bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Syftet är att undersöka nyttan av näringspolitiska utvärderingar som utförts eller initierats av bl.a. Tillväxtanalys, , och . avser att publicera sin granskning . får således anledning att återkomma till dessa frågor. Utskottet ser därför inte behov av ett riksdagsuttalande. Därmed avstyrks de nämnda motionerna i de berörda delarna. Ett tillkännagivande om en översyn av innovationssystemet efterfrågas i motion 2019/20:3335 (KD). Utskottet menar att ett konkurrenskraftigt innovationsklimat är viktigt för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Det är därför angeläget att kontinuerligt arbeta med att utveckla insatser för de aktörer som fungerar som länkar i innovationssystemet och att sedan utvärdera dessa insatser. Utskottet noterar att har genomfört en granskning av de strategiska samverkans- och innovationsprogrammen. Regeringen kommer senast att svara på rekommendationer i en skrivelse till . kommer således att återkomma till frågan och utskottet ser därmed inget behov för att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrks motion 2019/20:3335 (KD) i denna del. I ett flertal motioner av företrädare för alla partier som är representerade i (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) förs det fram förslag på olika åtgärder som rör företagsfrämjande. Förslagen handlar bl.a. om näringspolitikens inriktning, insatser för att för att främja entreprenörskap och grön teknik, innovationssystemet, stöd till små och medelstora företag, den svenska industrins konkurrenskraft samt reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Utskottet vill inledningsvis anföra att det är utskottets uppfattning att näringslivet behöver vara innovativt, effektivt och baseras på en hög kunskapsnivå för att stärka den svenska konkurrenskraften. Företag kan utvecklas på väl fungerande marknader genom insatser som stärker näringslivets förnyelseförmåga och ökar ekonomins variationsrikedom, samt genom välavvägda regelverk och funktionella institutioner. Vidare konstaterar utskottet att näringspolitiken är en del i genomförandet av Agenda 2030, där stärkt samstämmighet och en utvecklingsinriktad politik som stödjer produktiv verksamhet, arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation är viktiga områden i det fortsatta arbetet. Angelägna frågor för att stärka den svenska konkurrenskraften i relation till förändringarna i omvärlden är näringslivets förutsättningar för grön omställning och digitalisering samt dess tillgång på kompetens. Vidare måste marknader som är öppna för konkurrens vårdas så att konkurrens på transparenta och likvärdiga villkor möjliggörs, vilket är särskilt viktigt i en värld där allt fler marknader blir digitala. Med anledning av ovannämnda motioner vill utskottet även framhålla att innovation och förnyelse är ett centralt område för att stärka den svenska konkurrenskraften och bidra till de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen har därför gett bl.a. , och i uppdrag att genomföra insatser som skapar förutsättningar för näringslivet att bli mer innovativt. Utskottet noterar att det nationella innovationsrådet fortsätter sitt arbete även . breda sammansättning och arbetssätt har under statsministerns ledning utvecklats till en central plattform för dialog och samverkan kring strategiska framtidsfrågor. Det är utskottets mening att genom samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga kan kraftsamla för att lösa problem och överbrygga de utmaningar som samhället står inför. Utskottet välkomnar därför att regeringen tagit arbetet med de strategiska samverkansprogrammen vidare. Den fortsatta inriktningen för samverkansprogrammen under innevarande mandatperiod är Hälsa och livsvetenskap (life science), Näringslivets digitala strukturomvandling, Näringslivets klimatomställning och Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Samverkansprogrammen har även utökats med en internationell dimension som kopplar insatser och resultat till internationella innovationssamarbeten. Både och har fått i uppdrag av regeringen att stödja arbetet med respektive bistå regeringen i genomförandet av samverkansprogrammen. Utskottet noterar även att de utsända innovations- och forskningsråden har en tydlig uppgift att underlätta strategiska innovationssamarbeten för svenska företag i utlandet. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att det inte ser något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av det som föreslås i en motion om att avsluta innovationssamarbetet med . Utskottet vill även framhålla betydelsen av att innovationssystemet utnyttjas effektivt. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för ett utökat samarbete inom innovationssystemet, bl.a. genom satsningar på Testbädd . Utskottet kan, när det gäller testbäddar, konstatera att regeringen gett i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för stärkt test- och demonstrationsverksamhet. Ett antal motioner berör även insatser för en konkurrenskraftig industri. Utskottet kan konstatera att regeringen inom ramen för strategin Smart industri utfört ett flertal åtgärder med avsikt att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det är utskottets uppfattning att det sammanhållna arbetet har skapat en tydlig riktning för omställningen när det gäller digitalisering, hållbarhet, kompetensförsörjning samt innovation och forskning för svenska industriföretag. Utskottet noterar att regeringen bl.a. gav i uppdrag att –2020 främja omställningen mot en smart industri på regional nivå och skapa goda förutsättningar för industrin i hela landet. Vidare gav regeringen i uppdrag att –2019 stärka förutsättningarna för företag att industrialisera och tillverka nya produkter i . När det gäller grön teknik och klimateffektiva innovationer är det utskottets uppfattning att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland. bör inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Detta kräver en konkurrenskraftig och hållbar industri som kan leverera lösningar för en grön omställning och skapa jobb i hela landet. En cirkulär och biobaserad ekonomi är en nödvändighet för näringslivets gröna omställning och bidrar både till att minska negativ påverkan på klimat, miljö och människors hälsa och till att stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Utskottet vill här påminna om regeringens samverkansprogram för näringslivets klimatomställning och kan konstaterar att även om delar av näringslivet står för en betydande del av utsläppen utgör de samtidig en avgörande del av lösningen. Därtill vill utskottet påminna om regeringens initiativ Industriklivet och de åtgärder som görs inom ramen för detta initiativ. Åtgärderna ska bidra till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, förstudier och investeringar, i syfte att finansiera tekniksprång och understödja industrins ambitioner att ställa om. har i uppdrag att ansvara för Industriklivet och en av de åtgärder myndigheten beslutat om rör stöd till utveckling av fossilfri stålproduktion i det s.k. Hybrit-initiativet, där , och ingår. Det är även utskottets uppfattning att näringspolitiken bör fokusera på att dels skapa förutsättningar för fler företag i hela landet, dels utveckla nationella och regionala styrkor. Tillgång till information, rådgivning och nätverk har ofta stor betydelse vid nystart samt för små och medelstora företags möjligheter att utvecklas och växa. Den information och rådgivning som staten finansierar eller tillhandahåller ska vara marknadskompletterande och relevant utifrån företagens olika behov och utvecklingsfaser. Utskottet ser ett fortsatt behov av insatser som syftar till att bl.a. öka nyföretagandet, främja en mångfald av företagare, stödja utvecklingen i företag med tillväxtpotential och stärka sysselsättningsutvecklingen i företag. Utskottet menar också att digitaliseringen innebär stora möjligheter för myndigheternas utveckling i att bistå befintliga företag och individer som vill starta nya företag med att få hjälp och stöd från berörda myndigheter. Portalen utgör ett viktigt verktyg i detta arbete. Utskottet noterar även att utmaningar och möjligheter som följer av den digitala strukturomvandlingen och av att nya teknologier införs kommer att vara i fokus för samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling. När det gäller frågan om ägarskiften anser utskottet att det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag för att möjliggöra att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential tillvaratas. Utskottet kan konstatera att nya skatteregler trädde i kraft . Syftet med reglerna är att underlätta för generationsskiften i fåmansföretag. Reglerna innebär att samma skatteregler ska gälla vid överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. Frågan om att bör ha en mer kontrollerande funktion i syfte att komma åt misstänkta bedrägerier och annan ekonomisk brottslighet berörs i en motion. Utskottet vill här påminna om att överlämnade sin redovisning om verkets brottsförebyggande arbete till regeringen. I rapporten anger att de har identifierat behov av kontroller och skärpta handläggningsrutiner och att de även har