bet · H701UbU10 · 2020-03-05 00:00:00 — har förstärkt det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 1 . beräknas anslaget ökas med 2 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125 och prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utskottet hänvisar också till Utredningen om en mer likvärdig skola som ska föreslå åtgärder för att förbättra resurstilldelningen till förskoleklassen och . När det gäller yrkanden som rör avgifter och måltider i skolan ser utskottet inga skäl att föreslå några ändringar i den gällande lagstiftningen. Utskottet ser heller inga skäl till att föregripa regeringens arbete i fråga om ansvars- och resursfördelningen och elevhälsan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2019/20:594 (SD) yrkande 2, 2019/20:795 (MP), 2019/20:1044 (S), 2019/20:1132 (S), 2019/20:1622 (V) yrkande 5, 2019/20:2828 (M) yrkande 11, 2019/20:3088 (M) yrkande 10 och 2019/20:3094 (M) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om val av skola. Jämför reservation 10 (C). I motion 2019/20:2834 av (M) yrkande 5 begärs att det ska införas ett regelverk som möjliggör för grundskoleelever att välja skolor som ligger i andra kommuner än de som eleverna är folkbokförda i. Det är enligt motionären uppenbart att lagstiftningen ger den kommunala planerings-processen företräde framför den enskildes val. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 14 framhåller motionärerna att information om skolvalet behöver tillgängliggöras på ett lättförståeligt och överskådligt sätt. Motionärerna påpekar att det är en hög andel elever, jämfört med , som aktivt väljer gymnasieskola. Även i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 24 anser motionärerna att information om skolvalet behöver tillgängliggöras på ett lättförståeligt och överskådligt sätt. Bakgrund och gällande rätt Enligt 10 kap. 24 § skollagen ansvarar hemkommunen för att det kommer till stånd utbildning i för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att bereda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Om det finns särskilda skäl får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin grundskola ska ta emot elever vars grundskoleutbildning hemkommunen ansvarar för. Enligt 10 kap. 25 § skollagen har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Innan kommunen fattar beslut om att för ett visst läsår ta emot en sådan elev ska den inhämta ett yttrande från elevens hemkommun. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. I paragrafen sägs vidare att varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg från detta får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid bedömningen ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Utredningen om en mer likvärdig skola Regeringen har tillsatt en särskild utredare (om en mer likvärdig skola, U 2018:05) som ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklassen och (dir. 2018:71). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om placering vid kommunala skolenheter bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklassen och samt, vid behov, grundsärskolan. I direktiven framhåller regeringen att utgångspunkten för översynen ska vara att det s.k. fria skolvalet (möjligheten att välja skola) ska behållas. På samma sätt som ska det alltså enligt regeringen i första hand vara barnets vårdnadshavare som ska välja skola. Det innebär närmare att utredaren bl.a. ska kartlägga vilka metoder för placering av elever inom förskoleklassen och som kommuner använder och analysera hur dessa kan användas för att främja en allsidig social sammansättning av elever. Utredaren ska enligt direktiven säkerställa att kommunerna alltid ska kunna använda syskonförtur som urvalskriterium. Uppdraget ska redovisas . Enligt 29 kap. 19 § skollagen är kommuner skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Informationen ska utformas enligt vad som anges i 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), dvs. vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En skolhuvudman för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är vidare enligt 29 kap. 19 a § skollagen skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Utbildningsguiden.skolverket.se är en webbplats för vägledning som är under uppbyggnad. Den vänder sig i huvudsak till elever, föräldrar eller studie- och yrkesvägledare. På webbplatsen finns information och verktyg för att underlätta val av skola och utbildning, bl.a. en beskrivning av skolsystemet och de olika delarna, fakta om skolval och tips och råd om vad elever kan tänka på inför ett val av utbildning och skola. Det finns också en beskrivning av den svenska skolan på engelska och ytterligare fem språk (franska, arabiska, somaliska, persiska och dari) för den som är ny i . När det gäller yrkandet om möjligheten att frångå närhetsprincipen, dvs. att eleverna ska placeras i en skola i sitt närområde, vill utskottet inledningsvis hänvisa till Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) som bl.a. ska kartlägga vilka metoder för placering av elever inom förskoleklassen och som kommuner använder och analysera hur dessa kan användas för att främja en allsidig social sammansättning av elever. Utredaren ska enligt direktiven säkerställa att kommunerna alltid ska kunna använda syskonförtur som urvalskriterium. Utskottet inväntar utredningens förslag. Utskottet vill när det gäller yrkandena om information om skolvalet lyfta fram den gällande regleringen av information om utbildningar, som bl.a. innebär att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Utskottet vill även nämna webbplats utbildningsguiden.skolverket.se som ger information om skolsystemet och skolvalet samt information för nyanlända på flera språk. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2019/20:2834 (M) yrkande 5, 2019/20:3110 (C) yrkande 14 och 2019/20:3254 (C) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av fristående skolor, ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor och fristående skolor med konfessionell inriktning. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C) och 13 (V). Etablering av fristående skolor I motion 2019/20:2834 av (M) yrkande 6 begärs en översyn av reglerna om tillståndsgivning för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. I kommittémotion 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 17 önskar motionärerna att kontrollerna vid friskoleetablering ska skärpas för att motverka risken att oseriösa ägare startar eller tar över en friskola eller förskola. Motionärerna framhåller att man ska kontrollera de ekonomiska förutsättningarna och att det inte är betydligt brottsbelastade personer som ansöker om att få starta eller som tar över en friskola. Även kommittémotion 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 11 behandlar frågan om ökad kontroll vid friskoleetablering. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor I kommittémotion 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 10 anser motionärerna att en skola måste kunna garantera att de elever som antas till en utbildning också får fortsätta denna och inte lämnas vind för våg vid en eventuell konkurs. Fristående skolor ska åläggas att ha en ekonomisk buffert som säkerhet om de skulle komma på obestånd. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås att skolpengen ska ses över för att säkra lika villkor för alla huvudmän. Motionärerna framhåller att skolpengen missgynnar fristående skolor som i snitt får lägre ersättning per elev än kommunala skolor. I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 26 önskar motionärerna ett mer rättvist och mer sammanhållet antagningssystem där kommunala och fristående huvudmän ges likvärdiga förutsättningar. I yrkande 28 begärs att skolpengen ses över i syfte att säkra lika villkor för alla huvudmän. Motionärerna anser att transparensen behöver öka och att kommuner bör ges tydligare nationella riktlinjer för att säkerställa beräkningen av skolpengen. Fristående skolor med konfessionell inriktning I kommittémotion 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 6 anser motionärerna att det bör utredas hur alla förskolor kan bli konfessionsfria. Motionärerna vill att alla barn oavsett familjernas tro eller värderingar ska kunna mötas i förskolan och att alla föräldrar med förtroende ska kunna lämna sina barn till förskolan. Etablering av fristående skolor Grundläggande regler om godkännande av enskilda som huvudmän för skolväsendet finns i 2 kap. 5–7 §§ skollagen. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. infördes det ökade krav för att godkännas som enskild huvudman i 2 kap. 5 § skollagen (prop. 2017/18:158, bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Ändringarna innebär att godkännande endast får ges till den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Den enskilde ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Lagändringarna syftar till att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Vidare krävs att personer som ingår i ägar- och ledningskretsen även i övrigt ska bedömas som lämpliga. Vid lämplighetsprövningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Var och en i ägar- och ledningskretsen måste bedömas som lämplig. Det räcker alltså med att en person bedöms som olämplig för att kraven inte ska anses vara uppfyllda. De omständigheter som enligt förarbetena bör läggas till grund vid prövningen är framför allt tidigare brottslighet och ekonomisk misskötsamhet. För att godkännande ska lämnas krävs även att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs dessutom att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. När Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande som enskild huvudman ska den kommun där utbildningen ska bedrivas ges tillfälle att yttra sig. När kommunen yttrar sig bör den bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande (2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185] och 2 kap. 2 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Innan en enskild huvudman startar utbildningen ska den samråda om den kommande verksamheten med den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska kommunen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet (2 kap. 6 a § skollagen). Vidare gäller att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a § skollagen). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande om huvudmannen inte har följt ett föreläggande och ett missförhållande är allvarligt eller om huvud-mannen vid etableringskontrollen inte kan visa att rimliga åtgärder har vid-tagits för att få till stånd ett samråd (26 kap. 13 §). Ett godkännande får även återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande (26 kap. 14 § skollagen). I Skolinspektionens årsredovisning framhåller inspektionen att lagstiftningen om ägar- och ledningsprövning som rör både tillståndsprövning och tillsyn, trädde i kraft . Syftet är att värna att elever under sin skolgång alltid möter aktörer som har lämplighet, insikt i skolans uppdrag och en långsiktigt stabil ekonomi för den skola de driver. Centralt var enligt Skolinspektionen att göra välavvägda utredningar och gränsdragningar samt att skapa likvärdighet i bedömningar. Skolinspektionen har också prövat och utvecklat metoder, använt nya källor samt samarbetat med andra myndigheter. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor En elevs hemkommun är skyldig att betala s.k. skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där. Grundbeloppet ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, admi-nistration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Kommunen är även skyldig att lämna ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola i . Tilläggsbeloppet för en elev som är i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (se bl.a. 10 kap. 37–39 §§ och 16 kap. 52–54 §§ skollagen [2010:800]). I 14 kap. skolförordningen (2011:185) och 13 kap. gymnasieförordningen (2010:2039) finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse. Vidare finns bestämmelser om att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola ska kunna redovisa för den enskilda huvudmannen hur bidraget har beräknats. Av redovisningen ska beloppen för lokalkostnader, administration och mervärdesskatt framgå. Om det inte finns särskilda skäl ska redovisningen även innehålla beloppen för övriga kostnadsslag var för sig (14 kap. 10 §). Bakgrund och pågående arbete I lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), som regeringen överlämnade till Lagrådet , föreslås ändringar skollagen i fråga om systemet för bidrag till enskilda huvudmän för barn och elever som går i fristående förskolor, skolor eller fritidshem. Vidare görs bedömningar om redovisning av ekonomisk information på skolenhetsnivå. I samband med att avslog proposition 2017/18:159 Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag om att inrätta nationella kvalitetskrav för verksamheter som bedrivs inom välfärdens områden (prop. 2017/18:159 punkt 2, bet. 2017/18:FiU44, rskr. 2017/18:357). beslutade enligt utskottets förslag. Ärendet bereds inom (skr. 