bet · H701FöU6 · 2020-03-26 00:00:00 — Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör totalförsvarets utveckling, krigsorganisationens förmåga, försvarets materielförsörjning och svensk försvarsindustri. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, KD och L). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Försvarspolitisk inriktning och totalförsvar Internationellt samarbete i övrigt Utländska köp av strategiska fastigheter 1.Totalförsvarets utveckling, punkt 1 (M) 2.Totalförsvarets utveckling, punkt 1 (KD) 3.Övningsverksamhet och förmåga till mark- och sjöstrid, punkt 2 (KD) 4.Krigsorganisationens förmåga och uthållighet, punkt 3 (C) 5.Förstärkning av materielförsörjningen och försvarslogistiken, punkt 4 (SD) 6.Förstärkning av materielförsörjningen och försvarslogistiken, punkt 4 (KD) 7.En materielförsörjningsstrategi för försvaret, punkt 5 (KD) 8.Utredning av , punkt 6 (SD) 9.Villkoren för svensk försvarsindustri, punkt 7 (M) 10.Försvarssamarbete inom EU, punkt 11 (KD) 11.Försvarssamarbete inom EU, punkt 11 (L) 12.Internationellt samarbete i övrigt, punkt 12 (SD) 13.Internationellt samarbete i övrigt, punkt 12 (KD) 14.Utländska köp av strategiska fastigheter, punkt 13 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Försvarspolitisk inriktning och totalförsvar 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3049 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (KD) Övningsverksamhet och förmåga till mark- och sjöstrid 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 16, 18 och 24–27. Reservation 3 (KD) 2019/20:2279 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (C) Förstärkning av materielförsörjningen och försvarslogistiken 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 13 samt 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) En materielförsörjningsstrategi för försvaret 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 7 (KD) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 8 (SD) Villkoren för svensk försvarsindustri 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 9 (M) Utveckling av svensk försvarsexport 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 13. Försvarsindustri och tillämpning av artikel 346 EUF-fördraget 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. 2019/20:2280 av (M). 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 10 (KD) Reservation 11 (L) Internationellt samarbete i övrigt 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) Utländska köp av strategiska fastigheter Utländska köp av strategiska fastigheter 2019/20:759 av m.fl. (SD), 2019/20:788 av (SD), 2019/20:1413 av m.fl. (S) och 2019/20:2865 av Boriana (M). Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (C), (V), (SD), (KD), (SD), (MP), (L), (M), (M), (M), (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör totalförsvarets utveckling, krigsorganisationens förmåga, försvarets materielförsörjning och svensk försvarsindustri. När det gäller etablering av nya förband lämnade företrädare för och kommuner information till utskottet vid sammanträdet och företrädare för Falu och kommuner vid sammanträdet . Utskottet har dessutom besökt Försvarsmaktens högkvarter för information från myndighetens ledning. Utskottet har löpande inhämtat information under /19 respektive 2019/20 om det försvarspolitiska inriktningsbeslutet bl.a. vid nedanstående tillfällen: • Försvarsberedningens ordförande presenterade Försvarsberedningens slutrapport – Inriktningen av säker-hetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) . • Utredningen skydd för totalförsvaret (SOU 2019:34) presenterades av huvudsekreterare . • Utredningen roll inom totalförsvaret (SOU 2019:51) presenterades av utredare . • Inrikesminister informerade om aktuella frågor och prioriteringar . beslutade regeringen att en parlamentariskt sammansatt försvarsberedning skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och redovisa sin syn på viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor inför regeringens förslag till . När det gäller den nuvarande försvarspolitiska inriktningen har utskottet behandlat regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i . Dessutom godkände att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat om skulle upphöra att gälla. fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). beslutade försvarsministern om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete (Fö2020/00293/MFI). Av