vidtagit en rad åtgärder. bedömning är att detta sammantaget lett till att verket oftare låter bli att registrera uppgifter som inte är säkerställda samt att de avregistrerar oriktiga eller falska uppgifter. Utskottet konstaterar att de skärpta kontrollerna innefattar bl.a. årsredovisningar, id-handlingar och postadresser. Utskottet noterar även att regeringen vidtagit en rad andra åtgärder för att stävja ekonomisk brottslighet. I ett antal motioner efterfrågas tillkännagivanden om att konkurrenslagen och reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) ska utvärderas. Utskottet konstaterar att KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, regioner och staten hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. Utskottet noterar även att verket 2018 gjorde en uppföljning av ärenden som rörde offentlig säljverksamhet. Uppföljningen visade bl.a. på att verkets tillsynsarbete effektivt bidrar till ökad regelefterlevnad och faktiska förändringar på marknaden. Utskottet förutsätter således, i likhet med när liknande motionsyrkanden behandlats tidigare, att regeringen bevakar frågan. behöver därför inte uppmärksamma regeringen på detta. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som behandlats här. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktade insatser för att exempelvis främja företagandet bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser. Jämför reservation 10 (M, L), 11 (C), 12 (V) och 13 (KD). I motion 2019/20:2613 av m.fl. (S) framhålls att kooperativa företag är en viktig del av det svenska näringslivet och det är därför viktigt att de myndigheter som arbetar med att främja och underlätta företagande inkluderar kooperativt företagande i sitt arbete. Motionärerna anser att regeringen bör undersöka möjligheten att verka för att de regleringsbrev och instruktioner som riktas till näringslivsfrämjande myndigheter också omfattar kooperativt företagande. I motion 2019/20:3289 av m.fl. (S) anförs att de kooperativa företagen förvisso är drivna för att skapa överskott, men att överskottet används uteslutande till utveckling av verksamheten och därmed gör ekonomisk och social nytta både för medlemmarna och för samhället. Motionärerna anser att en kooperativ arbetsmarknadsverksamhet i samarbete med kommuner och näringsliv skulle kunna skapa möjligheter till arbete och sysselsättning och på så sätt som en fristående aktör bidra till både jobbskapande och integration. I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 14 anförs att utrikes födda kvinnor har särskilt svårt att etablera sig på svensk arbetsmarknad. Motionärerna menar att företagande kan vara en väg att bryta utanförskapet för kvinnor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Motionärerna anser bl.a. att regeringen bör se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag samt att nyanländas erfarenhet av företagsamhet systematiskt bör kartläggas. Berörda myndigheter bör därför arbeta aktivt med ett entreprenörsspår och inte minst med ett särskilt fokus på nyanlända kvinnor. I motion 2019/20:961 av (M) framförs att behöver fler entreprenörer och att unga människor som vill starta eget bör uppmuntras, för att på så sätt skapa jobb åt sig själva och andra. Motionären anser därför i yrkande 1 att regeringen bör omprioritera resurser till ökade satsningar på Drivhuset. Vidare anser motionären i yrkande 2 att regeringen bör se över möjligheterna för Drivhusets verksamhet att även omfatta studenterna på . I yrkande 3 anförs att regeringen även bör etablera Drivhuset på fler orter. I motion 2019/20:1082 av (M) yrkande 2 framhålls att välfärdssektorn är ett område där många företag drivs av kvinnor. Motionären anger att entreprenörskapet i har minskat bl.a. till följd av den diskussion som varit om vinster och företagande i välfärdssektorn. Motionären anser att det är viktigt ur ett tillväxt- och rättviseperspektiv att öka kvinnors företagande. I motion 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 anges att den entreprenöriella aktiviteten minskar i i förhållande till andra innovationsdrivna länder och att nedgången främst beror på ett minskat entreprenörskap bland kvinnor. Motionärerna anser därför att regeringen för att stärka den entreprenöriella aktivitet i skyndsamt behöver vidta åtgärder för att öka kvinnors entreprenörskap. I motion 2019/20:1138 av (M) anför motionären att andelen kvinnor som är företagare är låg. Motionären vill därför att ger regeringen i uppdrag att såväl sätta upp konkreta mål som vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor som är företagare i . I motion 