bet · H801AU1 · 2020-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 13, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också föreslagna bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 17 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Statens budget inom utgiftsområde 13 Statens budget inom utgiftsområde 13 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 13 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 13 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 13 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 13 anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och avslår motionerna 2020/21:655 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2967 av m.fl. (V), 2020/21:3403 av m.fl. (SD) i denna del, 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8 och 12, 2020/21:3411 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 2020/21:3581 av m.fl. (M) yrkandena 1 i denna del och 2–4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 13 punkt 2 och avslår motionerna 2020/21:3403 av m.fl. (SD) i denna del och 2020/21:3581 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (C), (SD), (S), Serkan Köse (S), (MP), (L), (M)*, Ciczie Weidby (V)*, (KD)* och (SD). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som påverkar anslagen inom utgiftsområdet . Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av regeringen genom arbetsmarknadsminister och jämställdhetsminister . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering till 7 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår arbetsmarknadsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller statens budget inom utgiftsområde 13. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Regeringen konstaterar inledningsvis att inom utgiftsområdet har beslutat om mål för integrationspolitiken, politiken mot diskriminering, jämställdhetspolitiken och politiken mot segregation. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För politiken mot diskriminering är målet ett samhälle fritt från diskriminering. Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet för politiken mot segregation är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. För vissa av områdena har regeringen beslutat om delmål eller om strategier och handlingsplaner. Därutöver framhåller regeringen för varje område att arbetet även ska bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs, bl.a. målen om att uppnå jämställdhet, minskad ojämlikhet och god utbildning till alla. När det gäller integrationspolitiken framgår det av propositionen att det främst är genom generella insatser för hela samhället som målet uppnås. De generella åtgärderna behöver dock enligt regeringen kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. I en första del av resultatredovisningen beskrivs utvecklingen inom områdena arbetsmarknad, utbildning, hälsa och boende. I denna del med koppling till det övergripande målet för integrationspolitiken används resultatindikatorer som arbetskraftsdeltagande, kunskapsresultat i och trångboddhet. I en andra del av resultatredovisningen som avser insatser för nyanlända invandrares etablering är redovisningen strukturerad efter anslagsstrukturen inom området. Denna redovisning baseras i huvudsak på återrapporteringar från de myndigheter som är ansvariga för att samordna eller genomföra insatserna, främst länsstyrelserna, och . Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som beslutat ska gälla för integrationspolitiken. Regeringen anför bl.a. att de insatser som gjorts inom utgiftsområdets verksamheter, tillsammans med insatser inom andra politikområden, har bidragit till att uppnå det integrationspolitiska målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. I fråga om politiken mot diskriminering anger regeringen att det strategiska arbetet för att förebygga och motverka diskriminering och rasism m.m. och för att stärka hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter bidrar till att det riksdagsbundna målet uppnås. När det gäller resultatindikatorer används anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering. Regeringen bedömer resultaten i huvudsak utifrån redovisningar från berörda myndigheter och underlag från antidiskrimineringsbyråerna. För insatser finansierade inom utgiftsområdet redovisas i första hand verksamhet inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott samt strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för politiken mot diskriminering. Regeringen anför bl.a. att tillsynsarbete och informationssatsningar har bidragit till mer kunskap om och ett förstärkt genomförande av diskrimineringslagen. Regeringen gör vidare bedömningen att insatser inom ramen för regeringens hbtq-strategi har bidragit till ökad kunskap om och synlighet för hbtq-personers rättigheter. Utöver det övergripande målet för jämställdhetspolitiken anger regeringen sex underliggande delmål: jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämställd utbildning, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, jämställd hälsa och mäns våld mot kvinnor ska upphöra. För respektive jämställdhetspolitiskt delmål listas ett antal resultatindikatorer som ska tydliggöra de centrala aspekterna i målen. Exempel på indikatorer är könsfördelning när det gäller chefer i offentlig och privat sektor, kvinnors lön som andel av mäns lön efter sektor, utbildningsnivå för befolkningen i åldern 25–, ersatta dagar för vård av barn, sjukpenningtalet efter ålder samt personer 16–utsatta för misshandel. Utvecklingen för de mest centrala indikatorerna redovisas översiktligt för varje delmål. I budgetpropositionens bilaga 4 Ekonomisk jämställdhet redovisas indikatorerna och utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Även områdena makt och inflytande respektive obetalt hem- och omsorgsarbete berörs i bilagan. Resultatredovisningen innefattar också en redogörelse för utvecklingen och resultatet av strategin Jämställdhetsintegrering. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för jämställdhetspolitiken. Regeringen gör även en bedömning av utvecklingen i förhållande till de jämställdhetspolitiska delmålen. Regeringen anför bl.a. att makten i samhället ännu inte är jämnt fördelad mellan kvinnor och män, även om utvecklingen i flera avseende har gått framåt eller visat på jämna resultat. När det gäller åtgärder mot segregation framhåller regeringen att det främst är genom generella insatser för hela samhället som målet uppnås. De generella åtgärderna behöver dock enligt regeringen kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. I fråga om resultatredovisningen konstaterar regeringen att det saknas tillgång till statistik utifrån en områdesindelning som är ändamålsenlig för området Åtgärder mot segregation. Regeringen anger att () har fått i uppdrag att förbättra förutsättningarna att följa upp segregationens utveckling, bl.a. genom att ta fram en rikstäckande områdesindelning av samtliga landets kommuner. Vidare har SCB i uppdrag att tillsammans med Delegationen mot segregation tillgängliggöra statistik och underlätta uppföljningen av socioekonomisk segregation baserat på denna rikstäckande områdesindelning. Tills vidare redovisas därför, liksom föregående år, resultat för ett antal indikatorer efter hur situationen ser ut i genomsnitt för de 38 områden i som har socioekonomiska utmaningar, dvs. stadsdelar som tidigare omfattats av lokala utvecklingsavtal och urbant utvecklingsarbete. Uppgifter om bl.a. andel förvärvsarbetande kvinnor och män, behörighet till gymnasieskolans nationella program och genomsnittlig disponibel inkomst redovisas som ett genomsnitt för de 38 områdena jämfört med riket som helhet. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för politiken mot segregation. Regeringen drar bl.a. slutsatsen att det finns bekymmersamma skillnader i uppväxt- och levnadsvillkor för personer som bor i områden med socioekonomiska utmaningar jämfört med personer som bor i andra områden. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingen av den ekonomiska styrningen fortsätter. En central del i detta är att fortsätta det utvecklingsarbete som bedriver för att förbättra regeringens resultatredovisningar till i budgetpropositionen. Som regeringen själv framhåller i budgetpropositionen består en viktig del av arbetet av förankring med utskottskanslier. Utskottet vill betona vikten av en fortsatt dialog mellan och regeringen i utvecklingsarbetet. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. När det gäller integrationspolitiken välkomnar utskottet att regeringen på ett tydligare sätt än redovisar en sammanfattande bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som beslutat om. Utskottet noterar också med gillande att redovisningen på ett tydligt sätt skiljer mellan den generella utvecklingen för utrikes födda och resultat av insatser för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Vad gäller politiken mot diskriminering har utskottet tidigare framfört att det är resultatet av den statliga verksamheten som ska stå i fokus, inte så mycket vilka insatser som gjorts. Utskottet välkomnar att resultatredovisningen i årets budgetproposition i detta avseende har utvecklats i positiv riktning. Utskottet inser att arbetet mot diskriminering är komplext och förutsätter en mängd åtgärder på olika nivåer, men noterar att det ändå framgår vilka insatser som finansieras inom utgiftsområdet. Vidare välkomnar utskottet att regeringen i sin analys av resultaten jämfört med gör en något tydligare koppling till det riksdagsbundna målet om ett samhälle fritt från diskriminering. I detta avsnitt bedöms resultaten också i relation till den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott och till den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. När det gäller dessa mål som regeringen beslutat om, dvs. den nationella handlingsplanen och strategin, konstaterar utskottet att de förutom att anges i målavsnittet också anges som en bedömningsgrund. Beträffande jämställdhetsområdet konstaterar utskottet att resultatredovisningen utgår från tydliga delmål med tillhörande resultatindikatorer. Utskottet är medvetet om att jämställdhetspolitiken är bred och ska integreras i regeringens samlade arbete. När det gäller resultaten av de insatser som finansieras av anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder efterfrågar utskottet en tydligare specificering i enlighet med vad regeringen själv aviserar i inledningen till resultatredovisningen för jämställdhetsområdet. För vart och ett av delmålen görs en bedömning av utvecklingen på området, t.ex. när det gäller att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utskottet uppskattar regeringens strukturerade redovisning och bedömningar av måluppfyllelsen i fråga om både det övergripande målet för jämställdhetspolitiken och de ingående delmålen. Vidare anser utskottet att det är positivt att resultatredovisningen också innefattar en redogörelse för utvecklingen och resultatet av strategin Jämställdhetsintegrering. Eftersom jämställdhetsintegrering även i fortsättningen är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen återkommer utskottet till frågan i avsnittet Statens budget inom utgiftsområde 13. I fråga om resultatredovisningen för åtgärder mot segregation konstaterar utskottet liksom regeringen att det saknas tillgång till statistik utifrån en områdesindelning som är ändamålsenlig. Utskottet noterar att såväl som Delegationen mot segregation har regeringens uppdrag att förbättra förutsättningarna för att tillgängliggöra statistik och underlätta uppföljningen av socioekonomisk segregation baserat på en rikstäckande områdesindelning. Utskottet ser fram emot en utvecklad resultatredovisning på området. Till dess välkomnar