bet · H801AU1 · 2020-12-09 00:00:00 — 2019/20:AU7), gör regeringen den samlade bedömningen att JiM-programmet varit framgångsrikt och bidragit till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet noterar att myndigheterna dock har kommit olika långt i sitt utvecklingsarbete. För att de jämställdhetspolitiska målen ska uppnås anser utskottet liksom regeringen att det är av central betydelse att statliga myndigheter jämställdhetsintegrerar sin verksamhet. Utskottet välkomnar att JiM-programmet ska fortsätta och kan konstatera att har en central roll i att stödja myndigheterna i arbetet med att bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. Som framgått ovan anser utskottet att bidrar till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Utskottet delar därmed inte den kritiska inställning till myndigheten som , framför i sina motioner. Avslutningsvis när det gäller utvecklingen mot jämställdhet kan utskottet liksom regeringen konstatera att står sig väl i internationella mätningar av jämställdhet. Framsteg har gjorts, men fortfarande måste mer göras. Inte minst måste utrikes födda kvinnors situation uppmärksammas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det övergripande målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är ännu inte uppnått. Utvecklingen med ökande socioekonomisk segregation i måste vändas. behöver bli mer jämlikt. Alltför många människor bor i områden där vardag och livschanser är begränsade. Segregationen påverkar sammanhållningen i samhället och riskerar att orsaka motsättningar mellan människor och grupper. Utskottet kan bara instämma i det som regeringen säger om att arbetet mot segregation har blivit än mer angeläget på grund av pandemin och de såväl humanitära som ekonomiska konsekvenserna av den. Trångboddhet, sämre hälsa och svagare etablering på arbetsmarknaden gör att personer som lever i områden med socioekonomiska utmaningar verkar ha drabbats hårdare av viruset än personer som bor i andra områden. Utskottet välkomnar att regeringen på flera områden nu gör en riktad satsning för att lyfta socioekonomiskt utsatta områden. I denna satsning ingår bl.a. att förstärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (se ovanstående avsnitt om jämställdhet). Utskottet välkomnar ytterligare förstärkningar av arbetet mot segregation. Genom regeringens förslag till ökade medel till statsbidrag anser utskottet att förutsättningarna förbättras för sociala insatser i områden med socioekonomiska utmaningar. Det kan handla om insatser som kompletterar och förstärker verksamhet som kommunerna redan bedriver inom ramen för det brottsförebyggande arbetet (t.ex. ökad tillgänglighet i verksamheterna och fältassistenter), liksom olika former av samverkan mellan skola, socialtjänst och polis (t.ex. sociala insatsgrupper). Utskottet instämmer med regeringen om att denna satsning ger förutsättningar för mer effektiva lösningar än enskilda sektorsvisa insatser. Vidare håller utskottet helt med regeringen om att arbetet mot segregation behöver bedrivas med stabilitet och långsiktighet på strategisk nivå, och medge lokal förankring och anpassning. Ett led i detta är att Delegationen mot segregation (Delmos) ska kunna fatta fleråriga beslut om statsbidrag vilket är vad regeringen nu föreslår. Detta innebär att utskottet välkomnar förslaget till beställningsbemyndigande för anslaget för åtgärder mot segregation, vilket bör ge bättre planeringsförutsättningar och därmed förbättra villkoren för bl.a. det civila samhället. När det gäller de alternativa anslagsförslagen kan det noteras att , vill avskaffa Delmos, och de två förstnämnda partierna vill dessutom helt avskaffa anslaget för åtgärder mot segregation, bl.a. statsbidragen för detta ändamål. Utskottet anser att detta är en prioritering som helt går emot ambitionen att ge bl.a. kommuner och organisationer inom det civila samhället långsiktiga ekonomiska förutsättningar att bryta segregationen och motverka långtidsarbetslöshet och brott. När det gäller Delmos anser utskottet till skillnad från , att myndigheten bidrar till ett kunskapsbaserat arbete bland relevanta aktörer samt till samordning av arbetet för att minska och motverka socioekonomisk segregation. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 13 , liksom regeringens förslag om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden överensstämmer med regeringens förslag som finns sammanställda i bilaga 2 och 3. Statens budget inom utgiftsområde 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2020/21:655 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:656 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2020/21:682 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3403 av m.fl. (SD) i denna del, bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och avslår motionerna 2020/21:2967 av m.fl. (V), 2020/21:3410 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8 och 12, 2020/21:3411 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 och 2020/21:3581 av m.fl. (M) yrkandena 1 i denna del och 2–4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i reservanternas förslag i bilaga 5. 