bet · H701JuU27 · 2020-04-29 00:00:00 — Om materialet används exempelvis i en förundersökning finns det särskilda bestämmelser om hur länge uppgifterna får behandlas för detta ändamål. Genom principen om lagringsminimering, som bygger på att lagringstiden ska vara så kort som möjligt, säkerställs det i övrigt att uppgifter från kamerabevakning inte bevaras än nödvändigt. Möjligheten att dela övervakningsbilder Kamerabevakningslagen innehåller en bestämmelse om tystnadsplikt och utlämnande av uppgifter (22 §). Enligt bestämmelsen får den som tar befattning med en uppgift som har inhämtats genom kamerabevakning inte obehörigen röja eller utnyttja det som han eller hon på detta sätt har fått veta om någon enskilds personliga förhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), nedan förkortad OSL. Av OSL framgår att sekretess gäller för sådana uppgifter om en enskilds personliga förhållanden som har inhämtats genom kamerabevakning som avses i kamerabevakningslagen om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (32 kap. 3 § OSL). Sekretessen hindrar inte att en uppgift lämnas till brottsbekämpande myndigheter i vissa fall eller till en kommun eller en myndighet för att förebygga en hotande olycka eller för att begränsa verkningarna av en redan inträffad olycka (32 kap. 3 a § OSL). Av förarbetena till kamerabevakningslagen framgår även följande (prop. 2017/18:231 s. 157): Obehörighetsrekvisitet är avsett att tolkas på så sätt att ett uppgiftslämnande av en enskild aktör som motsvarar ett uppgiftslämnande som är tillåtet enligt offentlighets- och sekretesslagen (OSL) inte är att betrakta som obehörigt. Bestämmelsen i 32 kap. 3 § OSL som särskilt tar sikte på uppgifter som har inhämtats genom kamerabevakning har ett omvänt skaderekvisit. Det innebär att sekretess gäller, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. Därmed är det inte fråga om ett obehörigt utlämnande enligt paragrafen, om det står klart att den uppgift det gäller kan lämnas ut utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Frågan om en uppgift omfattas av tystnadsplikt beror alltså på hur känslig uppgiften är. Om den som uppgiften avser samtycker till ett utlämnande är det inte fråga om ett obehörigt utlämnande. Ett utlämnande som är tillåtet enligt den sekretessbrytande bestämmelsen i 32 kap. 3 a § OSL är tillåtet också enligt förevarande paragraf. Enskilda som bedriver kamerabevakning får alltså lämna ut inspelat material till en åklagarmyndighet, , , , eller , om uppgiften behövs för att utreda ett begånget brott för vilket fängelse är föreskrivet eller för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott för vilket fängelse är föreskrivet. Ett utlämnande får vidare ske till en kommun eller en myndighet som ansvarar för räddningstjänst enligt lagen om skydd mot olyckor, om uppgiften behövs för att förebygga en hotande olycka eller för att begränsa verkningarna av en redan inträffad olycka. Kamerabevakning av en arbetsplats I 21 § kamerabevakningslagen finns en upplysning om att det i fråga om arbetsgivares beslut om kamerabevakning av en arbetsplats finns bestämmelser om förhandlingsskyldighet i 11–14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Det saknar i sammanhanget betydelse om det rör sig om kamerabevakning av utrymmen på arbetsplatsen dit allmänheten har tillträde eller inte. Alla bevakningskameror som används i skolverksamhet och filmar en plats dit allmänheten har tillträde är tillståndspliktiga. Av information på Datainspektionens webbplats framgår att skolgårdar generellt anses vara en plats dit allmänheten har tillträde. Inne i en skolbyggnad anses allmänheten ha tillträde till ytan fram till skolexpeditionen. Kamerabevakning av dessa ytor är därmed tillståndspliktiga. Övriga ytor inne i skolbyggnaden anses vara plats dit allmänheten inte har tillträde och kamerabevakning där är därför inte tillståndspliktig. Där ansvarar huvudmannen själv för att reglerna i dataskyddsförordningen och kamerabevakningslagen följs. Tillståndskravet i kamerabevakningslagen omfattar kamerabevakning inom hälso- och sjukvården, förutsatt att det rör sig om bevakning av utrymmen som allmänheten har tillträde till. Regeringen anger i förarbetena till kamerabevakningslagen att det saknas underlag att i sammanhanget närmare överväga ett undantag från tillståndskravet för viss kamerabevakning inom hälso- och sjukvården. Möjligheterna att få tillstånd för kamerabevakning på platser av det aktuella slaget där det finns problem med brottslighet och andra störningar kommer dessutom att förbättras genom regeringens