bet · H701UbU10 · 2020-03-05 00:00:00 — Enligt förordningen får statsbidrag lämnas till den som är huvudman för en grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola och till en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete. Det finns inga krav i förordningen på att en huvudman behöver använda behöriga lärare, utan huvudmannen ska använda lämplig personal inom den egna organisationen. Om huvudmannen anordnar denna hjälp i samarbete med en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete får dessutom den ideella föreningens bemanning användas. Statsbidraget administreras av . fördelade särskilda medel till öka föräldrars och andra vårdnadshavares delaktighet i sina barns lärande. Studieförbunden genomförde ca 1 200 studiecirklar, 300 arrangemang i annan folkbildningsverksamhet och ca 470 kulturprogram (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17 avsnitt 16.4.2, bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:101). Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan införs. Även av regeringsförklaringen från framgår att det ska införas en läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan så att den elev som riskerar att inte bli behörig till gymnasiet kan få mer undervisning i de ämnen som eleven behöver. Utskottet anser att ska ha höga ambitioner som en kunskapsnation. Utskottet vill därför inledningsvis framhålla att regeringen anser att utbildningspolitiken ska värna position som en ledande kunskapsnation och att fokus ska ligga på att höja kunskapsresultaten och öka jämlikheten i skolan. Utskottet vill uppmärksamma att regeringen genomför en rad olika insatser för att höja svenska elevers kunskapsresultat och stärka jämlikheten. När det gäller motioner som handlar om olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten i skolan vill utskottet inledningsvis erinra om den läsa-skriva-räkna-garanti som infördes i skollagen och som innebär att elever som är i behov av stöd ska få det tidigt och utformat utifrån sina behov. Genom garantin kartläggs elevers språkliga medvetenhet och matematiska tänkande redan i förskoleklassen med hjälp av ett nytt obligatoriskt kartläggningsmaterial. Om förskolläraren eller läraren ser att en elev visar en indikation på att inte nå kunskapskraven ska en särskild bedömning göras i samråd med personal med specialpedagogisk kompetens och stödinsatser sättas in om så behövs. Utskottet vill även lyfta fram uppdraget till om att följa upp garantin för tidiga stödinsatser, regeringens avisering om att införa en tioårig grundskola och arbetet i Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07). Utskottet avvaktar regeringens beredning av dessa frågor. Utskottet vill vidare lyfta fram att lämnat förslag till regeringen om reviderade kurs- och ämnesplaner, bl.a. för att fakta ska betonas tydligare. föreslår ändringar i kursplanerna och kunskapskraven i och sameskolan, i fem kursplaner i specialskolan och i ämnesplanerna i engelska, matematik och moderna språk på gymnasial nivå. Utskottet inväntar regeringens beredning i frågan. Utskottet kan också konstatera att det av 2018 framgår att glappet mellan pojkar och flickor minskar. När det gäller yrkanden om undervisningstiden vill utskottet hänvisa till den stadieindelade timplanen i som infördes . Syftet med införandet var att öka likvärdigheten mellan skolorna. Bland annat underlättar den stadieindelade timplanen för elever att byta skola utan att riskera att de missar undervisningstimmar, eller ett helt ämne om skolan de byter till har påbörjat ämnet i en tidigare årskurs. En ökad styrning av fördelningen av undervisningstiden innebär också att skolorna enklare kan följa upp att eleverna får de timmar de har rätt till. Vidare vill utskottet upplysa om de ökningar av undervisningstiden som har införts i timplanen fr.o.m. som innebär att eleverna i högstadiet får garanterad undervisningstid i matematik och eleverna i mellanstadiet och högstadiet får undervisningstid i idrott och hälsa. Enligt den sakpolitiska överenskommelsen ska det även införas en prioriterad timplan för elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Utskottet vill slutligen hänvisa till uppdraget till om en översyn av timplanerna. Utskottet finner inga skäl för att föreslå någon förändring av den rättsliga regleringen utan avvaktar regeringens arbete i dessa frågor. När det gäller yrkandet om läxhjälp hänvisar utskottet till den gällande regleringen om läxhjälp och att det framgår av den sakpolitiska överenskommelsen att det ska införas en läxhjälpsgaranti för elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan. Utskottet finner inte heller i detta avseende några skäl för att föreslå några förändringar. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2019/20:139 (V) yrkande 1, 2019/20:616 (SD) yrkandena 9 och 19, 2019/20:1627 (M), 2019/20:2056 (L) yrkande 1, 2019/20:2071 (S) yrkande 6, 2019/20:2456 (MP) yrkande 8, 2019/20:2828 (M) yrkande 2, 2019/20:3089 (M) yrkandena 2, 5 och 6, 2019/20:3110 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 (C) yrkandena 1 och 3. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD) och 9 (V). I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås att man ska utreda frågan om huvudmannaskap och ansvar för elevhälsan. Motionärerna gör gällande att barn och unga hänvisas tillbaka till elevhälsan från primärvården med uppmaning att elevhälsan ska remittera till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Barn och unga riskerar enligt motionärerna att falla mellan stolarna. I kommittémotion 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tydliggörande av huvudmannaskapet och ansvaret för elevhälsan. Enligt motionärerna måste lagstiftningen tydliggöra ansvarsfördelningen och öka kraven på samverkan mellan aktörerna. I kommittémotion 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 2 önskar motionärerna att staten ska ta över dysfunktionella skolor. Motionärerna konstaterar att det finns skolor som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. I motion 2019/20:795 av (MP) föreslår motionären att staten i enlighet med slutsatser ska ta ökat ansvar för finansieringen av skolan. Motionärens uppfattning är att bl.a. mot bakgrund av arbetet i Utredningen om en mer likvärdig skola bör kunna skapa tydlighet genom att uttala att man anser att skolan ska vara statligt finansierad. I motion 2019/20:1044 av (S) anser motionären att man bör överväga att se över hur man kan möjliggöra en mer rättvis resurstilldelning i skolan utifrån elevernas behov. Det behövs enligt motionären för att alla barn ska få en bra start i livet och för att säkerställa att alla får samma möjligheter att utvecklas fritt utifrån sina behov. I kommittémotion 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 10 vill motionärerna att antalet riktade statsbidrag till skolan ska minskas. Enligt motionärerna behövs en översyn av statsbidragen till förmån för ett stöd som består av två delar, dels en ökning av de allmänna statsbidrag som fördelas till kommunerna, dels ett kunskapskontrakt. I motion 2019/20:1132 av (S) önskar motionären att man ser över möjligheten att förtydliga skollagen så att alla elever utan kostnad ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan. Elever ska enligt motionären inte behöva avstå från gemensamma aktiviteter på grund av att aktiviteterna är förenade med kostnader. I partimotion 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att regeringen tillsätter en utredning om att grundskolor ska vara skyldiga att erbjuda sina elever kostnadsfri frukost. Frukost är något som ska erbjudas alla elever, och då får kostnaden inte vara ett hinder för de elever som inte har råd men som ofta har det största behovet. Bakgrund och gällande rätt Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshemmet. Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola (1 kap. 1 § skollagen). och regeringen har ett övergripande nationellt ansvar för skolväsendets resultat och utveckling. Staten anger nationella mål, krav och riktlinjer för verksamheterna i skollagen, läroplanerna och andra författningar. Staten ansvarar för tillsyn, statlig kvalitetsgranskning samt nationell uppföljning och utvärdering genom de statliga förvaltningsmyndigheterna inom området (och Skolinspektionen). I 2 kap. skollagen finns bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning inom skolväsendet. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Kommuner, i vissa fall regioner, och enskilda kan vara huvudmän för övriga skolformer (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Det innebär att huvudmännen ansvarar för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. I 2 kap. 25–28 §§ skollagen finns bestämmelser om elevhälsa för eleverna i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 276) anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård samt med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I förarbetena anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Regeringen gav och i uppdrag (U2017/01236/GV) att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. En slutredovisning med resultatet av uppföljningen, utvärderingen och hur slutsatserna av arbetet har spridits ska lämnas till () . Regeringen har beslutat att Utredningen om elevers möjlighet att nå kunskapskraven (U 2017:07) ska analysera bestämmelserna om tillgång till elevhälsa och föreslå hur det kan förtydligas vad som är en acceptabel lägstanivå. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:18). Beslutsunderlag för statligt huvudmannaskap Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Även av regeringsförklaringen från framgår att ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för statligt huvudmannaskap för skolan tas fram. Bakgrund och gällande rätt Den största delen av verksamheterna inom skolväsendet bedrivs av kommunerna och finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med statsbidrag som beslutar om efter förslag från regeringen i budgetpropositionen. Statsbidragen kan vara generella eller riktade. De generella statsbidragen finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna, som bereds av finansutskottet, och de riktade statsbidragen finns inom bl.a. utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som bereds av utbildningsutskottet. Därutöver ersätts kommunsektorn för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Sådana ersättningar finns också inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Kommunerna