2020/21:3403 av m.fl. (SD) i denna del, bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 13 punkt 2 och avslår motion 2020/21:3581 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. har i sin partimotion Investera i (mot. 2020/21:3128) lagt fram förslag om utgiftsram för statsbudgetens utgiftsområden och pekat ut de fokusområden som har varit avgörande för partiets prioriteringar i budgeten, bl.a. satsningar på jobbskapande och ett stärkt rättsväsen. För utgiftsområde 13 innebär förslag en betydligt snävare ram än vad som föreslås av utskottet. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i nämnda betänkande. Ett beslut enligt förslag skulle innebära bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av beslut om utgiftsramarna. Vi kan konstatera att det inte finns något som hindrar att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 13 som omfattar nyanländas etablering, diskriminering, jämställdhet och segregation. har påtalat brister i den politik som förts på dessa områden. Det faktum att lider av utbredd segregation, på både bostads- och arbetsmarknaden är en direkt följd av nu gällande mål och inriktning för integrationspolitiken. Det integrationspolitiska mål som fastslagits av riksdag bygger, menar vi, på att det offentliga ska finansiera åtgärder för att förstärka skillnader, separata identiteter och parallellsamhällen. Vi väljer en annan väg, med en politik som inte fokuserar på särlösningar utan riktar sig till samtliga invånare i vårt land. Det integrationspolitiska arbetet ska fokusera på att skapa förutsättningar för enskilda att anta majoritetsbefolkningens normer, värderingar och livsmönster i tillräcklig grad för att bli en fungerande och självförsörjande del av majoritetssamhället. Det går inte att tvinga människor till svenskhet, utan den enskildes integration i handlar om personlig mognad och enskilt ansvar. Samhället bör i stället arbeta med en tydlig incitamentsstruktur som enligt principen om frihet under ansvar ger rättigheter efter ansträngning. Med reformer på migrationsområdet skulle merparten av de asylärenden som väntar på avgörande snabbt kunna behandlas. Eventuella satsningar för att främja etablering bör i princip inte göras förrän ett asylärende har avgjorts. Vidare är det inte lämpligt med åtgärder som är riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. Med detta som utgångspunkt föreslår vi att anslaget 1:1 Etableringsåtgärder tas bort i sin helhet. Som en följd av politik och i takt med minskade mottagningsnivåer finns det stora möjligheter till besparingar när det gäller anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Fram till dess att svenskt asylmottagande beräknas upphöra ska anslaget finnas kvar endast för att fullfölja ingångna åtaganden. Vidare finns det skäl att helt avskaffa anslaget 1:3 Hemutrustningslån. Det är en naturlig följd av inställning att standarden i boenden i regi bör tillgodose behoven för den som är på flykt och att ytterligare hemutrustning bör finansieras av egna medel. anser att DO som myndighet fungerar bristfälligt; den bidrar till rättsosäkerhet och utgår inte från en faktisk problembild. Myndigheten har också fått kritik för att verka opinionsbildande snarare än som en stödinsats för den som är i behov av hjälp vid rättsliga tvister. Vi föreslår därför att DO läggs ned och att myndighetens förvaltningsanslag halveras för att påbörja nedläggningen. Därmed får anslaget 2:1 användas till att påbörja en nedläggning av myndigheten. står självklart bakom tanken på ett samhälle fritt från rasism. När det gäller regeringens arbete på detta område tenderar det emellertid ofta att kantra över till rent politisk verksamhet. Vi menar att regeringens definition av rasism är tveksam utifrån ett vetenskapligt perspektiv. Ett exempel på detta är den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som slår fast att alla skillnader i inkomst mellan grupper endast kan bero på rasism och att vanligt förekommande politiska ståndpunkter, t.ex. åsikten att det bör finnas en begränsning i utlänningars tillgång till välfärden, är ett tecken på rasism. Mot denna bakgrund bör regeringen presentera en ny nationell plan som utgår från en mer korrekt definition av rasism, dvs. uttryck för missaktning på grund av etniskt ursprung. Planen bör också särskilt bemöta de synnerligen allvarliga och oprovocerade våldsbrott som majoritetsbefolkningen återkommande utsätts för av personer med utländsk bakgrund. När det gäller jämställdhetsområdet gör vi satsningar som går långt utöver vad regeringen och utskottet föreslår. Vi anser att det är viktigt att prioritera arbetet för kvinnofrid och att förstärka och utvidga jourverksamheternas arbete. För att säkerställa trygghet och långsiktighet i kvinnojourernas arbete förespråkar ett ökat stöd till landets kvinnojourer. föreslår också att det inrättas jourverksamheter som har hedersvåld som särskilt kompetensområde, s.k. hedersjourer. Vidare vill vi utöka stödet till NCK som delvis går ut på att utveckla den nationella stödtelefonen dit våldsutsatta kvinnor kan vända sig om de behöver råd och stöd. anser även att en del befintliga resurser från s.k. jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsintegrering bör omfördelas till brottsoffer- och jourverksamhet. Våra prioriteringar på detta område innebär att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder tillförs . När det gäller anser fortfarande och till skillnad från utskottet att myndigheten bör avvecklas och att de uppdrag myndigheten tagit över bör återföras till de ursprungliga aktörerna. föreslår att myndighetens förvaltningsanslag halveras för att påbörja nedläggningen. Därmed får anslaget 3:2 användas till att påbörja en nedläggning av myndigheten. När det gäller åtgärder mot segregation välkomnar visserligen åtgärder som kan bidra till att bryta segregationen i samhället. I motsats till utskottet anser vi dock inte att sådana åtgärder ska utformas så att de riktar in sig mot specifika grupper baserat på dessa gruppers etnicitet. vill i stället se generella lösningar som är lika för alla medborgare och som syftar till att främja etablering på arbetsmarknaden. åtgärder för att komma åt segregationen finns således inom andra utgiftsområden. Vi anser dessutom att anslagets ändamålsbeskrivning är så vid att medlen i princip kan användas till vilken verksamhet som helst, vilket naturligtvis riskerar att leda till att kvaliteten blir lidande. Mot denna bakgrund bör anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation och tillhörande beställningsbemyndigande tas bort i sin helhet. Vi kan heller inte se något mervärde i det arbete som bedrivs av Delmos. En nedläggning av myndigheten bör därför påbörjas och förvaltningsanslaget halveras . Därmed får anslaget 4:2 användas till att påbörja en nedläggning av myndigheten. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 13. Det innebär att vi också avstyrker budgetpropositionen i motsvarande delar. Övriga förslag i budgetpropositionen tillstyrks. Övriga partiers anslagsförslag avstyrks. Våra förslag till anslag och beställningsbemyndiganden för utgiftsområde 13 finns sammanställda i bilaga 4 och 5. Statens budget inom utgiftsområde 13 (M) (M), (M) och (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande till anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot denna bakgrund lägger vi i stället fram ett särskilt yttrande där vi redogör för politik inom utgiftsområde 13. I partimotionen Knäck arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten (mot. 2020/21:3422) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. I den motionen finns också vårt förslag till ram för utgiftsområde 13. Att likt regeringen enbart se problem som en effekt av den pågående krisen orsakad av pandemin anser vi är ett misstag. Arbetslösheten, för att nämna en av vår tids stora utmaningar, är både konjunkturell och strukturell, och båda aspekterna behöver bemötas. plan för att knäcka arbetslösheten innefattar dels konjunkturåtgärder för att pressa tillbaka den arbetslöshet som kommit under coronakrisen, dels strukturella reformer för att lösa problem med utanförskap och låg tillväxt. En del i detta är att återupprätta arbetslinjen i ersättningssystemen genom tidsgränser och ett bidragstak som gör att det aldrig lönar sig bättre att leva på bidrag än att ta ett arbete. Den som invandrat till ska gradvis kvalificera sig till de svenska bidragssystemen. förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3581. Vi menar att integrationsproblemen är uppenbara och anser att invandringspolitiken måste vara mycket stram framåt. Vad som krävs är ett volymmål för asylmottagandet i , tillfälliga uppehållstillstånd som grund, strikt regelverk för anhöriginvandring och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. En stramare migrationspolitik innebär minskade anslag till kommunersättningar vid flyktingmottagande. Vi avvisar förslaget om bidrag till kommuner med högt flyktingmottagande. När det gäller kommunernas åtaganden för nyanländas etablering föreslår vi att samhällsorienteringen utökas så att den även ska omfatta äldre nyanlända invandrare. När det gäller jämställdhetsområdet gör vi satsningar som går långt utöver vad regeringen och utskottet föreslår. Vi tillför ytterligare medel för NCK och för att kvinnojourerna ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap. Vidare anser vi att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. En särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet inom andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. Vi anser således fortfarande till skillnad från utskottet att bör läggas ned. Segregation anser vi bör motverkas genom reformer som leder till att fler människor arbetar, att fler lär sig svenska och att fler går ut skolan med fullständiga betyg, med andra ord genom en förbättrad integration. Vi avvisar därför förslaget om åtgärder mot segregation. Av detta följer att vi inte anser att det är lämpligt att prioritera arbetet vid en särskild myndighet och föreslår därför att Delmos läggs ned. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 13 . Statens budget inom utgiftsområde 13 (V) Ciczie Weidby (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 13 inte får överstiga 7 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande där jag redogör för politik inom utgiftsområde 13. I partimotionen Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning (mot. 2020/21:3170) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. I den motionen finns också vårt förslag till ram för utgiftsområde 13. vill bygga ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om sina invånare oavsett om krisen är global och drabbar oss alla eller om den är personlig och bara drabbar den enskilde. föreslår omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i partimotion 2020/21:2967. I en viktig fråga vill gå längre än vad regeringen och utskottet gör. Vi vill införa en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . Förslaget innebär att en del personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får sin ansökan beviljad, vilket innebär ökade kostnader för kommunmottagandet. Sammantaget anvisar vi 1 mer än regeringen till utgiftsområde 13 . Statens budget inom utgiftsområde 13 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande till anslagsfördelningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot denna bakgrund lägger jag i stället fram ett särskilt yttrande där jag redogör för politik inom utgiftsområde 13. I partimotionen förtjänar bättre (mot. 2020/21:3530) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. I den motionen finns också vårt förslag till ram för utgiftsområde 13. Den ekonomiska krisen till följd av coronapandemin har förstärkt flera av de problem som fanns redan tidigare och som regeringen stått alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är ännu större liksom antalet arbetslösa, och de som stod långt från arbetsmarknaden före lågkonjunkturen har ännu sämre chanser att få jobb. anser att det krävs omfattande reformer inom arbetsmarknadspolitiken och en förbättrad integrationspolitik så att nyanlända invandrare snabbare kan få arbete och en hållbar bostadssituation. förslag till statens budget inom utgiftsområde 13 läggs fram i motion 2020/21:3411. anser att mottagandet av asylsökande redan från ankomsten behöver ha som syfte att inleda integrationsprocessen i , och vi föreslår därför ett asylprogram för att underlätta etableringen i (se utg.omr. Som en följd av detta avvisar jag regeringens satsning på samhällsinformation till asylsökande. föreslår vidare en rad förändringar i förhållande till den politik som regeringen och utskottet föreslår inom utgiftsområde 13. När det gäller jämställdhetsområdet anser jag till skillnad från utskottet att inrättades på bekostnad av en rad fungerande verksamheter, bl.a. NCK i och den samordning som i tidigare bedrev när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål. Jag föreslår därför att nämnda verksamhet vid i återinrättas och att NCK tillförs ytterligare medel för sin verksamhet. För att samordna insatserna på jämställdhetspolitikens område föreslår jag att det inrättas en delegation för jämställdhet. Vidare noterar jag att ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck nu ska permanentas vid i . I det viktiga arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck är detta en fråga som drivit länge, och jag välkomnar därför regeringens förslag. Det prioriterade arbetet mot segregation anser jag bör vara att människor kommer i arbete, att elever klarar skolan och att utrikes födda lär sig svenska språket och blir sysselsatta. Jag avvisar därför regeringens förslag om ytterligare medel för åtgärder mot segregation. Vidare anser jag inte att det behövs en särskild myndighet för att administrera statsbidrag för åtgärder mot segregation, utan dessa kan hanteras inom andra, befintliga, strukturer. Jag föreslår därför att Delmos läggs ned. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 13 . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 13: 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:655 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:656 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättandet av fler särskilt anpassade hedersjourer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:682 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2967 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3403 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3410 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en delegation för jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinrätta anslaget till i för arbetet mot prostitution och människohandel och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3411 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned Delegationen mot segregation och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en delegation för jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3581 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabellen i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag för för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap och tillkännager detta för regeringen.