förslag eftersom det vid tillståndsprövningen ska beaktas särskilt om kamerabevakningen behövs för att platsen är brottsutsatt eller för att det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet till person eller på egendom (prop. 2017/18:231 s. 81). Pågående utrednings- och beredningsarbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som kan underlätta kamerabevakning som sker i brottsbekämpande syfte. Utredaren skulle även analysera förutsättningarna för kamerabevakning av allmänna transportmedel och stationer och överväga om det bör införas ett utökat undantag från tillståndsplikten för sådan bevakning (dir. 2017:124). Utredningen, som tog namnet , överlämnade delbetänkandet Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (SOU 2018:62). Det betänkandet behandlas i propositionen Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (prop. 2018/19:147). överlämnade sitt slutbetänkande Kamerabevakning i kollektivtrafiken – ett enklare förfarande (SOU 2019:8). I det betänkandet föreslås ett utökat undantag från tillståndsplikten för kamerabevakning i kollektivtrafiken och på flygplatser. Regeringen överlämnade propositionen Kamerabevakning i kollektivtrafik och apotek – ett enklare förfarande (prop. 2019/20:109) till . I propositionen föreslår regeringen att kamerabevakningslagen ändras så att kravet på tillstånd till kamerabevakning tas bort för bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för sådan trafik. Kravet på tillstånd tas även bort för bevakning av vissa platser vid spårområden och av flygplatser. Undantagen ska gälla om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte, i syfte att förhindra olyckor eller i ordningshållande syfte. Regeringen föreslår också att kravet på tillstånd till kamerabevakning tas bort för bevakning i butikslokaler där det bedrivs apoteksverksamhet. Regeringen bedömer nämligen att kamerabevakning som bedrivs i apotek vid utförande av apotekens uppgifter av allmänt intresse omfattas av kamerabevakningslagens krav på tillstånd. Undantaget ska gälla om bevakningen sker i brottsbekämpande syfte. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I det s.k. 34-punktsprogrammet med regeringens förslag på åtgärder mot gängkriminaliteten anförs följande i punkten 7 under rubriken av fordon i gränsområden: Polisen behöver få bättre möjligheter att verka i gränsnära områden för att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten och gängkriminalitet. Kamerabevakning med automatisk igenkänning av fordonstyper och registreringsskyltar ska möjliggöras. En utredning om detta ska tillsättas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden (dir. 2020:23). Syftet är att säkerställa förmågan att kontrollera utlänningars vistelserätt och bekämpa brott i sådana områden, något som ytterst kan ha betydelse för det framtida behovet av att ha en tillfälligt återinförd gränskontroll vid de inre gränserna. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det bör göras författningsändringar för att kamerabevakning ska kunna användas för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i gränsnära områden. Det kan enligt direktiven t.ex. handla om ändringar som utökar möjligheterna att samla in, använda och lagra personuppgifter. Utredarens förslag får enligt direktiven gälla även andra myndigheter än , i den utsträckning det är motiverat t.ex. med hänsyn till att de bedriver kamerabevakning eller deltar i verksamhet. Detta kan främst vara aktuellt när det gäller , och . Uppdraget ska redovisas . Utskottet har återkommande behandlat frågor om kamerabevakning och föreslagit flera tillkännagivanden om de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att använda kamerabevakning och om undantag från tillståndsplikten när det gäller kamerabevakning av vilt. Dessa tillkännagivanden är slutbehandlade genom propositionerna Ny kamerabevakningslag (prop. 2017/18:231) och Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (prop. 2018/19:147). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att polisen ska ges tillgång till befintliga övervakningskameror, senast i betänkande 2018/19:JuU12. Utskottet såg inte något skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande och avstyrkte motionen (s. 20). I samma betänkande avstyrkte utskottet också en motion om förlängd lagringstid för de uppgifter som samlar in. Utskottet hänvisade till att lagringstid för insamlade uppgifter beslutas enligt 13 § kamerabevakningslagen av tillsynsmyndigheten i samband med att tillstånd lämnas till kamerabevakning om uppgifterna har betydelse för att skydda enskildas personliga integritet och sådana villkor behövs för tillståndet (s. 20). Vid beredningen av propositionen om en ny kamerabevakningslag behandlade utskottet motionsyrkanden om ökad trygghetsskapande kameraövervakning och om att det ska bli lättare att få tillstånd till kameraövervakning kring butiker (bet. 2017/18:JuU36 s. 25). Utskottet ansåg att yrkandena till stora delar var att anse som tillgodosedda genom den nya kamerabevakningslagen och avstyrkte yrkandena med motiveringen dels att den nya lagen tillgodoser önskemålen om att möjligheten till kameraövervakning ska underlättas, vilket innebär att viss kamerabevakning inte längre omfattas av kamerabevakningslagen, dels att möjligheterna att få tillstånd förbättras. Utskottet vidhöll i betänkande 2018/19:JuU12 denna uppfattning och avstyrkte liknande motionsyrkanden (s. 20). I betänkande 2018/19:JuU12 behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att tillståndsplikten för kameraövervakning vid vårdmottagningar och ambulanser ska slopas. Utskottet anförde att det är medvetet om det problem som motionärerna pekar på när det gäller hot och våld inom vården. Utskottet konstaterade att den nya kamerabevakningslagen även underlättar möjligheten att få tillstånd till kameraövervakning inom hälso- och sjukvården och såg därför inget skäl för att ställa sig bakom ett tillkännagivande om att slopa tillståndsplikten för kameraövervakning på vårdmottagningar och i ambulanser (s. 20 f.). Utskottet fann inte heller skäl för något initiativ med anledning av ett motionsyrkande om att utreda frågan om att göra det möjligt för butiker att dela övervakningsbilder med varandra (s. 21). I betänkande 2017/18:JuU36 behandlades ett motionsyrkande om att det ska bli enklare att få tillstånd för kameraövervakning vid tillfälliga arbetsplatser för att motverka bl.a. skadegörelse samt för viltövervakning. Utskottet konstaterade att det inte längre krävs tillstånd för att kamerabevaka viltåtel, förutsatt att verksamheten inte bedrivs av en myndighet. Motionsyrkandet avstyrktes eftersom det ansågs tillgodosett. Utskottet vidhöll i betänkande 2018/19:JuU12 denna uppfattning och konstaterade att det inte heller krävs tillstånd för kameraövervakning vid tillfälliga arbetsplatser, förutsatt att verksamheten inte bedrivs av en myndighet (s. 21). Utskottet konstaterade vidare att kamerabevakning som inte omfattas av tillståndskravet ändå omfattas av lagens bestämmelse om krav på upplysning. Det krav som ställs på upplysningen är att det tydligt ska framgå att det pågår kameraövervakning på platsen. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att det ska vara möjligt att endast märka viltkameror med jägar-id för att anse att kravet på upplysningsplikt ska vara tillgodosett. Utskottet konstaterade även att frågan om vilken information som ska lämnas till den enskilde i olika situationer regleras av EU-rättsliga bestämmelser (s. 21). Frågan om kamerabevakning på slakterier behandlades av Miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2003/04:MJU14. Miljö- och jordbruksutskottet anförde i huvudsak följande (s. 33 f.): När det gäller kravet i vissa motioner på att införa kameraövervakning på slakterier för att kontrollera att djurskyddsbestämmelserna efterlevs vill utskottet anföra följande. Svenska slakterier är privata företag och staten kan inte tvinga dem att visa upp sin verksamhet för medier eller allmänhet. Jordbruksministern har i ett frågesvar givit den ytterligare aspekten på mediernas tillträde till slakterilokalerna att ingen som arbetar på ett slakteri skall behöva utsättas för risker genom exponering i medierna. Inom slakteribranschen har både personer och egendom blivit utsatta för hot från odemokratiska grupper. Hoten har varit av ett sådant slag att man av säkerhetsskäl beslutat att inte tillåta fotografering eller inspelning i lokalerna. Jordbruksministern ansåg det vara svårt att ifrågasätta att näringen på detta sätt värnar om de anställdas trygghet. anförde jordbruksministern att det bör vara självklart att slakterier i möjligaste mån är öppna för insyn så att allmänheten kan bilda sig en uppfattning om hur slakt går till. Kan konsumenterna försäkra sig om att djurhanteringen på svenska slakterier är god kan de också stödja verksamheten genom att köpa produkterna och på så sätt stimulera arbetet för ökat djurskydd. Jordbruksministern påminde om att tillsynsansvaret ligger på nivå och att kommuner således har fått svenska folkets uppdrag att vara offentlighetens ögon även vad gäller djurskydd på slakterier (svar på fråga 2000/01:529 om öppenhet att granska