bet · H701NU18 · 2020-06-04 00:00:00 — Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Utskottet föreslår att antar regeringens proposition om skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång där det bl.a. föreslås att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör en revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv. Utskottet anser att bör uppmana regeringen att inom ramen för EU-samarbetet verka för att EU:s nya upphovsrättsdirektiv revideras i enlighet med det som utskottet anför. Vidare föreslår utskottet att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående insatser och gällande regler. I betänkandet finns fem reservationer (S, M, SD, C, V, L, MP). I en reservation (S, V, MP) förordas att inte gör något tillkännagivande. I betänkandet finns även ett särskilt yttrande (V). Proposition 2019/20:149 Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. Två yrkanden i en följdmotion. 19 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv 1.Övrigt om sanktioner på immaterialrättens område, punkt 2 (SD) 2.Revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv, punkt 3 (S, V, MP) 3.Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (M, L) 4.Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (SD) 5.Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (C) Övrigt om sanktioner på immaterialrättens område, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 2. lag om ändring i patentlagen (1967:837), 3. lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485), 4. lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter, 5. lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306), 6. lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877), 7. lag om ändring i lagen (2018:1653) om företagsnamn. Därmed bifaller proposition 2019/20:149 punkterna 1–7 och avslår motion 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 11. Övrigt om sanktioner på immaterialrättens område 2019/20:3595 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka inom ramen för EU-samarbetet för att EU:s nya upphovsrättsdirektiv revideras och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:392 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 2 (S, V, MP) 2019/20:392 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:684 av (SD), 2019/20:693 av (KD) yrkande 6, 2019/20:1560 av (M), 2019/20:1699 av (SD), 2019/20:1768 av och (båda C), 2019/20:2414 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 16–18, 2019/20:3150 av (SD) och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 3 (M, L) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (C), (M), (V), (S), (S), (S), (M), (M), Per Lodenius (C), (S), (SD), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång (prop. 2019/20:149), två yrkanden i en följdmotion och 19 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och övriga behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Regeringen gav en särskild utredare (justitierådet ) i uppdrag att överväga behovet av skärpta straffskalor för de allvarligaste upphovsrätts- och varumärkesintrången. Utredaren fick också i uppdrag att ta ställning till om åtalsprövningsreglerna behöver ändras, om det är så att straffskalorna skärps. I uppdraget ingick även att överväga om det bör bli lättare att säkra egendom av vissa slag under en brottsutredning och om det bör tydliggöras hur sådan egendom ska hanteras efter det att den har förverkats. Utredaren skulle också föreslå de författningsändringar som det fanns anledning till (dir. 2017:4). Utredaren lämnade betänkandet Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott (SOU 2018:6) till regeringen. Betänkandet har därefter remissbehandlats. Under den fortsatta beredningen av betänkandet har regeringen uppmärksammats på att ytterligare lagändringar bör övervägas i förhållande till samtliga immaterialrättsliga lagar och ett utkast till lagrådsremiss togs därför fram i . Utkastet remissbehandlades och remissinstanserna ombads att yttra sig över de förslag och bedömningar i utkastet som avser skärpta straff och ändrade åtalsprövningsregler. Regeringen beslutade att begära in Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet hade inga synpunkter på förslagen. I propositionen föreslår regeringen att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång ska skärpas genom att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Straffet föreslås vara fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt föreslår regeringen att det särskilt ska beaktas