2019/20:1158 av (M) anges att utrikes födda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb, men att det behöver bli lättare att starta och driva företag. Bland annat finns problem för utrikes födda företagare med finansiering och med att myndighetsinformation ofta endast är på svenska. Motionären anser därför att bör uppmana regeringen att göra en översyn kring frågan om utrikes föddas möjlighet att starta och driva företag i . I motion 2019/20:1882 av (M) framförs att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i egenskap av företagare och innovatörer är ett viktigt led i att uppnå ett jämställt samhälle. Kvinnor och män bör därför ha lika förutsättningar att etablera sig som företagare och innovatörer. Motionären anför vidare att om kvinnors innovationskraft ska öka behöver förutsättningarna för tjänsteinnovationer bli bättre. Regeringen bör därför enligt motionären skapa bättre förutsättningar för att öka antalet kvinnor som är innovatörer. I motion 2019/20:2705 av och (båda M) anför motionärerna att unga som vill starta eget företag bör uppmuntras och att stödet till de som arbetar för att främja entreprenörskap i högskolan och genom Drivhuset därför bör permanentas. Vidare menar motionärerna att bör tillkännage för regeringen i enlighet med yrkande 1 att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna på samt i enlighet med yrkande 2 att Drivhuset ska verka för att etableras på fler orter. I motion 2019/20:2940 av (M) konstateras att företagande är betydligt vanligare bland män än kvinnor i samt att kvinnor är underrepresenterade som företagare i en majoritet av näringslivets branscher. Motionären menar att kvinnors val av utbildning och yrke och huruvida man ska starta och driva företag påverkas av strukturella faktorer. I motion 2019/20:22 av (SD) anförs att nyutexaminerade ungdomar ofta är mer benägna att ta risker för att kunna genomföra sina företagsidéer än äldre är, men ändå väljer många att avstå på grund av den ekonomiska osäkerhet som ett nystartat företag innebär. Motionären anser därför att bör tillkännage för regeringen att den bör utreda ett starta-eget-lån för unga vuxna för att stimulera företagandet. I motion 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 5 framhåller motionärerna vikten av att underlätta för unga entreprenörer. Motionären föreslår att en nationell företagsfond för ungdomar bildas och drivs i regi i samarbete med näringslivet för att underlätta för ungdomar att få finansiering. I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. (C) anges att markant fler män än kvinnor driver företag och att kvinnor har svårare att få finansiering för sitt företagande. Ett dynamiskt företagsklimat är grundläggande för att komma till rätta med dessa problem, men det räcker inte när utgångsläget i form av ägande och investerare är så pass snedfördelat mellan män och kvinnor. Motionärerna anser i yrkande 14 att det därför behövs förändringar av bestående karaktär och att därför bör tillkännage för regeringen att den ska säkerställa att statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd fördelas jämnt mellan kvinnor och män. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) framhålls att kvinnors möjlighet att starta och driva företag behöver stärkas ytterligare. Motionärerna vill därför se insatser för unga, för kvinnor inom vården och för invandrade kvinnor. Enligt motionärerna bör enligt yrkande 11 uppmana regeringen att fördela statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd jämnt mellan kvinnor och män. Motionärerna anser i yrkande 35 även att regeringen bör ge i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta Winnet . Vidare anser motionärerna i yrkande 36 att regeringen bör arbeta för fler kvinnor på ledande positioner genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande. Motionärerna föreslår även en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Motionärerna anser i yrkande 34 också att bör uppmana regeringen att se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor. I kommittémotion 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 3 anges att kvinnors företagande är ett ofta eftersatt område och att flera av de statliga stöd som finns för innovation visar på en viss snedfördelning mellan kvinnor och män. Motionärerna anser att kvinnor bör få en större andel av de medel som tilldelas för innovationsarbete och att de statliga stöden stegvis bör öka tills en nivå på är uppnådd 2025. I kommittémotion 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 10 framhålls att den ideella sektorns insatser som utförare av välfärdstjänster ökat i absoluta termer, men minskat som andel av helheten. Motionärerna menar att de idéburna organisationerna har såväl ett stort förtroende hos allmänheten som en vilja att växa, men att ett av de problem dessa företag möter är kapitalförsörjning. Motionärerna anser därför att bör tillkännage för regeringen att den bör överväga möjligheten att införa en statlig investeringsfond för den ideella sektorn. Strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor tog 2015 fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor 2015–2020. Strategins syfte är att bidra till en utveckling av statens företagsfrämjande på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Insatser för kvinnors företagande och företagare med utländsk bakgrund Regeringens utvecklingsprogram Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering och innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska införlivas i allt beslutsfattande. Utvecklingsprogrammet, som startade , omfattar ca 60 myndigheter och en organisation. Bland de myndigheter som ingår i utvecklingsprogrammet återfinns och . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera JiM (S2017/05461/JÄM). överlämnade Statskontoret rapporten av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (2019:14) till regeringen. I rapporten konstaterar bl.a. att har ökat andelen kvinnor som leder Vinnova-finansierade projekt inom området små och medelstora företag från våren . har också samtliga projekt inom programmet Utmaningsdriven innovation ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller noteras att det har ökat andelen projekt som tillämpar ett jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande eller uppföljning från 2018. Regeringen anger i budgetpropositionen att gör bedömningen att insatserna kopplade till myndighetens arbete för jämställdhetsintegrering i bedömningsprocessen varit framgångsrika. Det har stimulerat utveckling och verifiering av angreppssätt och metoder som gjort att närmat sig de uppsatta jämställdhetsmålen. bedriver ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. Bland annat kan nämnas att regeringen gav myndigheten i uppdrag att främja nyanländas företagande i (N2016/07794/FF) och att regeringen beslutade om att bredda målgruppen som omfattas av uppdraget till att även omfatta personer med utländsk bakgrund utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet (N2018/04583/FF). En slutrapport ska lämnas . Därtill kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande (N2018/00213/FF) genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. En slutrapport ska lämnas . Vidare gav regeringen i uppdrag att öka kontaktytorna med arbetsmarknaden och stärka nätverkande för utrikes födda kvinnor och särskilt nyanlända kvinnor (N2018/01430/KSR). Syftet med uppdraget är att tillvarata kompetens och potential inom målgruppen inom företrädelsevis den privata sektorn. En slutrapport ska lämnas . Det statliga bolaget erbjuder företagare rådgivning och finansiering. I gällande ägaranvisning står att ett särskilt fokus ska riktas på kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Målnivån är att fokusgrupperna ska vara överrepresenterade bland kunder jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet. har i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) granskat om regeringens och arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. Granskningen är avgränsad till låneverksamhet –2017. övergripande slutsats är att och dess dotterbolag strävar efter att utföra uppdraget om kvinnors företagande på ett samstämmigt och konsekvent sätt. Dock konstaterar att det råder otydligheter i regeringens styrning av uppdraget och i återrapportering till regeringen. Med anledning av granskning överlämnade regeringen en skrivelse till (skr. 2018/19:123). I skrivelsen anför regeringen att den avser att göra en översyn av uppdragsmål och kommer inom ramen för det arbetet att beakta rekommendationer att överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen. Vidare anger regeringen att den kommer att efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når kvinnor. Utskottet behandlade därefter regeringens skrivelse (bet. 2019/20:NU6). I betänkandet välkomnade utskottet de åtgärder som regeringen presenterade i skrivelsen med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Utskottet konstaterade att regeringen avsåg att göra en översyn av uppdragsmål och inom ramen för det arbetet överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen och efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når målen.