slakterier). Miljö- och jordbruksutskottet instämde i vad jordbruksministern anfört och avstyrkte motionerna. En motion om kamerabevakning på slakterier har härefter behandlats av justitieutskottet i samband med beredningen av propositionen om en ny kamerabevakningslag. Utskottet ansåg att yrkandet var tillgodosett genom den nya kamerabevakningslagen och att det inte heller i övrigt framkommit någon omständighet som gav anledning för att ta något initiativ i frågan (bet. 2017/18:JuU36 s. 25). Utskottet vidhöll i betänkande 2018/19:JuU12 denna uppfattning och avstyrkte ett motionsyrkande om kamerabevakning på slakterier (s. 20). En ny kamerabevakningslag trädde i kraft . Vid beredningen av propositionen om den nya lagen behandlade utskottet motionsyrkanden om bl.a. ökad trygghetsskapande kameraövervakning och om att det ska bli lättare att få tillstånd till kameraövervakning kring butiker. Utskottet ansåg att yrkandena till stora delar var att anse som tillgodosedda genom den nya kamerabevakningslagen och avstyrkte yrkandena med motiveringen dels att den nya lagen tillgodoser önskemålen om att möjligheten till kamerabevakning ska underlättas, vilket innebär att viss kamerabevakning inte längre omfattas av kamerabevakningslagen, dels att möjligheterna att få tillstånd förbättras. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därför liknande förslag i motionerna 2019/20:378 (SD) yrkande 4, 2019/20:823 (SD) yrkande 7 och 2019/20:1906 (M) yrkande 5. Av samma skäl avstyrker utskottet motion 2019/20:483 (C) om att det ska bli enklare att få tillstånd för kamerabevakning vid tillfälliga arbetsplatser och för viltövervakning. Utskottet konstaterar att den nya kamerabevakningslagen även underlättar möjligheten att få tillstånd till kamerabevakning inom hälso- och sjukvården och ser därför inget skäl för att ställa sig bakom förslagen i motionerna 2019/20:2878 (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 (C) yrkande 19. Upplysning om kamerabevakning ska enligt kamerabevakningslagen lämnas genom tydlig skyltning eller på något annat verksamt sätt. Som utskottet tidigare konstaterat regleras frågan om enskildas rätt till information om den personuppgiftsbehandling som kamerabevakningen innebär även av EU-rättsliga bestämmelser. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1642 (M) om dold egendomsbevakning och 2019/20:2365 (M) yrkande 1 om att det ska vara möjligt att märka viltkameror med endast jägar-id. Utskottet vidhåller vidare sitt tidigare ställningstagande att det inte finns skäl att ta något initiativ till att utreda möjligheten för butiker att dela övervakningsbilder med varandra. Därmed avstyrker utskottet motion 2019/20:3061 (M) yrkande 11. Utskottet har också tidigare behandlat och avstyrkt ett motionsyrkande om att polisen ska ges tillgång till befintliga övervakningskameror. Utskottet ser inte heller nu något skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande och avstyrker därför motion 2019/20:3223 (SD) yrkande 3. krävs inte längre tillstånd till sådan kamerabevakning som bedriver. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3225 (SD) yrkande 8. När det gäller lagringstiden för de uppgifter som samlar in noterar utskottet att en särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. ta ställning till om det bör göras författningsändringar för att kamerabevakning ska kunna användas för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i gränsnära områden. Det kan enligt kommittédirektiven t.ex. handla om ändringar som utökar möjligheterna att samla in, använda och lagra personuppgifter. Eftersom detta arbete inte bör föregripas avstyrker utskottet motion 2019/20:554 (SD) yrkande 13. Utskottet är inte berett att ta något initiativ till ett sådant tillkännagivande som föreslås i motion 2019/20:2071 (S) yrkande 2 om förenklade möjligheter för beslutsfattare i skolans närhet att fatta beslut om relevanta åtgärder för att säkra den fysiska tryggheten med teknisk utrustning i skolan. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om att förbjuda kamerabevakning i skolor . Även motion 2019/20:1622 (V) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns anledning för att ta något initiativ i fråga om kamerabevakning på slakterier och avstyrker därför motion 2019/20:1465 (M). Utskottet är slutligen inte berett att ställa sig bakom det tillkännagivande om en konsekvensanalys av den nya kamerabevakningslagens effekter på djurhållande företagares trygghet som begärs i motion 2019/20:3260 (C) yrkande 42. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om utökade möjligheter att använda s.k. preventiva tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om utökad användning av hemliga tvångsmedel, datalagring och signalspaning. Jämför reservation 7 (S, C, V, MP), 8 (M, SD, KD), 9 (L), 10 (SD), 11 (S, C, V, MP), 12 (M), 13 (SD) och 14 (KD). Utökad användning av hemliga tvångsmedel I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs att gränsen för när hemliga tvångsmedel får användas ska sänkas. I samma motion yrkande 16 efterfrågas en total översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel för att åstadkomma mer ändamålsenliga regler anpassade efter dagens förutsättningar. Motionärerna anför bl.a. att polisen bör få möjlighet att spana på en viss person via kameraövervakning på distans. Även m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:3191 yrkande 29 att polisen bör få möjlighet att spana på en viss person via kameraövervakning på distans. Ett tillkännagivande om kameraövervakning begärs också i kommittémotion 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 22. I kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att gränsen för när hemliga tvångsmedel får användas ska sänkas. I samma motion yrkande 5 begärs att gränsen för när hemlig rumsavlyssning får användas ska sänkas. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3067 yrkande 4 att hemlig rumsavlyssning ska vara möjlig vid grova brott med koppling till terrorism. I samma motion yrkande 6 begärs att en möjlighet till hemlig dataavläsning skyndsamt ska införas. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att nivån bör sänkas för när hemliga tvångsmedel får användas enligt lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. I motion 2019/20:651 av (M) anförs att reglerna för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation bör ändras så att åtgärden får användas om brottslighetens samlade straffvärde överstiger fängelse. I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 21 begärs att restriktionerna för polisens användning av hemliga tvångsmedel ska lättas så att dessa ska kunna användas vid brottslighet med ett lägre straffvärde än vad som är fallet . I samma motion yrkande 22 begärs att ljudupptagning ska tillåtas vid hemlig kameraövervakning. m.fl. (SD) föreslår i motion 2019/20:3225 yrkande 9 att ska få större möjligheter att använda avlyssning. I kommittémotion 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs att hemlig dataavläsning bör införas som ett nytt hemligt tvångsmedel. I samma motion yrkande 11 föreslås utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel vid grov organiserad brottslighet. I kommittémotion 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt få en utökad reglering av datalagring på plats. m.fl. (SD) efterfrågar i kommittémotion 2019/20:555 yrkande 21 en utredning om att i vissa fall ska ges rätt att signalspana även när mottagare och avsändare finns i . I kommittémotion 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 9 anförs att signalspaning bör få användas som en förundersökning pågår. Bestämmelser om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning som tvångsmedel vid utredning av brott finns i 27 kap. (RB). Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation innebär att meddelanden, som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet (27 kap. 18 § RB). Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation kan avse såväl fast telefoni som mobiltelefoni och ip-telefoni. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas vid en förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller för vissa särskilt angivna brott, bl.a. sabotage och spioneri. Detsamma gäller försök, förberedelse eller stämpling till brott av angivet slag, om en sådan gärning är belagd med straff. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får också användas vid en förundersökning om ett annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde skulle överstiga fängelse . En förutsättning för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation är att någon är skäligen misstänkt för brottet. Åtgärden ska vidare vara av synnerlig vikt för utredningen (27 kap. 20 § RB). Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om meddelanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress, om vilka elektroniska kommunikationsutrustningar som har funnits inom ett visst geografiskt område eller om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits (27 kap. 19 § RB). Genom hemlig övervakning av elektronisk kommunikation får även sådana meddelanden hindras från att nå fram.