bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — producerades drygt biogas i . Ungefär två tredjedelar av biogasproduktionen uppgraderas till fordonsgaskvalitet. Efter uppgraderingen har gasen sådana egenskaper och ett sådant energiinnehåll att den kan matas in på det västsvenska gasnätet (transmissionsnätet/stamnätet och distributionsnätet) och på fordonsgasnätet i , dvs. de nät som omfattas av bestämmelserna i naturgaslagen. Den fordonsgas som tankas i svenska gasmackar innehåller i genomsnitt biogas. matades 544 GWh biogas in på de två ovan omnämnda gasnäten. Inmatningen av svenskproducerad biogas i stamnätet sjönk dock under både 2017 och 2018, vilket anger kan bero på en ökad prispress och import av dansk biogas. Andelen biogas i det svenska stamnätet tredubblades emellertid , vilket alltså främst beror på ökad import från . fördubblades andelen biogas från till jämfört med . Ökningen berodde enligt helt på import. Under de två första kvartalen gick andelen biogas i nätet ned något. Eftersom regeringen anser att regelverket på energiområdet bör ha en utformning som underlättar inmatningen av biogas på naturgasnätet, inte minst med hänsyn till målsättningen att öka andelen förnybar energi, föreslog den vissa ändringar i naturgaslagen med denna inriktning. antog förslagen, och lagändringarna började gälla (prop. 2016/17:202, bet. 2017/18:NU7, rskr. 2017/18:23). Stöd till svensk biogasproduktion Den som driver en biogasanläggning och rötar gödsel kan ansöka om stöd för gödselgasproduktion. Syftet med stödet är att bidra till ökad produktion av gödselbaserad biogas och därmed uppnå dubbel miljö- och klimatnytta genom minskade metangasutsläpp från gödseln samt genom möjligheten att kunna ersätta fossila energikällor. Stödet kallas emellanåt även för metanreduceringsstöd eller metangasreduceringsersättning. Gödselgasstödet är utformat som ett projekt som löper –2023. Gödselgasstödet finansieras via anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen en ökning av anslaget till det beskrivna gödselgasstödet med , och biföll regeringens förslag i denna del. Anslagsökningen syftade till att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen till förnybara energikällor. I höständringsbudgeten som överlämnades till , föreslog regeringen emellertid att anslaget ovan skulle förstärkas med och att det tillfälliga biogasstöd 2018 också skulle betalas ut . tillsatte regeringen en särskild utredare (den socialdemokratiska riksdagsledamoten ) med uppdraget att se över de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i (dir. 2018:45). • analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurrensen från importerad biogas och utvecklingen i transportsektorn • kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika rå-varor bidrar med och vid behov lämna författningsförslag • analysera vilken roll som användningen av biogas kan ha för att kostnadseffektivt nå de energi- och klimatpolitiska målen samt i vilken sektor användning av biogas gör störst nytta • vid behov lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder, dock skulle eventuella förslag på skatteområdet endast omfatta bränsle-beskattningen. Utredningen överlämnade sitt betänkande Mer biogas! – För ett hållbart (SOU 2019:63) till statsrådet . Utredaren föreslår bl.a. att det ska införas ett mål för produktion av biogas i samt en uppsättning ekonomiska styrmedel som syftar till att förbättra den svenska biogasproduktionens förutsättningar. Utredningen har skickats ut på remiss och svarstiden går ut . Innovationskluster för flytande biogas gav regeringen i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Syftet med satsningen är att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik samt till kombinationer av dessa tekniker i . Uppdraget ska slutredovisas . undertecknade den icke-bindande vätgasdeklaration som presenterade under sitt ordförandeskap i EU . Innebörden är att EU:s medlemsstater ska forska kring, och utveckla, vätgas som energikälla och fordonsbränsle. besvarade statsrådet en interpellation från (SD) om sin syn på att införa en vätgasstrategi i . I sitt svar konstaterade statsrådet inledningsvis att vätgas främst tillverkas av fossila bränslen, vilket ger stora växthusgasutsläpp. kommer den förhoppningsvis att framställas med ren el. Processen innebär dock energiförluster, så det blir sannolikt centralt att kunna utnyttja riktigt låga elpriser. Vidare konstaterade statsrådet att regeringens långsiktiga satsningar genom forskning och utveckling samt genom programmen Industriklivet och Klimatklivet redan möjliggör stöd till vätgasteknik. Ett exempel är för koldioxidfri stålproduktion. Andra exempel som möjliggör utveckling av vätgasteknik är den klimatpremie som kan stödja bränslecellsfordon. Sammantaget såg statsrådet inget behov av att vid den aktuella tidpunkten ta initiativ till att utarbeta en särskild vätgasstrategi. har beslutat att stödja och ägarbolagen med för att bygga ett underjordiskt vätgaslager i pilotskala. Satsningen är en del i att förverkliga en fossilfri värdekedja från malm till stål. beviljar stödet till Hybrit inom ramen för regeringens satsning Industriklivet. Projektet kommer att vidareutveckla tekniken för vätgaslagring i bergrum under tryck. Vätgaslager och andra energilagringstekniker bedöms komma att bli viktiga för att öka flexibiliteten genom att flytta energi mellan sektorer, platser och olika tillfällen och möjligheten att balansera elsystemet. Hållbara energigaser kan komma att spela en allt större roll i den svenska energimixen. Biogas och hållbart producerad vätgas har breda användningsområden och fungerar både som drivmedel, som insatsråvaror inom industrin och för el- och värmeproduktion. Inhemskt producerad biogas och vätgas minskar dessutom behovet av natur- och biogasimport och främjar den svenska försörjningstryggheten. Vätgas kan dessutom fungera som ett lagringsmedium för hållbart producerad el. Utskottet konstaterar att regeringen har uppmärksammat de snedvridna konkurrensförhållanden som svenska biogasproducenter möter som en följd av att stödsystemen i bl.a. är annorlunda utformade än de svenska, vilket gynnar den danska exporten av biogas till . Som en följd av detta tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att säkerställa de långsiktiga konkurrensförutsättningarna för de svenska biogasproducenterna. Den s.k. redovisade sedermera sitt uppdrag och förslagen är ute på remiss. Utskottet ser inga skäl att föregripa regeringens fortsatta beredning av utredningens förslag. Därtill bör det erinras om att svenska biogasproducenter har fått olika former av stöd för att bl.a. kunna möta konkurrensen från importerad biogas som har fått stöd i produktionsledet och som också omfattas av den skattebefrielse som gäller när gasen används i . Utskottet vill även påminna om att de partier som står bakom den s.k. januariöverenskommelsen har aviserat att det ska göras investeringar i produktion och distribution av biogas. Med hänvisning till detta gör utskottet den sammantagna bedömningen att bör avslå motionerna 2019/20:2663 (M) och 2019/20:596 (SD) i de berörda delarna. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att agera för att det ska utarbetas en nationell gasstrategi i linje med vad som föreslås i motion 2019/20:389 (SD) innan regeringen har tagit ställning till förslag. Av samma skäl anser utskottet att bör avslå förslaget i den sistnämnda motionen om att det bör tillsättas en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång. När det gäller frågor om vätgas noterar utskottet att har undertecknat en vätgasdeklaration där man har slutit upp bakom inriktningen att EU:s medlemsstater ska forska kring, och utveckla, vätgas som energikälla och fordonsbränsle. Därutöver bedrivs mycket intressant vätgasrelaterad verksamhet inom ramen för det s.k. som syftar till att kunna producera stål utan utsläpp av koldioxid. Projekt med koppling till vätgas finns också inom ramen för Klimatklivet. Sammantaget ser utskottet inget behov av en särskild vätgasstrategi. Förslaget i motion 2019/20:389 (SD) med den inriktningen avstyrks därför. Även motion 2019/20:1307 (M) avstyrks med hänvisning till att utskottet inte anser att det är uppgift att peka ut en viss region som särskilt lämpad för vätgasproduktion eller att förorda att ett särskilt bränsle (i det här fallet vätgas) ska användas inom en viss del av järnvägssystemet. I fråga om yrkandet i motion 2019/20:389 (SD) om att bygga ut stamgasnätet är utskottets uppfattning – i likhet med vad det har anfört – att detta är en fråga för nätägaren Swedegas att avgöra på basis av affärsmässiga överväganden. Utskottet noterar dock att Swedegas har aviserat avsikten att se över frågan om eventuella utbyggnader av transmissionsnätet för gas. Även möjliga regionala gasnätsutbyggnadsprojekt kommer att inventeras . Utskottet noterar också att energigasbranschens färdplan för fossilfrihet, som har tagits fram inom ramen för det statliga initiativet Fossilfritt , anger att den ska bygga ut den infrastruktur som krävs och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. Med hänvisning till det anförda finner utskottet det inte motiverat att tillstyrka det ovan omnämnda yrkandet i motion 2019/20:389 (SD) och det avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner som gäller olika värmefrågor. Utskottet avstyrker motionerna bl.a. med hänvisning till att regeringen anser att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen och till att det är viktigt att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i den bränslebaserade fjärrvärmeproduktionen. Förslag om satsningar på geotermisk värme avslås av med hänvisning till att medel har avsatts för ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi Jämför reservation 22 (M, SD, KD) och 23 (KD). I motion 2019/20:1145 av (M) anför motionären att dagens lagstiftning kritiseras av industrin för att den i praktiken ger fjärrvärmeföretagen veto mot extern värme. Ett sätt att lösa detta är enligt motionären att genomföra det färdiga lagförslag som presenterades i slutbetänkande Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44) som innebar att fjärrvärmenäten öppnades för alla aktörer. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas därför i yrkande 2. I motion 2019/20:1575 av (M) anförs att uran används som ett värmeproducerande bränsle i driften av kondenskraftverk, vilket gör att två tredjedelar av energin kyls bort. Större delen av energin i uranet blir till spillvärme som försvinner ut i havet. Möjligheten att tillvarata spillvärmen från kylvattnet i kärnkraftverk är förbjuden i lag enligt motionären. Han anser att förbudet mot att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas och att en alternativ användning av spillvärmen bör beaktas och begär därför ett tillkännagivande om kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktionen. Kraftvärme är en teknik för att producera både el och fjärrvärme. I kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD) framhålls det att kraftvärmeproduktionen går att planera och är en del av baskraften och ett viktigt komplement till väderberoende kraftslag. Motionärerna anser att kraftvärmen har potential att utvecklas ytterligare och instämmer därför med det som också sägs i energiöverenskommelsen om att sektorn behöver konkurrenskraftiga villkor. I yrkande 14 begär motionärerna ett tillkännagivande om att det ska tas fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärmen. Vidare anför motionärerna att geotermisk energi passar utmärkt till storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem och kan användas för både uppvärmning och elproduktion. geologiska undersökning (SGU) bedömer att geoenergin kan utgöra en viktig del i ett ökat användande av förnybara energislag. En fortsatt utbyggnad måste enligt motionärerna genomföras på ett hållbart sätt, framför allt när det gäller samspelet med andra samhällsintressen som t.ex. undermarkbyggnationer och grundvattenanvändning. Motionärerna begär sammanfattningsvis i yrkande 15 ett tillkännagivande om geotermisk energi. Flera av de nu aktuella yrkandena på värmetemat behandlades även och några även . Det gäller exempelvis förslaget i motion 2019/20:1145 (M) om att regeringen bör överväga att genomföra förslagen i den s.k. slutbetänkande om fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44). Utskottet framhöll att det inte har ändrat uppfattning sedan det behandlade ett så gott som identiskt förslag av samma motionär 2017 och 2018. Vid båda tillfällena avstyrktes motionen. Noterbart är att utskottet (bet. 2017/18:NU22) konstaterade att det krävs ett betydligt mer aktuellt underlag än det då närmare utredningsbetänkandet för att kravet på en nöjaktig beredning av ett lagstiftningsförslag ska kunna anses vara uppnått. Utskottet har även vid åtskilliga tillfällen avstyrkt förslaget i motion 2019/20:1575 (M) om att använda restvärme från kärnkraftverkens kylvatten. Utskottet har utförligt redogjort för att tekniska och ekonomiska realiteter begränsar möjligheterna att ta vara på denna restvärme på det sätt som föreslås i motionen (se bl.a. bet. 2014/15:NU9 s. 42–43) och även påpekat att motionen till viss del baseras på en missuppfattning om det rådande rättsläget. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) slog regeringen fast att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Vidare betonades vikten av att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme och geotermisk djupvärme, vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Regeringen redovisade uppfattningen att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och nettonollutsläpp av växthusgaser. Det förutsätter dels att potentialen för elproduktion i fjärrvärmenäten utnyttjas, dels att både kraft- och värmeproduktionen är konkurrenskraftiga och baseras på förnybara bränslen. ska enligt myndighetens instruktion (SFS 2007:1118) följa och analysera utvecklingen på bl.a. fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion. Rapportering om potentialen för fjärrvärme, kraftvärme och fjärrkyla I regleringsbrevet har fått i uppdrag att – i enlighet med EU:s energieffektiviseringsdirektiv – uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpning av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. Bedömningen ska redovisas till . Det kan även nämnas att i sin verksamhetsplan anger att den bland särskilt utvalda tillsyns- och prövningsaktiviteter kommer att prioritera att genomföra en studie av prisbildningen och prisutvecklingen på den svenska fjärrvärmemarknaden. Geoenergi är samlingsnamnet för teknik där värme och kyla från markens översta tas till vara. Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. Geotermi är en annan teknik där värme från radioaktivt sönderfall i jordskorpan och värmeledning från jordens inre tas till vara på stort djup (). Forskning och utveckling – fjärrvärme och diffusa energikällor har beviljat Svenskt Geoenergicentrum och SP för att utveckla en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Arbetet syftar till att ta fram mål för geoenergins utveckling, inklusive att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov för att nå målen. Arbetet avslutades och avrapporterades i rapporten under mark ska upp till ytan – Strategisk innovationsagenda för geoenergi. Det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet var ett av världens största forskningsprogram för fjärrvärme och fjärrkyla. Det finansierades av fjärrvärmebranschen och . forskning, indelad i tre etapper, avslutades programmet . Inom ramen för programmet studerade man bl.a. möjligheterna att använda mer diffusa energikällor för fjärrvärmeändamål. beslutade att ge i stöd till ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi. Projektet, som är det första i sitt slag i , kommer att provborra för att kunna utvinna geotermisk energi. är ett samarbete mellan näringslivsaktörerna Eon och St1 och och samt forskare från och . Utskottet redovisar sitt ställningstagande under följande rubriker: – Kraftvärme, fjärrvärme och restvärme Kraftvärme, fjärrvärme och restvärme Hållbar fjärr- och kraftvärmeproduktion är viktiga delar i den nu gällande energipolitiken. Utskottet anser i likhet med regeringen att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Därutöver är det viktigt att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme, vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Det bör i sammanhanget även noteras att har fått i uppdrag av regeringen att – i enlighet med EU:s energieffektiviseringsdirektiv – uppdatera heltäckande bedömning av potentialen för tillämpning av högeffektiv kraftvärme samt effektiv fjärrvärme och fjärrkyla. Bedömningen ska redovisas till senast . Med det anförda avstyrker utskottet förslaget i motion 2019/20:3333 (KD) om att det bör tas fram en sammanhållen strategi för kraft- och fjärrvärme. När det avslutningsvis gäller motionerna 2019/20:1145 (M) och 2019/20:1575 (M) tvingas utskottet återigen konstatera att de antingen innehåller förslag som vilar på ett underlag som är mer än eller baseras på missuppfattningar om de tekniska förutsättningarna och det rådande rättsläget. Utskottet har dessutom avstyrkt de två yrkandena i den aktuella utformningen . Så länge de två motionerna fortsätter att utformas på exakt samma sätt som tidigare bedömer utskottet att sannolikheten för att de ska möta ett annat öde under beredning ligger mycket nära noll. Motionerna avstyrks sålunda på nytt i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Tusentals småhus värms upp med värmepumpar som utnyttjar den värme som finns lagrad förhållandevis ytligt i berggrunden. Geoenergi är således inte någon ovanlig företeelse i . kan även nya tekniska tillämpningar väntas förbättra möjligheterna att utvinna geotermisk djupvärme. har avsatt medel för ett demonstrationsprojekt inom djupgeotermi. Det som därmed har redovisats om geotermisk värme anser utskottet bör kunna tillgodose det som efterfrågas i motion 2019/20:3333 (KD) om satsningar på geotermisk värme. Något riksdagsuttalande om detta anser utskottet därmed inte är påkallat och motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner som gäller energiforskning. Utskottet hänvisar till energiforskningens övergripande inriktning som beslutades av 2017 och till att en proposition om forskning och innovation på energiområdet är att vänta mot slutet av innevarande år. När det gäller kärnenergiforskning avslår ett antal förslag med hänvisning till att regeringen allt jämt arbetar med att omhänderta ett tillkännagivande från om kärnenergiforskning . Jämför reservation 24 (SD) och det särskilda yttrandet (M, SD, KD, L). I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. framhålls det att en stark forskningskompetens inom kärnkraftsområdet är viktig både för att bygga ny kärnkraft, för att hantera befintliga reaktorer, för att förlänga livstiden hos befintliga reaktorer och för att avveckla dem på ett ansvarsfullt sätt. Av de som avsätter till forskning går inget till kärnkraft. Motionärerna anser att anslagen till kärnkraftsforskning bör öka även inom EU:s budget genom att mer medel avsätts till Euratoms forsknings- och utbildningsprogram. I yrkande 17 begär motionärerna ett tillkännagivande om att energiforskningsresurser ska gå till alla fossilfria energikällor. Även i kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 33 efterfrågas satsningar på forskning om kärnkraft. Det är viktigt för att ska ha möjlighet att både livstidsförlänga befintliga reaktorer, bygga nya och satsa på fjärde generationens kärnkraft. Av de medel som avsätter till forskning går inget till kärnkraft. Det behöver förändras. Motionärerna vill även stärka EU:s kärnkraftsbudget. är på många områden i framkant när det gäller miljö- och energiteknik, sägs det i kommittémotion 2019/20:2670 av m.fl. (M) och motionärerna understryker att de insatser som görs för forskning inom ny teknik och förnybar energi är viktiga för vårt framtida energisystem. Motionärerna framhåller att oberoende av vilken uppfattning man har om kärnkraftens framtid är det ett faktum att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar . måste behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera de befintliga reaktorerna, ha möjlighet att bygga nya samt avveckla de äldre reaktorerna på ett säkert och ansvarsfullt sätt. I yrkande 9 framför motionärerna uppfattningen att ska satsa på energiforskning inom alla relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft. De globala försöken att åstadkomma utsläppsminskningar har misslyckats, anförs det i kommittémotion 2019/20:595 av m.fl. (SD). För att lyckas måste och andra nationer konkurrera ut de fossila bränslena genom innovationer, framför allt inom områdena energiframställning och energiteknik som sedan kan exporteras. Fokus ska därmed ligga på energiforskning, teknisk utveckling och genomförande av befintliga landvinningar, vilket staten aktivt bör understödja. I yrkande 25 begär motionärerna ett tillkännagivande om att större fokus bör ligga på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen . En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i den svenska ekonomin och avgörande för välfärden i , framhålls det i kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD). Motionärerna anser att kärnkraften ska utvecklas, inte avvecklas och framhåller i yrkande 11 att det är väsentligt att det inom ramen för de budgetmedel som satsas på energiforskning också avsätts medel till kärnteknisk forskning. Goda villkor för kärnteknisk forskning är, enligt motionärerna, centralt för att skapa förutsättningar för kunskap och kompetensförsörjning som bl.a. behövs vid livstidsförlängningar av reaktorer. I Liberalernas partimotion 2019/20:3351 av m.fl. redovisas uppfattningen att den befintliga kärnkraften måste värnas och att alla ekonomiskt meningsfulla livstidsförändringar bör göras. Motionärerna välkomnar all form av fossilfri elproduktion och framhåller att det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om forskning och utveckling i fråga om fossilfri elproduktion. beslutade i enlighet med utskottets förslag att godkänna regeringens förslag till övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus på insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export.