anvis-ningarna framkommer att Försvarsberedningen ska delta i överläggningar om det militära försvaret inför det kommande försvarsbeslutet. Överläggningarna ska vara avslutade . Försvarspolitisk inriktning och totalförsvar Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till att utskottet inte ser skäl att föregripa det kommande försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Jämför reservation 1 (M), 2 och 3 (KD) samt 4 (C). I kommittémotion 2019/20:3049 av m.fl. (M) anför motionärerna att Försvarsberedningens förslag ska genomföras i sin helhet och att detta ska tillkännages för regeringen (yrkande 1). I motionen framhålls att Försvars-beredningen med sina två rapporter om civilt och militärt försvar, Motståndskraft och Värnkraft, har lagt grunden för en stärkt svensk försvars-förmåga i kommande försvarsbeslutsperiod, dvs 2021–2025. Motionärerna menar att det är bra att det nu finns en bred samsyn och en politisk uppgörelse mellan regeringen och dess samarbetspartier om att satsa på försvaret genom att genomföra de förslag som Försvarsberedningen har lagt. I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) anförs att svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att uthålligheten i krigsorganisationen måste stärkas så att den kan mobiliseras i händelse av höjd beredskap (yrkande 2). I motionen konstateras att Försvarsberedningen bedömt att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas och att förmågan att möta ett väpnat angrepp måste förstärkas. I motionen framhålls att en god vardagsberedskap leder till en bättre krisberedskap som också förbättrar förutsättningarna för det civila försvaret. Inte minst kräver det mer resurser och reservkapacitet på ett helt annat sätt än vardagens händelser. Motionärerna framhåller att det är viktigt att undvika duplicering och att inte bygga upp parallella strukturer för vardag och krig. Motionärerna vill se fler regementsorter runt om i landet och betonar att Försvarsberedningens fokus är arméns fortsatta utbyggnad. Utöver det lyfts försvaret av svenskt territorium till sjöss och i luften fram och betydelsen av att ha hög förmåga inom ubåtsjakten och flygstridskrafterna samt att utveckla luftvärnsförmåga. I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) anförs (yrkande 4) att bör ställa sig bakom förslagen om totalförsvarets utgångspunkter, mål och uppgift samt organisation och verksamhet i enlighet med Värnkraft (Ds 2019:8). Motionärerna framhåller att och de övriga borgerliga partierna enades om att ställa sig bakom Försvarsberedningens slutsatser. Motionärerna understryker vidare att Försvarsberedningens rapporter är framtagna för att utgöra en väl balanserad helhet med förslag som stärker försvaret i alla dess delar. Försvars-beredningens förslag om inriktning och finansiering måste därför också genomföras i sin helhet. Motionärerna framhåller att Försvarsberedningens förslag om det nationella försvaret för den kommande försvarsbeslutsperioden i stor utsträckning handlar om att öka bredden och volymen i krigsorganisationen (yrkande 18). Försvaret ska vidare ha förmåga att försvara hela och ha särskild kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av strategiskt viktiga platser som exempelvis och vilket ställer krav på markstridskrafterna (yrkande 24). Motionärerna anför vidare att de fyra regionala staberna bör få i uppgift att initiera en ökad övnings-verksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande (yrkande 16). Detta för att utöva territoriell ledning och förbättra samverkan mellan civila och militära myndigheter. När det gäller marin-stridskrafterna föreslår motionärerna att möjligheten att utveckla fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan ses över (yrkande 25) tillsammans med möjligheten att förstärka marinstridskrafterna för att säkerställa möjligheten till skydd av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid bedrivs på ostkusten (yrkande 27). För såväl marinstridskrafterna som flygförbanden anför motionärerna att det behövs en översyn av möjligheterna att bemanna dessa med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap (yrkande 26). I motion 2019/20:2279 av (M) anförs att bör stärka sin försvarsförmåga (yrkande 1). bör enligt motionären omgående vidta åtgärder för att rusta upp vårt försvar för att stärka vår försvarsförmåga. måste kunna hantera ett eventuellt allvarligt krisläge, och när andra stater kränker vårt lands