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder ). Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) har bl.a. i uppdrag att analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om mottagande och urval till fristående skolor bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklassen och samt, vid behov, grundsärskolan. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:71). Fristående skolor med konfessionell inriktning Av 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen – dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål – vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfes-sionell. Av förarbetena till den nuvarande skollagen framgår bl.a. att för att undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär en fördjupning i en viss religions troslära ska anses som icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig. Det innebär bl.a. att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165 s. 227). Det anges också att bestämmelsen innebär att huvudmannen har ett ansvar för att se till att eleven inte blir ensidigt påverkad i olika trosfrågor (s. 636). I 1 kap. 3 § skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning definieras som den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Enskilda huvudmän har ett visst utrymme att bedriva en verksamhet med konfessionella inslag. Enligt 1 kap. 7 § skollagen ska undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Detta innebär att för den del av utbildningen som inte är undervisning får en fristående förskola eller skola med konfessionell inriktning ha konfessionella inslag, men deltagandet ska vara frivilligt för den enskilda eleven. I proposition 2009/10:165 (s. 226) anges att i en skola med konfessionell inriktning kan det enligt regeringens uppfattning finnas utrymme för att inom ramen för utbildningen anordna andakter, bönestunder eller någon annan form av religionsutövning, t.ex. fördjupning i den egna trosläran som konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av religiösa symboler eller dylikt i inredningen. Om konfessionella inslag förekommer i utbildningen ska deltagandet vara frivilligt för barnet eller eleven. Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet har haft i uppdrag att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet och bl.a. lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etableringsstopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas (dir. 2019:25). Utredningen har lämnat sina förslag och bedömningar i betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Utredningen har utarbetat definitioner av begreppen konfessionell inriktning och icke-konfessionell inriktning. Som ett led i detta arbete har utredningen också identifierat ett behov av att definiera begreppet konfessionella inslag. Definitionerna ska enligt utredningens förslag placeras i 1 kap. 3 § skollagen och bör enligt utredningen utformas med hänsyn till internationella åtaganden, t.ex. och . Begreppet konfessionella inslag bör enligt utredningen definieras som inslag som innehåller bekännande eller förkunnande delar som tillhör en viss religion. Konfessionell inriktning definieras som verksamhet där det får förekomma konfessionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. Icke-konfessionell inriktning definieras som verksamhet där det inte får förekomma konfessionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. Konfessionella inslag ska, enligt utredningens förslag, endast få förekomma vid en fristående skola, en fristående förskola eller ett fristående fritidshem om huvudmannen för verksamheten har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning. En enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för en förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller ett fritidshem ska på motsvarande sätt i sin ansökan ange om verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Anmälan bör endast avse att verksamheten har konfessionell inriktning – inte vilken konfession det gäller. Kraven på att deltagande är frivilligt föreslås skärpas. Huvudmannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn respektive elever är införstådda med att deltagandet i utbildningsmoment med konfessionella inslag är frivilligt. Utredningens bedömning är att ett etableringsstopp bör innebära att det efter ett visst datum inte ska lämnas godkännande till enskilda huvudmän som vill bedriva förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem med konfessionell inriktning. Befintliga verksamheter får finnas kvar under förutsättning att huvudmannen före dels har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning, dels faktiskt har påbörjat verksamheten och i den tagit emot elever för utbildning. Utredningen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Frågan bereds inom (). Etablering av fristående skolor När det gäller yrkanden om etablering av fristående skolor vill utskottet inledningsvis framhålla att Skolinspektionen bedömer ansökan utifrån kraven i skollagen samt övriga lagar och regler för den aktuella utbildningen. Prövningen görs för att säkra att alla barn och elever får en likvärdig utbildning, oavsett vilken skola de går på. Det är därför viktigt att den som ansöker om att bli godkänd som huvudman kan visa för Skolinspektionen att utbildningen kommer att leva upp till de krav som ställs. I fråga om yrkandet om att ett helt nytt tillstånd inte ska behöva utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola kan utskottet konstatera att ett godkännande som huvudman avser en viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet (2 kap. 5 § skollagen [2010:800]). Önskar en huvudman utöka verksamheten vid en befintlig fristående skola måste således ett nytt tillstånd sökas. Utskottet ser inga skäl att föreslå någon ändring i denna reglering.