om gärningen har föregåtts av särskild planering, har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, har varit av större omfattning eller annars har varit av särskilt farlig art. Vidare föreslås att nya brottsbeteckningar ska införas och att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ändras så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott endast om åtalet är motiverat från allmän synpunkt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i de olika immaterialrättsliga lagarna som bl.a. innebär att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps. avslår därtill motionsyrkanden om att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen och att de föreslagna lagändringarna ska utvärderas och ses över. Jämför reservation 1 (SD) och det särskilda yttrandet (V). I propositionen framhåller regeringen att samhället har utvecklats sedan straffskalorna för immaterialrättsintrång fick sin nuvarande utformning. Betydelsen av immateriella rättigheter har ökat väsentligt som en storskalig och industriellt bedriven intrångsverksamhet har utvecklats. Regeringen anför att det får allvarliga konsekvenser för hela samhället och att det är angeläget att strafflagstiftningen är utformad så att denna typ av brottslighet kan mötas med påföljder som står i proportion till brottens allvar. I propositionen föreslår regeringen därför att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps genom att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Straffet föreslås vara fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt föreslår regeringen att det särskilt ska beaktas om gärningen har föregåtts av särskild planering, har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, har varit av större omfattning eller annars har varit av särskilt farlig art. Vidare föreslås att nya brottsbeteckningar ska införas och att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ändras så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott endast om åtalet är motiverat från allmän synpunkt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen framhåller regeringen att den immaterialrättsliga intrångsproblematiken ser väsentligen annorlunda ut än när de nuvarande straffskalorna infördes. finns en organiserad och strukturerad intrångsverksamhet som leder till stora skador för hela samhället vilket riskerar att slå undan benen för enskilda kreatörer, kulturskapare och småföretag och påverkar hela branscher. Det snedvrider konkurrensen för näringslivet och leder till att värdefulla arbetstillfällen och skatteintäkter går förlorade. Regeringen anför även att intrångsverksamheten i ett internationellt perspektiv ofta har koppling till annan grov brottslighet och att det därför finns anledning att se allvarligt på denna typ av brottslighet. som regeringen inte ser något behov av en allmän skärpning av straffen för immaterialrättintrång är det tydligt att straffskalorna inte ger utrymme för att i de allvarligaste fallen döma ut ett straff som motsvarar brottets svårhet. I propositionen anför regeringen vidare att det nära förhållandet mellan de olika immaterialrättsliga skydden innebär att det finns en uppenbar risk för tillämpningssvårigheter om straffbestämmelserna påtagligt skiljer sig från varandra. Initialt kan det vara svårt att avgöra vilken rättighet ett intrång avser och samma brottsliga gärning kan innefatta flera typer av intrång. kan de praktiska konsekvenserna bli stora beroende på vilken av lagarna man väljer att grunda sin talan på. Det gäller inte bara i fråga om vilket straff som kan dömas ut, utan också i fråga om preskriptionstid och vilka straffprocessuella tvångsmedel som finns att tillgå. Regeringen anför även att det inte går att komma ifrån att differentierade straffskalor skulle ge intrycket av att vissa immateriella rättigheter är mer skyddsvärda än andra och det är svårt att motivera varför så skulle vara fallet. Särskilt tydligt blir det naturligtvis i fall då t.ex. ett omfattande patentintrång avseende ett läkemedel skulle kunna leda till ett påtagligt mildare straff än ett varumärkesintrång avseende samma läkemedel. Att de storskaliga och industriellt betonade intrången är mindre vanliga på andra områden än de varumärkes- och upphovsrättsliga kan enligt propositionen knappast utgöra skäl för att döma till mildare påföljd om och när ett sådant intrång faktiskt förekommer. Av bl.a. dessa skäl föreslår regeringen att straffen för de allvarligaste intrången ska skärpas i samtliga immaterialrättsliga lagar. Som