gränser måste vi enligt motionären ha resurser och möjlighet att försvara oss. beslutade försvarsministern om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete som utgör en del av grunden för ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut (Fö2017/00020/MFI). presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). Försvarsberedningen beskriver att totalförsvaret består av militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). I delrapporten beskrivs att totalförsvarets samlade förmåga skapas av bl.a. offentliga aktörer, näringsliv och frivilligorganisationer men också genom samarbete med andra stater och internationella organisationer. En samlad förmåga i totalförsvaret bedöms bl.a. förutsätta gemensamma utgångspunkter och målsättningar. Försvarsberedningen anser därför att dagens uppdelning med separata mål för det militära respektive det civila försvaret bör ersättas av ett gemensamt mål för totalförsvaret. Eftersom beslutat om målet för det militära försvaret och målet för det civila försvaret får utskottet i den kommande beredningen av eventuella förslag till en ny försvarspolitisk inriktning föreslå om bör besluta om att de mål som gäller ska upphöra eller ersättas. I budgetpropositionerna ska regeringen (enligt budgetlagen 2011:203) sedan lämna en resultatredovisning för de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat om. överlämnade Försvarsberedningen sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) till regeringen. Försvarsbered-ningen lämnar ett antal bedömningar och förslag i rapporten bl.a. om den säkerhetspolitiska utvecklingen, inriktningen av säkerhetspolitiken, internationella samarbeten samt utvecklingen av det militära försvaret –2025 men även därefter. I budgetpropositionen redovisas att regeringen avser att återkomma till med en försvarspolitisk proposition –2025. I samma proposition framhöll regeringen vidare att Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med den försvarspolitiska propositionen. I ett regeringsuppdrag som Försvarsmakten och Myndigheten för samhälls-skydd och beredskap (MSB) fick , om en sammanhängande planering för totalförsvaret, ingick att göra en fördjupad översyn av Försvarsmaktens behov av stöd och samhällets möjlighet att lämna stöd. Myndigheterna redovisade uppdraget till regeringen . Av budgetpropositionen framgår att Försvarsmakten och MSB redovisat uppdraget och att redovisningen har gett viktiga ingångsvärden i den fortsatta totalförsvarsuppbyggnaden. När det gäller totalförsvaret har regeringen även beslutat om uppdrag till flera bevakningsansvariga myndigheter att lämna in underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret (Ju2019/02477/SSK). I fokus för uppdraget står energiförsörjning, transporter, livsmedelsförsörjning, dricksvatten-försörjning, ordning och säkerhet, finansiell beredskap samt elektroniska kommunikationer och post. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning av civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Utredningen (dir. 2018:79) ska redovisa sina resultat , vilket även utredningen om en ny myndighet för psykologiskt försvar ska göra (dir. 2018:80, dir. 2019:62). I fråga om totalförsvaret betonade utskottet i sitt budgetbetänkande vikten av ett samlat totalförsvarsbeslut (bet. 2019/20:FöU1). Utskottet förutsatte att får ett samlat förslag när det gäller totalförsvarets inriktning och att det civila försvarets uppbyggnad beaktas än tydligare vad gäller behovet av författningsregleringar och finansiering. För det militära försvarets utveckling har Försvarsmakten i enlighet med ett regeringsuppdrag som beslutades om redovisat ett underlag inför regeringens försvarspolitiska proposition –2025 (FM2019-20164:6). Myndigheten har gjort en bedömning av det ekonomiska utrymmet samt analyserat genomförbarheten i Försvarsberedningens förslag. Myndigheten redovisar att det är möjligt att öka framtida verksamhet och investeringar med –2025. Med utgångspunkt i Försvarsbered-ningens förslag prioriterar Försvarsmakten att inledningsvis höja den samlade operativa förmågan genom åtgärder som ökar befintliga krigsförbands förmåga att lösa sina huvuduppgifter och redovisar: Förstärkningar föreslås initialt även ske inom lednings- och logistikfunktionerna samt underrättelse- och säkerhetstjänst, förmåga till spridning inom marinen och flygvapnet samt prioriterade infrastrukturåtgärder. Därefter prioriteras tillväxt av verkansförband i balans