fördelar resurser för utbildning inom skolväsendet dels till sina egna förskole- och skolenheter, dels till andra huvudmän enligt särskilda bestämmelser om bidrag till fristående verksamheter, interkommunal ersättning och ersättning till statliga skolor. Enligt 2 kap. 8 b § skollagen ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Paragrafen omfattar fördelning av resurser såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Det är alltså förutsättningarna och behoven som ska vara styrande vid resursfördelningen. Bestämmelsen reglerar inte närmare hur resurserna ska fördelas men anger att de ska fördelas utifrån dessa grunder (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Bidraget till fristående verksamheter, dvs. verksamheter med enskild huvudman, består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten – den s.k. likabehandlingsprincipen (10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 14 kap. 15–17 §§, 16 kap. 52–55 §§ och 19 kap. 45–48 §§ skollagen). ändrades bestämmelserna i skollagen om bidrag till enskilda huvudmän för förskolor och skolor i form av tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever (se bl.a. 10 kap. 39 §). Genom ändringarna har det förtydligats att tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Vidare gör regeringen bedömningen att det bör klargöras att ett tilläggsbelopp också kan lämnas för sådana extraordinära stödåtgärder som ett barn eller en elev behöver i undervisningen. Syftet med åtgärderna är att säkerställa att enskilda huvudmän för förskolor och skolor får de resurser som behövs för att tillgodose varje barns och elevs behov av särskilt stöd (prop. 2015/16:134, bet. 2015/16:UbU19, rskr. 2015/16:255). får tilläggsbeloppet även omfatta situationen när elever deltar i lovskola (prop. 2016/17:156, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2016/17:293). () har avgjort två mål som handlar om hur storleken på tilläggsbelopp ska bestämmas. Utgångspunkten i målen är att kommuner beslutat att minska ersättningen för insatser av särskilt stöd till både kommunala och fristående skolor med hänsyn till kommunens budget. HFD anser att kommunerna inte haft stöd för sina beslut att minska tilläggsbeloppen till fristående skolor. Enligt HFD framgår det av både skollagen, förarbeten och praxis att tilläggsbelopp ska baseras på en individuell bedömning av varje barns unika behov. Det gäller också enligt domstolen tilläggsbeloppets storlek. Vidare står det klart att likabehandlingsprincipen inte gäller direkt i fråga om tilläggsbelopp. HFD uttalar att när storleken på tilläggsbelopp ska bestämmas ska utgångspunkten vara att barnets behov av stöd kan tillgodoses i praktiken (mål nr 5544-18 och 1320-19). Riktade statsbidrag till skolan I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16) har regeringen uttalat följande om de riktade statsbidragen på utbildningsområdet: Regeringens ambition är att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare. kommer det även i fortsättningen finnas ett behov av att staten riktar väl avvägda statsbidrag till specifika verksamhetsområden med stora utvecklingsbehov. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att befintliga statsbidrag i större utsträckning bör hanteras på ett samlat och långsiktigt sätt inom ramen för ett antal områden. Det innebär att vissa bidrag kommer att fasas ut medan andra kommer att föras samman i syfte att skapa effektiva och långsiktiga bidragsstrukturer för respektive behovsområde. I denna budgetproposition tas de första stegen i form av ett antal förslag, bl.a. gällande införandet av ett nytt samlat bidrag för karriärsteg för förstelärare, som ersätter nuvarande tre bidrag, samt en minskning av det totala antalet statsbidrag på skolområdet, vilket kan vara särskilt betydelsefullt för små huvudmän som inte har lika utbyggda administrativa stödfunktioner som större huvudmän. Vidare avser regeringen att genomföra förenklingar i förordningen (2016:937) om statsbidrag för en regional yrkesinriktad vuxenutbildning. I kommande budgetpropositioner avser regeringen att återkomma med ytterligare förslag. Regeringen meddelade i ett pressmeddelande att den beslutat om ett nytt samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare. Statsbidraget betalas ut fr.o.m. och ersätter tre tidigare statsbidrag för karriärsteg för lärare. Det samlade statsbidraget innebär att det blir färre riktade statsbidrag inom skolområdet, och därmed minskar enligt regeringen skolhuvudmännens administrativa börda (se förordningen [2019:1288] om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare). Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Regeringen framhöll i budgetpropositionen (2019/20:1 utg.omr. 16 s. 109) att en förutsättning för en jämlik skola är att resurser fördelas efter elevernas olika förutsättningar och behov – att skolor med större behov även tilldelas mer resurser. Regeringen hänvisade till att skolkommission i sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) lyfte fram att svensk skola har en för svag kompensatorisk resursfördelning. Utifrån detta föreslog ett nytt, socioekonomiskt viktat och villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa. Kommissionen menade att var en avvägd nivå i syfte att möjliggöra undervisning av hög kvalitet och kompensatoriska insatser för en likvärdig utbildning. Efter förslag från regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 10) infördes ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklassen och . Regeringen föreslog i budgetpropositionen en förstärkning av det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 1 2020 och beräknade att anslaget ökas med 2 . Förstärkningen möjliggör enligt regeringen för huvudmännen att stärka sin verksamhet i linje med den nivå som föreslog. Regeringen föreslog att 4 skulle anvisas till anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling . beräknades anslaget till 6 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utredningen om en mer likvärdig skola En särskild utredare (om en mer likvärdig skola, U 2018:05) har i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklassen och (dir. 2018:71). Syftet är att öka likvärdigheten inom de berörda skolformerna. Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera de bakomliggande orsakerna till skillnaderna i avsatta resurser för undervisning och elevhälsa inom förskoleklassen och mellan kommunerna och mellan de enskilda huvudmännen samt hur skillnaden i avsatta resurser påverkar kunskapsresultaten. Om analysen visar att skillnaderna i avsatta resurser behöver minskas för att förbättra kunskapsresultaten ska utredaren ta fram förslag för att minska dessa skillnader genom resurstilldelning och vid behov också lämna förslag på kompletterande insatser samt lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . I lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), som regeringen överlämnade till Lagrådet , föreslås ändringar i skollagen i fråga om systemet för bidrag till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem. När det gäller och motsvarande skolformer samt förskoleklassen framgår det av skollagen att utbildningen ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut (se 9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 § och 13 kap. 10 § skollagen). Det är en del av den äldre läroplanens intentioner att eleverna får tillgång till varierad och näringsriktig mat i skolan samt möjlighet att äta lunch tillsammans med andra elever och vuxna (prop. 1997/98:6 s. 78). Även i gymnasieskolan ska utbildningen vara avgiftsfri, eleverna ska utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning och avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. Huvudmannen får dock besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel (se 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 § skollagen). Det får trots bestämmelserna ovan förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Med en obetydlig kostnad avses t.ex. kostnader för en färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel, en mindre entréavgift till ett museum eller liknande (se prop. 2009/10:165 s. 374). I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Bestämmelserna gäller för förskoleklassen, och motsvarande skolformer liksom för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. När det gäller att tydliggöra eller ändra ansvarsfördelningen i fråga om skolan inom olika områden vill utskottet uppmärksamma att det framgår av den sakpolitiska överenskommelsen att det ska tas fram ett beslutsunderlag som kan skapa förutsättningar för ett statligt huvudmannaskap. När det sedan gäller yrkanden om elevhälsan vill utskottet peka på att regeringen har beslutat att Utredningen om elevers möjlighet att nå kunskapskraven (U 2017:07) ska analysera bestämmelserna om tillgång till elevhälsan. Utskottet avvaktar regeringens beredning av dessa frågor. Utskottet kan när det gäller yrkanden om ansvarsfördelningen och resursfördelningen konstatera att generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpliga att använda (bet. 2018/19:UbU10 s. 26). Utskottet vill därför lyfta fram att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16) har uttalat att regeringens ambition är att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare. I fråga om resursfördelningen vill utskottet även påminna om det ansvar som kommunerna har enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och att resurserna ska fördelas såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Vid fördelning av resurser till enskilda huvudmän ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning till den egna . När det gäller tilläggsbeloppet för en elev som behöver särskilt stöd ska det efter ett förtydligande i skollagen vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att () i två avgöranden ansett att kommuner inte har haft stöd för att minska tilläggsbeloppens storlek till fristående skolor med hänsyn till kommunernas budget. Utskottet vill även hänvisa till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 109) framhållit att en förutsättning för en jämlik skola är att resurser fördelas efter elevernas olika förutsättningar och behov – att skolor med större behov även tilldelas mer resurser. Utskottet vill därför påminna om att efter förslag från regeringen i budgetpropositionen beslutade att införa ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling .