bet · H801UbU4 · 2020-09-14 00:00:00 — En oberoende utredning av del i 2018 Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att tillkännager för regeringen att den omgående tillsätter en oberoende utredning för att se över det underlag och de metoder som användes i del av 2018 och hur dessa påverkade resultatet. I betänkandet finns en reservation (S, MP, C, V) i vilken det föreslås att avslår utskottets förslag om ett utskottsinitiativ. Betänkandet innehåller också ett särskilt yttrande (C). Utskottet lägger fram förslaget på eget initiativ. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 (S, C, V, MP) Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 (C) Bilaga 1 Förslag till utskottsinitiativ (L) Bilaga 2 Förslag till utskottsinitiativ (M) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen omgående tillsätter en oberoende utredning för att se över det underlag och de metoder som användes i del av 2018 och hur dessa påverkade resultatet, och detta tillkännager för regeringen. Reservation (S, C, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (SD), (MP), (L) och (S). Ärendet och dess beredning Ledamöterna från och Liberalerna väckte vid ett utskottssammanträde varsitt förslag om ett utskottsinitiativ om en oberoende utredning av del i 2018. Vid utskottssammanträdet informerade generaldirektör från med medarbetare om resultaten av PISA-undersökningen 2018 (prot. 2019/20:14). Vid utskottssammanträdet informerade statsrådet med medarbetare samt generaldirektör från om PISA-undersökningen (prot. 2019/20:49). Statsrådet meddelade utbildningsutskottet att har kontaktat och utveckling () för att inleda en granskning av statistiken och urvalet i den svenska delen av PISA-undersökningen. Vidare informerade statsrådet om att även andra internationella jämförande studier på utbildningsområdet utöver PISA-undersökningen visar att resultaten för svenska skolelever har förbättrats. Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den omgående tillsätter en oberoende utredning för att se över det underlag och de metoder som användes i del av 2018 och hur dessa påverkade resultatet. Jämför reservationen (S, C, V, MP) och det särskilda yttrandet (C). Gällande rätt och bakgrund Enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Ett utskottsinitiativ ska enligt bestämmelsen tas genom ett utskottsbetänkande enligt de bestämmelser som gäller för betänkanden i allmänhet. Nedan beskrivs svenska elevers resultat i de internationella jämförande studierna på utbildningsområdet , Timss och Pirls. (Programme for International Student ) är en internationell studie som organiseras av den ekonomiska samarbetsorganisationen . ansvarar för studien i . Studien som mäter 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap har genomförts . Totalt deltar 79 länder, bl.a. samtliga 37 i 2018. Totalt 600 000 15-åringar deltog i 2018. I deltog 5 500 elever i 207 grundskolor och 16 gymnasieskolor. Eleverna genomför ett datorbaserat prov och en elevenkät. Skolornas rektorer svarar också på en skolenkät. Resultaten för 2012, 2015 och 2018 framgår nedan. I 2018 presterade svenska elever över OECD-genomsnittet inom alla de tre ämnesområdena. Jämfört med ökade den uppmätta poängen men förbättringen är inte statistiskt säkerställd. • Läsförståelse: 2018: 506 poäng, 2015: 500 poäng och 2012: 483 poäng. OECD-genomsnittet i 2018 var 487 poäng. Bara fyra har statistiskt säkerställt högre resultat än , däribland . • Matematik: 2018: 502 poäng, 2015: 494 poäng och 2012: 478 poäng. OECD-genomsnittet i 2018 var 489 poäng. • Naturkunskap: 2018: 499 poäng, 2015: 493 poäng och 2012: 485 poäng. OECD-genomsnittet i 2018 var 489 poäng. Timss (Trends in International Mathematics and Science Study) är en internationell studie som undersöker kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskap hos elever i årskurs 4 och 8. Den är tillsammans med den största internationella kunskapsmätningen. Timss organiseras och leds av forskningsorganisationen (Achievement) som har sitt säte i . När det gäller Timss som avser elever i årskurs 4 deltog 2007, 2011 och 2015. I fråga om Timss som avser elever i årskurs 8 deltog 1995, 2003, 2007, 2011 och 2015. I Timss 2015 bröts den negativa resultatutvecklingen. De genomsnittliga resultaten i matematik och naturvetenskap var i årskurs 8 högre än förra gången Timss genomfördes och är nu tillbaka nivå. Resultaten är dock fortfarande lägre än nivå. Pirls (Progress in International Reading Literacy Study) är en internationell studie som undersöker läsförmåga och attityder till läsning hos elever i årskurs 4. har deltagit vid samtliga undersökningar, nämligen 2001, 2006, 2011 och 2016. Pirls 2016 ger därmed möjlighet att beskriva hur svenska elevers läsförmåga har sett ut under . Eleverna har förbättrat sitt resultat med 13 poäng sedan den förra Pirls-mätningen 2011, då den genomsnittliga poängen var 542 poäng. Jämför man resultatet med resultatet är skillnaden inte signifikant. Urval och bortfall i 2018 På varje skola ska det finnas en skolsamordnare som fungerar som en kontaktperson mellan skolan och och är ansvarig för att förbereda och genomföra på skolan. En manual för skolsamordnarna som avsåg 2018 framställdes av Westat A Survey Operations i samarbete med de internationella projektgrupperna och . Manualen är översatt och anpassad av . Den ger instruktioner om hur ska genomföras i skolan. Utgångspunkten i instruktionerna är att ska genomföras på samma vis i samtliga länder som deltar. I 2018 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap (appendix 2) beskrivs bl.a. urvalet och bortfallet i 2018. För att möjliggöra jämförelser mellan länder och deras skolsystem är utgångspunkten att definiera studiens målpopulation, dvs. slå fast vilka individer som ska vara i fokus för studien. I har man valt att definiera målpopulationen som alla 15-åringar som återfinns i skolans årskurs 7 eller högre. Urvalen görs i två steg. I ett första steg väljer ett antal skolor. I ett andra steg väljer var och en av dessa skolor ett antal elever. I varje land ska urvalet omfatta minst 150 skolor och 37 elever inom respektive skola. I händelse av att en skola inte har 37 elever väljs alla elever på skolan ut för deltagande så länge skolan inte har färre än 20 elever; då undantas skolan helt. I 2018 valdes för del 227 skolenheter slumpmässigt ut i ett första steg. Därefter valdes i ett andra steg sammanlagt 7 133 elever ut slumpmässigt på dessa 227 skolenheter. I fråga om exkludering, se nedan. I rapporten framgår att eftersom man vill jämföra länders skolsystem är det viktigt att veta om de 15-åringar som deltagit för ett specifikt land är representativa för landets 15-åringar som helhet. redovisar därför ett s.k. täckningsindex. Detta täckningsindex anger hur stor andel av målpopulation (dvs. landets alla 15-åringar) som återstår efter att hänsyn tagits till dels hur många av landets 15-åringar som inte återfinns i skolans årskurs 7 eller högre, dels hur många av de 15-åriga eleverna som av olika anledningar har exkluderats från att delta i PISA-undersökningen. Exkludering innebär att man måste ta hänsyn till att det kan finnas grupper av elever som av särskilda skäl behöver undantas före studiens genomförande. Följande riktlinjer har gett för exkludering: • Eleven har en måttlig till svår permanent fysisk funktionsnedsättning som gör att han eller hon inte kan delta vid provet • Eleven har en kognitiv, beteendemässig eller emotionell funktionsnedsättning som (enligt en på området professionellt sakkunnig person) gör att han eller hon inte kan delta i PISA-provet • Eleven uppfyller samtliga tre nedanstående kriterier  har inte svenska som modersmål  har begränsade kunskaper i svenska  har fått mindre än undervisning i svenska Som framgår av kan såväl enskilda elever som hela skolor exkluderas. Tillsammans bör