenheter, och en utgångspunkt vid utformningen av regleringsbreven var att de inte skulle ha något innehåll som bedömdes vara politiskt kontroversiellt eller ha en tydlig partipolitisk inriktning. De skulle endast innehålla sådant som direkt följde av den beslutade budgeten eller som hade en nära anknytning till beslutade lagar och förordningar, t.ex. berörd myndighetsinstruktion. Vidare framhöll utskottet att en övergångsregerings beslut om regleringsbrev för det kommande budgetåret och ändringar i regleringsbrev för det innevarande budgetåret i huvudsak endast borde innehålla sådant som är en direkt följd av budgetbeslut. bör inte innehålla uppgifter som bedöms vara politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. Vidare noterade utskottet att det stora antalet beslut om regleringsbrev vid några regeringssammanträden var ett resultat av budgetbeslut. I samband med behandlingen under föregående av regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75, bet. 2018/19:KU21) anförde utskottet att när det gäller riksdagsskrivelser som rör budgetbeslut hade utrikesutskottet, socialförsäkringsutskottet och näringsutskottet framfört vissa synpunkter.