med en fortsatt tillväxt i stödfunktionerna. I ett senare skede prioriteras att fullfölja volymtillväxt i operativ balans med förmåga till gemensamma operationer och förmåga att verka tillsammans med både övriga totalförsvaret och tredje part. Försvarsmakten föreslår vidare en förändrad målstyrning av myndigheten med utgångspunkt i bl.a. Statskontorets rapport planeringen möter verkligheten (2018:27). Försvarsmakten lämnar därför preliminära förslag på formulering av operativa mål inom ramen för en förändrad styrning. De operativa målen har utformats med utgångspunkt i uppgifter och krav som uttryckts i Försvarsberedningens rapport. Försvarsmaktens förslag till operativa mål definierar kraven på Försvarsmakten såväl i normalläge som vid väpnat angrepp och gäller fem olika nivåer (FM2019-20164:6, s.25-28). Försvarsberedningen har lämnat två rapporter. De förslag som en försvarsberedning har lämnat har efterföljts av propositioner till med förslag om den försvarspolitiska inriktningen för och förslag till mål. Utskottet ser inga skäl att i detta skede frångå denna beslutsprocess eller att föregripa den kommande beredningen av en försvarspolitisk inriktningsproposition. Det är viktigt att fatta ett samlat totalförsvarsbeslut. Utskottet understryker som tidigare behov av att följa upp måluppfyllelsen av olika verksamheter. Utskottet lägger stor vikt vid att kunna bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutar om för den kommande inriktningsperioden. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen lämnar förslag till tydliga mål och delmål för hela totalförsvarsområdet. I sitt budgetbetänkande framhöll utskottet att det finns anledning att uppmärksamma vikten av att än tydligare beakta det civila försvaret i det fortsatta arbetet. Försvarsberedningen bedömde att ett starkt civilt försvar kommer att kräva ytterligare förmågor och resurser som inte finns och underströk vidare vikten av att den svenska författningen innehåller de bestämmelser som är nödvändiga för totalförsvaret under kriser och i krig. Utskottet förutsatte i sitt ställningstagande i budgetbetänkandet att det civila försvarets uppbyggnad beaktas än tydligare inte minst när det gäller behovet av författningsregleringar och finansiering. När det gäller finansiering redovisar Försvarsmakten att det är möjligt att öka den framtida verksamheten och investeringarna –2025 med . Utskottet finner nu inga skäl att ompröva enskilda delar, vare sig enskilda förmågor eller förband, av den helhet som totalförsvaret utgör och som har fattat beslut om. Utskottet kan konstatera att regeringen avser att återkomma till med en försvarspolitisk inriktningsproposition. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar till pågående reformer och till att utskottet inte ser skäl att föregripa det kommande försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Jämför reservation 5 (SD), 6 och 7 (KD) samt 8 (SD). I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att roll bör utredas. Utredningen bör syfta till att effektivisera myndighetens verksamhet och inkludera frågan om huruvida myndighetens verksamhet bör bedrivas som en enskild myndighet eller inte (yrkande 14). I motionen anförs vidare att försvarsindustrier och Försvarsmaktens stödresurser är viktiga komponenter i säkerhets- och försvarspolitiken på samma sätt som i andra länder. Motionärerna framhåller att de svenska försvarsmaterielsystemen internationellt sett har hållit hög kvalitet och varit relativt billiga. En väl fungerande logistikfunktion bedöms vara avgörande för att Försvarsmakten ska kunna verka och ytterst kunna möta ett väpnat angrepp. I likhet med Försvarsberedningen anför motionärerna att logistikfunktionen i Försvarsmakten bör stärkas på såväl operativ som taktisk nivå (yrkande 13). Motionärerna föreslår att ställer sig bakom det som anförs om nyanskaffning och vidmakthållande (yrkande 11) och att de ledande principerna för försvarets materielförsörjning ska vara • att vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel bör väljas före nyanskaffning, om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås • att forskning och utveckling i fråga om krigsmateriel bör ske kontinuerligt för att säkerställa att spetskompetens bibehålls i svensk industri • att nyanskaffning av krigsmateriel i första hand bör riktas till svensk försvarsindustri, i andra hand till leverantörer där svensk försvarsindustri deltar i någon del samt i tredje hand upphandlas på övriga marknaden. I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att regeringen låter utreda en samlad materialförsörjningsstrategi (yrkande 34). I motionen konstateras att saknar en sammanhängande försvarsindustristrategi där säkerhetspolitiska överväganden, försvars-industrins roll i det nationella försvaret, dess roll som internationell samarbetspartner samt teknologiska möjligheter vägs samman. anser att det är mycket angeläget att en sådan strategi utarbetas. Viktiga komponenter i en sådan strategi bör enligt motionen bl.a. vara hur vi säkerställer tillgången till utländsk försvarsmateriel vid kriser och konflikter i vår omvärld och hur vi säkerställer en nära samverkan mellan Försvarsmakten och försvarsindustrins kompetenser i kris- och krigs-situationer. Vidare välkomnar motionärerna förslagen från Försvars-beredningen om förstärkt logistik för att få hela logistikkedjan att fungera. Motionärerna understryker vikten av försörjning när det kommer till livsmedel, ammunition, reparationsresurser, sjukvårdstjänster och transport-tjänster och framhåller kraven detta ställer på anskaffning och lagerhållning av t.ex. ammunition, reservdelar, drivmedel, läkemedel och hållbara livsmedel (yrkande 21). Bakgrund och tidigare behandling I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) anförde regeringen att all materielförsörjning bör bedömas utifrån uppgiften att höja krigsförbandens operativa förmåga. Regeringen redovisade att följande principer för materielförsörjning bör tillämpas: • Vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel bör, om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås, väljas före nyanskaffning. • Nyanskaffning bör, när sådan är nödvändig, i första hand ske av på marknaden befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel. • Utveckling bör genomföras först när behoven inte kan tillgodoses enligt ovan. Utskottet ansåg vid behandlingen av propositionen (bet. 2014/15:FöU11) att materielförsörjningen måste ses som instrumentell för att höja krigsförbandens operativa förmåga . Utskottet delade regeringens bedömning att en operativ balans behöver säkerställas på . Vidare delade utskottet regeringens bedömning av principerna för materielförsörjning. Utöver detta menade utskottet att man alltid bör pröva möjligheterna att låta förbandsutformningen påverkas av befintlig tekniskt och operativt relevant materiel med lång kvarvarande livslängd. För att undvika glapp i den operativa förmågan underströk utskottet vikten av att materiel som ska ersättas inte avvecklas förrän den nyanskaffade materielen är förbandssatt. överlämnade betänkandet Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov (SOU 2018:7). Utredaren menade att grunden för en effektiv materielförsörjning är kunskap om vilken materiel som finns och dess status samt vilken materiel som behövs enligt krigs-förbandsmålsättningarna för den försvarsmaktsorganisation som fattar beslut om. Utredningen delade vidare Statskontorets bedömning och slutsatser i fråga om () ökande omkostnader för att upphandla försvarsmateriel. hade Statskontoret bedömt att FMV:s kostnader utgjorde ca av de ca i anslagsmedel. I en rapport från Statskontoret (2018:27) konstaterades vidare att de underlag Försvarsmakten lämnat till regeringen inte varit ändamålsenliga för ekonomisk styrning, planering och uppföljning. Statskontoret bedömde att underlagen inte är tillräckligt konkreta och rättvisande samt att de inte är tillräckligt tydliga när det gäller Försvarsmaktens tillstånd och ekonomiska behov. Statskontoret bedömde även att vissa av och regeringens beslut om nya insatser, investeringar och ambitionshöjningar varken har varit verksamhetsmässigt eller finansiellt möjliga att genomföra. Principerna för materielförsörjning har förblivit oförändrade men utskottet har kontinuerligt följt materielförsörjningsfrågorna. I budgetbetänkandet bedömde utskottet att återkommande omprioriteringar inverkar negativt på försvarets möjligheter att utveckla operativ förmåga på både lång och kort sikt. Ökande volymer av tillgängliga fullt utrustade, bemannade och utbildade förband framhölls som ett viktigt mål, vilket bedömdes kräva ökade ekonomiska resurser men också bättre, mer kostnadseffektiva och transparenta materielanskaffningsprocesser. För arméstridskrafterna betonade utskottet vidare betydelsen av en inventering av materiel och en förbättrad försörjning av mängdmateriel.