exkluderingarna inte överstiga av målpopulationen. Exkludering av hela skolor innebär för del att en skolenhet och alla dess elever har exkluderats med anledning av att den antingen är en grundsärskola eller en specialskola. Enskilda elever har exkluderats om en elev uppfyller något av de tre kriterier för exkludering som beskrivs ovan och har kommit med i en skolas urval. Vidare framgår det av rapporten att av målpopulationen i exkluderades i 2018, på grund av att hela skolor exkluderades och på grund av att enskilda elever inom en skola exkluderades. Detta ska jämföras exkluderingar i 2015. har den största andelen exkluderingar av alla länder i hela . Genomsnittet för är . När en skola exkluderat en elev från genomförandet av 2018 har de uppgett en kod för exkludering i det elevprotokoll som skolorna fyllt i i samband med genomförandet. Denna kod har i på grund av juridiska skäl varit densamma oavsett vilket kriterium som legat till grund för elevens exkludering och därmed finns det ingen möjlighet att beräkna hur stor andel av exkluderingen av elever som går att tillskriva var och en av de tre kriterierna för exkludering. I rapporten sägs också att det dock finns goda skäl att tro att den ökade graden av exkludering i huvudsak beror på en ökad andel elever med begränsad erfarenhet av svenska språket, detta på grund av de migrationsströmmar som den stora flyktingkrisen gav upphov till och som syns i statistiken över nyanlända i svensk skola. har med anledning av detta bedömt den svenska graden av exkludering som acceptabel trots att den översteg i 2018. Det samlade täckningsindexet tar som nämndes ovan även hänsyn till 15-åringar som inte återfinns i årskurs 7 eller högre. För var täckningsindexet 0,86 i 2018 (0,94 i 2015). Merparten av den bristande täckningen i utgörs av ovan nämnda exkluderingar eftersom de allra flesta 15-åringarna i återfinns i skolans årskurs 7 eller högre. Enligt rapporten är det inte så i alla länder. Till exempel har de två och så låga täckningsindex som 0,66 respektive 0,62, beroende på att en stor andel av dessa länders 15-åringar inte längre går i skolan. Det genomsnittliga täckningsindexet för är 0,88. Bortfallet utgörs av de elever som av någon anledning inte deltog på PISA-provet trots att de ingick i urvalet. I anges hur stort bortfallet får vara för att data ska hålla en tillräckligt god kvalitet. Bland utvalda skolor ska delta, och bland de utvalda eleverna ska delta. Av rapporten framgår att bortfallet av svenska skolor i 2018 var och av svenska elever . Motsvarande siffror i 2015 var . Bortfallet för de svenska eleverna ökade . Jämfört med var bortfallet bland i genomsnitt något högre för skolor, , och något lägre för elever, . har utvecklat den internationella kunskapsundersökningen för att möta behovet av utvärdering av kvalitet, likvärdighet och effektivitet i utbildningssystem i världens länder. mäter elevers kunskaper och färdigheter i ämnena läsförståelse, matematik och naturkunskap. Utskottet kan konstatera att utvärderingarna och mätningarna har haft stor påverkan på den skolpolitiska debatten. Utskottet vill framhålla att när presenterade 2018 för utbildningsutskottet lyftes frågan om bortfall och hur många elever som kan exkluderas när det gäller nyanlända elever med i . Det besked som gav var att exkluderingen följer riktlinjer. Utskottet har genom mediernas granskning i frågan fått uppgifter om att , utöver bortfallet, undantagit elever som varit i . Bland annat sägs att enskilda skolor och rektorer inte följt för vilka elever som tillåts exkluderas på grund av bristande språkkunskaper. Uppgifter i medierna gör gällande att elever som haft begränsade kunskaper i svenska språket, men som varit i för länge för att uppfylla riktlinjer om exkludering från provet, i strid med regelverket ombetts att inte komma och skriva PISA-provet och sedan registrerats som bortfall. Det finns också uppgifter om att gjort felaktiga