utskottet ändå att regeringen gör en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål som har beslutat ska gälla för politiken mot segregation. Avslutningsvis vill utskottet uppmärksamma att delmålen som finns på ett flertal områden fyller en viktig funktion. används inte själva begreppet delmål men utskottet uppfattar det som att t.ex. nationella strategier och handlingsplaner i praktiken fungerar som just sådana. I alla händelser anser utskottet att det är bra om regeringen när det är motiverat också markerar att delmålen innebär en precisering av det övergripande riksdagsbundna målet och ett förtydligande av regeringens prioriteringar. Detta gäller inte minst om regeringen anger nya delmål. Utskottet noterar att regeringen på ett annat sätt än tidigare framhåller att arbetet på respektive område även ska bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs. Utskottet förstår detta tillägg som ett slags delmål som regeringen fattat beslut om. I sammanhanget noterar utskottet att regeringens utveckling av den ekonomiska styrningen har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter. Här anges bl.a. att mål beslutade av regeringen kan redovisas om de preciserar de riksdagsbundna målen och de ger en tydligare resultatredovisning. Utskottet anser att delmålen fyller en sådan funktion, t.ex. på jämställdhetsområdet där de preciserar det övergripande målet och dessutom ger en tydlig struktur för resultatredovisningen och den efterföljande analysen. Även när det gäller området diskriminering fyller delmålen, här i form av handlingsplaner och strategier en motsvarande funktion. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att utvecklingen av strukturen i regeringens resultatredovisning är positiv. Utskottet välkomnar detta och ser fram emot att följa fortsatta utvecklingsinsatser för hela utgiftsområdet i nästa års resultatredovisning. Statens budget inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. , , och alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgifts-område 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering sammanlagt ska bestämmas till 7 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13 punkt 1). För vissa anslag föreslår regeringen också att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 2). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 13. Inledningsvis redogörs för huvuddragen i den politiska inriktningen. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår i tabellerna i bilaga 2 och 3. Enligt regeringen pekar mycket på att den pågående pandemin medför försämrade förutsättningar för integration och etablering. För grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden är risken stor att de fastnar i långtidsarbetslöshet eller lämnar arbetskraften. Detta gäller inte minst utrikes födda kvinnor med kort utbildning och unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning. Det krävs enligt regeringen fortsatta insatser för att stärka situationen för utrikes födda kvinnor. Regeringen betonar att alla nyanlända ska ha tillgång till relevant information om det svenska samhället och om grundläggande demokratiska principer om jämställdhet, mänskliga rättigheter och barns rättigheter. Vidare framhåller regeringen att kommunerna har en avgörande roll i att tillförsäkra nyanlända och ensamkommande barn och unga ett gott mottagande. Regeringen anser att förutsättningarna för kommuner och andra aktörer behöver stärkas och deras arbete med mottagande av nyanlända och ensamkommande barn och unga behöver utvecklas ytterligare. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. En reform som innebär att anslaget tillförs medel är en förstärkning av samhällsinformation m.m. inom ramen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och regioner för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Anslaget får även användas för utgifter för vidarebosättning. En reform som innebär att anslaget tillförs medel är bidrag till kommuner med ett högt flyktingmottagande. Anslaget minskas till följd av ett lägre antal kommunmottagna. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 6 . 1:3 Hemutrustningslån: Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. För att finansiera insatser i arbetet mot rasism (se området Diskriminering) minskas anslaget. Ett lägre antal mottagna i kommunerna beräknas ge lägre utgifter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen lyfter fram att har människor i världen protesterat mot rasism som tar sig olika uttryck. Även i utsätts människor för rasism, intolerans och hatbrott eller diskriminering på grund av t.ex. sin etnicitet eller religion. Regeringen framhåller att arbetet mot rasism, intolerans och diskriminering kräver ett långsiktigt och strukturerat arbete. I arbetet framöver ska historiska övergrepp som hänger ihop med rasism och diskriminering lyftas fram i ljuset med särskild fokus på de nationella minoriteterna. Regeringen framhåller vidare att det behövs fortsatt arbete för att förbättra hbtq-personers situation i . Regeringen konstaterar att hbtq-personer fortfarande har en högre psykisk ohälsa än befolkningen generellt och särskilt allvarlig är situationen för transpersoner. Utsattheten för hatbrott är enligt regeringen stor. 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen konstaterar att pandemin har medfört förändrade resmönster och nya rutiner för bl.a. digitala möten på många arbetsplatser, däribland vid svenska myndigheter. Mot denna bakgrund föreslås en generell besparing på myndigheternas anslag för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för bl.a. statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck För att fortsätta det långsiktiga och strukturerade arbetet mot rasism i enlighet med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott tillförs anslaget medel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2022.