framgår av propositionen anser regeringen att de straffskärpningar som föreslås genom införandet av grova brott bör ta sikte på den brottslighet som är av särskilt farligt slag för såväl rättighetshavarna som samhället. För att åstadkomma detta kan man i straffbestämmelserna ange s.k. kvalifikationsgrunder, dvs. vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. På så sätt säkerställs att ett brott som regel kommer att bedömas som grovt, om det finns sådana omständigheter som lagstiftaren särskilt har framhållit. Det främjar förutsebarheten och ger en bättre ledning och större enhetlighet i rättstillämpningen. Regeringen föreslår i propositionen att kvalifikationsgrunderna utformas på samma sätt i samtliga immaterialrättsliga lagar. Enligt de överväganden som regeringen har gjort och som redovisas i propositionen bör det vid bedömningen av om ett brott ska anses som grovt särskilt beaktas om gärningen har föregåtts av särskild planering eller utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. Dessutom bör det anges att det särskilt ska beaktas om gärningen har varit av större omfattning. På så sätt tydliggörs enligt regeringen att fokus för bedömningen av gradindelning ska ligga både på gärningsmannens förslagenhet och på gärningens storskalighet. I propositionen framhåller regeringen vidare att brott som begås på sådana sätt ofta medför att gärningsmannen kan bygga upp ekonomiska resurser som till del kan återinvesteras i verksamheten. Även i de fall där gärningsmannens motiv för att begå brott inte är ekonomiskt får ett sådant strukturerat eller omfattande tillvägagångssätt ofta svåra följder, t.ex. i form av stora skador för rättighetshavarna, tredje män och samhället i stort. m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2019/20:3595 yrkande 1 ett tillkännagivande om att den föreslagna lagstiftningen ska utvärderas efter att den har trätt ikraft. Anledningen är att man vill undvika att den nya lagstiftningen skapar praxis som i praktiken fokuserar på enskilda individer i stället för omfattande organiserad brottslighet. I motionen påpekas vidare att det på ett övergripande plan måste finnas en balans i systematiken i straffrätten så att den överensstämmer med det allmänna rättsmedvetandet. I och med att det maximala straff för immaterialrättsintrång som föreslås i propositionen motsvarar straffen för vad som kan anses vara betydligt grövre brott förordas i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen åter bör utreda en revidering av straffvärdet för immaterialrättsliga brott utifrån principerna om proportionalitet och ekvivalens. I motion 2019/20:3263 av m.fl. (C) anförs att systematiska och storskaliga upphovsrättsbrott bör kunna bekämpas i större omfattning än . I yrkande 11 förordas därför ett tillkännagivande om att ett grovt upphovsrättsbrott bör införas i lagstiftningen. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker. – Övrigt om sanktioner på immaterialrättens område. Inledningsvis vill utskottet framhålla vikten av ett fungerande och ändamålsenligt immaterialrättsligt regelverk. I takt med den tekniska utvecklingen och de immateriella tillgångarnas ökade betydelse har också intrångsproblematiken i grunden förändrats och en storskalig och industriellt bedriven intrångsverksamhet har vuxit fram. Utskottet ser därför positivt på att regeringen nu föreslår ändringar i det immaterialrättsliga regelverket så att samhället har möjlighet att möta denna typ av brottslighet med påföljder som står i proportion till brottens allvar. I kommittémotion 2019/20:3263 (C) förordas ett tillkännagivande om att ett grovt brott bör införas upphovsrättslagstiftningen för att systematiska och storskaliga upphovsrättsbrott ska kunna bekämpas i större omfattning än . Såvitt utskottet kan bedöma innebär ett genomförande av förslagen i regeringens proposition att den nämnda motionen i allt väsentligt blir till tillgodosedd i berörd del. Något tillkännagivande från i enlighet med vad motionärerna efterfrågar behövs därmed inte. Med det anförda tillstyrks härmed regeringens proposition, och den nämnda motionen avstyrks i berörd del. Övrigt om sanktioner på immaterialrättens område I kommittémotion 2019/20:3595 (SD) förordas ett tillkännagivande om att det regelverk som regeringen föreslår i propositionen ska utvärderas efter att det trätt ikraft. Motionärerna anger att det är angeläget att säkerställa att lagstiftningen får avsedd effekt och träffar den organiserade storskaliga brottsligheten. I motionen förordas även ett tillkännagivande om att regeringen åter bör utreda en revidering av straffvärdet för immaterialrättsliga brott utifrån principerna om proportionalitet och ekvivalens. Utskottet vill till att börja med framhålla att den immaterialrättsliga intrångsproblematiken ser väsentligen annorlunda ut än när de nuvarande straffskalorna infördes. Det är enligt utskottets uppfattning uppenbart att det förekommer storskalig organiserad intrångsverksamhet som leder till stora skador för enskilda kreatörer, kulturskapare, företag och hela branscher. Sådan brottslighet snedvrider även konkurrensen för näringslivet och leder till att värdefulla arbetstillfällen och skatteintäkter går förlorade. Med anledning av det som framförs i den nämnda motionen vill utskottet framhålla att de föreslagna lagändringarna innehåller s.k. kvalifikationsgrunder, dvs. vad som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett brott är grovt. Som redovisats i det föregående kan det på så sätt säkerställas att ett brott som regel kommer att bedömas som grovt, om det finns sådana omständigheter som lagstiftaren särskilt framhållit. Utskottet kan konstatera att kvalifikationsgrunderna i den föreslagna lagstiftningen tar sikte på sådan brottslighet som utövas i organiserad form. Utskottet vill även framhålla att organiserad storskalig intrångsverksamhet i ett internationellt perspektiv ofta har koppling till annan grov brottslighet. Utskottet instämmer bl.a. därför i regeringens bedömning att det finns anledning att se allvarligt på denna typ av brottslighet, som det inte finns något behov av en allmän skärpning av straffen för immaterialrättsintrång. Med det anförda avstyrks den nämnda motionen. Revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör verka för att EU:s nya upphovsrättsdirektiv revideras och tillkännager det för regeringen. Jämför reservation 2 (S, V, MP). I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) anförs att EU:s upphovsrättslagstiftning behöver moderniseras. Av yrkande 15 framgår att motionärerna anser att EU:s upphovsrättsdirektiv bör revideras och att de bestämmelser som rör uppladdningsfilter och den s.k. länkskatten bör avskaffas. I kommittémotion 2019/20:392 av m.fl. (SD) yrkande 5 förordas ett tillkännagivande om att ska verka för att avskaffa regler på upphovsrättsområdet som står i konflikt med intresset av ett fritt internet och en fri åsiktsbildning. Motionärerna framför bl.a. att EU:s nya upphovsrättsdirektiv innehåller bestämmelser som riskerar att begränsa informationsfriheten på internet. Detta gäller särskilt de delar av direktivet där det framgår att digitala plattformar framgent kommer att behöva betala licensavgifter för vissa referat och länkar och i vissa fall åläggas ett publicistiskt ansvar. Det riskerar att hämma spridningen av information, satir och kultur på ett sätt som går utöver vad som är skäligt utifrån intresset av en fri debatt och åsiktsbildning. Motionärerna menar att bör verka för att direktivet revideras och att dessa bestämmelser tas bort. antog ett nytt upphovsrättsdirektiv (och rådets direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven /9/EG och 2001/29/EG). Direktivet innehåller bestämmelser som bl.a. rör anpassning av upphovsrättsliga undantag och inskränkningar till en digital och gränsöverskridande miljö, förbättring av licensieringsförfaranden för att säkerställa bredare tillgång till innehåll samt en välfungerande marknadsplats för upphovsrätt. Genom direktivet införs obligatoriska undantag från upphovsrätten för ändamål som gäller text- och datautvinning, undervisning online samt bevarande och digital spridning av kulturarv. I direktivet fastställs även harmoniserade regler som underlättar utnyttjande av verk som inte längre saluförs (utgångna verk), utfärdande av kollektiva licenser med utvidgad verkan och klarering av rättigheter för filmer genom plattformar för beställvideo. Vidare införs en ny rättighet för pressutgivare för onlineanvändning av deras presspublikationer. Upphovsmän till verk som ingår i presspublikationen har också rätt till en del av de intäkter som uppstår genom denna nya rättighet. När det gäller plattformar för delning av onlineinnehåll som bygger på modellen med användaruppladdat innehåll förtydligar direktivet det rättsliga regelverket för dessa plattformar. Sådana plattformar kommer i princip att vara tvungna att ha en licens för upphovsrättsskyddade verk som laddas upp av användarna, såvida inte ett antal villkor som anges i direktivet är uppfyllda. Rättighetshavare