beräkningar, vilket kan ha resulterat i att de svenska poängen ser bättre ut och därmed att mätningen inte ger en korrekt bild av 15-åringarnas kunskapsutveckling. Vidare kan utskottet konstatera att av de elever som inte exkluderades, utan blev slutgiltigt utvalda att skriva provet, deltog inte vid provtillfället. Dessa elever räknas som bortfall. Det svenska bortfallet 2018 var högre än tidigare och högre än snittet i som uppgick till . Utskottet har informerats om att regeringen har bett granska resultat en gång till. Utskottet anser att det inte är tillräckligt. Eftersom är huvudansvarig för och delaktig i hanteringen av de svenska siffrorna är det utskottets uppfattning att denna granskning riskerar att inte bli oberoende. kommer att granska något som den har godkänt och frågan handlar enligt utskottets mening inte om resultatet är matematiskt korrekt, utan med hjälp av vilka urval och metoder data har samlats in. Utskottet anser att man måste kunna lita på att skolmyndigheterna hanterat materialet korrekt. Det gäller allt från urval, bortfall och genomförande till analys. Eftersom är ett av flera verktyg för att bedöma läget i svensk skola får det inte finnas oklarheter om de svenska siffrornas trovärdighet. Det påverkar alla elever men även olika reformer, statsbidrag, resursfördelningssystem och lärarutbildningar. Det är därför viktigt att en oberoende nationell granskning, ledd av personer som är fristående från såväl som startas för att utreda 2018. Utredningen behöver dels klargöra om urvalet av underlaget i studien har gjorts med metoder som strider mot gällande regler, dels undersöka () underlag om vistelsetid, vilka elever som räknats in i kategorierna för undantag respektive vilka som inte gjort det samt beräkningar. Utredningen bör även undersöka vilken kännedom och har haft om eventuell problematik i frågorna. Vid behov bör utredningen också komma med förslag på hur hantering av kan förbättras. Utskottet anser mot bakgrund av detta att regeringen med stöd av bestämmelserna i 9 kap. 16 § riksdagsordningen ska ges till känna att den omgående tillsätter en oberoende utredning för att se över det underlag och de metoder som användes i del av 2018 och hur dessa påverkade resultatet. Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. är världens största elevstudie och det är viktigt att , regeringen och hela det svenska skolsystemet med självklarhet kan lita på resultaten i undersökningen samt att inga som helst tvivel råder om resultat. För att säkerställa att resultaten håller hög kvalitet och är jämförbara mellan länder är det viktigt att undersökningen granskas av en oberoende part. har redan ombetts att ytterligare en gång granska resultat. Det är vår mening att är den mest lämpliga parten att granska PISA-undersökningens kvalitet eftersom har bäst kunskap om undersökningen och vad som gör den jämförbar mellan länder och . bör avslå utskottets förslag om ett utskottsinitiativ. Oberoende utredning av metoderna och resultaten i del av 2018 (C) (C) anför: För är det viktigt att det finns en stor tillit till PISA-undersökningen och andra internationella jämförelsestudier av svensk skola. De uppgifter som framkommit om hanteringen av vad gäller exkludering av elever på skolor är anmärkningsvärda och behöver granskas. Svensk skola ska utvärderas ärligt och öppet – bara så kan vi säkra en positiv utveckling av skolan. har därför drivit på för att får i uppdrag att granska resultat ytterligare en gång och i samband med det gör en särskild granskning av exkluderingen av elever i PISA-undersökningen. Uppdraget till fångar väl upp de frågor jag anser är viktiga att granska och jag ställer mig därför bakom reservationen som stödjer att är det mest lämpliga organet att granska de svenska PISA-resultatens kvalitet. Jag tror att det även kommer att leda till en snabbare process. Förslag till utskottsinitiativ (L) Förslag till utskottsinitiativ (M)