kommer därför att kunna förhandla bättre om villkoren för utnyttjande av deras onlineverk och få ersättning för onlineanvändningen av innehållet genom dessa plattformar. gör direktivet det möjligt för användarna att fritt generera och ladda upp innehåll som syftar till att utgöra citat, kritik, recensioner, karikatyrer, parodier och pastischer. Direktivet omvandlar dessa undantag, som är frivilliga för medlemsstaterna, till obligatoriska undantag för denna specifika typ av användning. I direktivet fastställs också upphovsmäns och utövande konstnärers rätt till lämplig och proportionerlig ersättning vid licensiering eller överlåtande av deras rättigheter. Ett transparenskrav införs för utnyttjande av licensierade verk, och direktivet innehåller även en mekanism för ersättningsjustering, åtföljd av en särskild tvistlösningsmekanism. Programutvecklare är undantagna från dessa regler. Medlemsländerna har efter att direktivet antogs 24 månader på sig att genomföra de nya bestämmelserna i nationell lagstiftning. Direktivet innehåller även bestämmelser om att ska genomföra en översyn av direktivet och lägga fram en rapport för , rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Här kan nämnas att det i fanns olika uppfattningar om huruvida skulle rösta ja till det nya upphovsrättsdirektivet när det slutligen skulle antas av ministerrådet . Vid information och samråd i inför det aktuella rådsmötet konstaterade nämnden att det inte fanns stöd för regeringens ståndpunkt att rösta ja till direktivet och att majoriteten i nämnden ansåg att skulle rösta nej. Regeringen röstade i enlighet med ståndpunkt. Som framgår av det föregående antog rådet det föreslagna direktivet och enligt uppgift från pågår arbetet med att genomföra reglerna i svensk rätt. Fler än 100 organisationer, företag, myndigheter m.fl. har bjudits in för att delta i arbetet. Det första steget uppges vara att ta fram en departementspromemoria med förslag till hur direktivet bör genomföras i svensk lagstiftning. Promemorian kommer därefter att remitteras på sedvanligt sätt. avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att upphovsrätten behöver moderniseras. Utskottet hänvisade då bl.a. till det pågående arbetet med att genomföra EU:s nya upphovsrättsdirektiv i svensk rätt. avslog yrkandet i enlighet med utskottets förslag. Företrädare för i utskottet följde upp yrkandet i en reservation. För att stärka EU:s digitala inre marknad och skapa förutsättningar för innovation, kreativitet och investeringar har det pågått ett arbete inom unionen för att modernisera det upphovsrättsliga ramverket. antog EU ett nytt upphovsrättsdirektiv (och rådets direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven /9/EG och 2001/29/EG) med avsikten att säkerställa skyddet för upphovsmän och konstnärer som tillgång till och delning av upphovsrättsskyddat material på internet i högre grad ska möjliggöras. Tyvärr har utskottet kunnat konstatera att flera av direktivets bestämmelser går stick i stäv med denna ambition och att direktivet därmed inte på ett ändamålsenligt sätt bidrar till att modernisera upphovsrätten. I motsatte sig således företrädare för flera partier regeringens ståndpunkt att skulle rösta ja till att EU skulle anta direktivet. Detta tydliggjordes i inför att omröstningen om direktivet skulle hållas i EU. Som redovisats konstaterade nämnden att det inte fanns stöd för regeringens ståndpunkt att rösta ja och att majoriteten i nämnden ansåg att skulle rösta nej. Beklagligt nog antogs direktivet trots att regeringen i omröstningen följde ståndpunkt. Regeringen har i sammanhanget framfört att det nya regelverket är bättre än inget alls, vilket utskottet inte håller med om. Beslut som fattas inom EU måste tillföra ett tydligt mervärde för medlemsländerna och medborgarna, och detta är enligt utskottets uppfattning inte fallet med det nya upphovsrättsdirektivet. Utskottet är tvärtom övertygat om att regelverket kommer att göra mer skada än nytta och anser därför att det bör revideras. Inom ramen för en sådan revidering vill utskottet framhålla två områden i det nya regelverket som särskilt problematiska och som utskottet menar kommer att begränsa informationsfriheten på internet. Det första är direktivets artikel 15 (tidigare artikel 11) som ger tidningar ensamrätt till deras digitala publikationer och som innebär att de därmed kan kräva betalt för textutdrag, bilder och rubriker – s.k. länkskatt. Utskottet menar att dessa regler inte är ändamålsenliga och bör avskaffas.