bet · H801FöU1 · 2020-12-01 00:00:00 — Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Beräknat 2027–2032 Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Beräknat 2027–2032 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Anm. Anläggningstillgångar utgår från leveranser från till Försvarsmakten och visar bedömt årligt belopp som aktiveras i Försvarsmaktens balansräkning. Utfallen 2018 och 2019 finansieras även med övriga intäkter om 61 respektive . Till följd av anslagsstrukturförändringen som genomfördes har raden Varav projektrelaterade förvaltningsutgifter (anslag 1:11) utgått. Inriktning samhällets krisberedskap och det civila försvaret För att stärka samhällets samlade förmåga till räddningsinsatser vid bränder och andra olyckor beslutade regeringen om propositionen En effektivare , vilken sedan biföll (prop. 2019/20:176, bet. 2020/21:FöU3, rskr. 2020/21:22). Som aviserades i budgetpropositionen tillförs kommunerna för att kontinuerligt kunna upprätthålla en övergripande ledning av räddningstjänsten. Samhällets alarmeringsverksamhet, inom vilken SOS Alarm har en central funktion, har varit föremål för två utredningar: (SOU 2013:33) och 112-utredningen (SOU 2018:28). Regeringen gör den samlade bedömningen att den framtida utvecklingen av samhällets alarmeringsverksamhet bör ske inom ramen för det nuvarande och etablerade systemet för hantering av larm till nödnummer 112. Det finns enligt regeringen inte något behov av att ytterligare behandla de betänkanden som och 112-utredningen lämnat. Den nivå på ersättning 2020 som är ett resultat av tillfälliga förstärkningar av anslaget 2018–2020 föreslås bli permanent i syfte att ge SOS Alarm goda planeringsförutsättningar att klara sitt uppdrag enligt avtalet med staten. Samhällets samlade förmåga att förebygga och förhindra oönskade händelser med farliga ämnen behöver öka, anser regeringen som kommer att följa arbetet inom ramen för det nationella forumet för sprängämnessäkerhet. Genom förändringen av beredskapszoner vid kärntekniska anläggningar kommer större geografiska områden att omfattas av bl.a. planering för utrymning och inomhusvistelse samt intag av jodtabletter. Det är viktiga åtgärder för att öka säkerheten kring dessa anläggningar. Regeringen föreslår därför att MSB får ett tillskott på som myndigheten även ska fördela till berörda länsstyrelser. I fråga om civilt försvar berör det hela samhället och återuppbyggandet är en pågående process som behöver fortsätta . Berörda aktörer behöver fortsätta att utveckla och stärka den egna organisationens förmåga att möta de krav som höjd beredskap innebär, understryker regeringen. Den samverkan som har initierats mellan myndigheter, näringsliv och frivilligorganisationer behöver fördjupas. presenterade regeringen en försvarspolitisk proposition för perioden –2025 (prop. 2020/21:30), vilken avser både civilt och militärt försvar. Propositionen innehåller bl.a. en huvudsaklig inriktning för det fortsatta arbetet med civilt försvar. För att stärka och ytterligare intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret föreslår regeringen en stegvis förstärkning som omfattar 2021, 2022, 2023, 2024 och 2025. Tillsammans med de medel som tillfördes i budgetpropositionen uppgår summan av förstärkningarna till det civila försvaret till sammanlagt 2025. Medel för civilt försvar 2021–2023 fördelas i denna budgetproposition på följande utgiftsområden: 1–4, 6, 9–11 och 21–23. Fördelningen per område för hela perioden –2025 framgår av den försvarspolitiska propositionen. Regeringen ser vidare behov av att stärka skyddet för säkerhet genom att förstärka tillsynen på säkerhetsskyddsområdet, införa bättre kontrollmöjligheter när säkerhetskänslig verksamhet exponeras för utomstående och etablera en mekanism för att överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet i vissa fall ska kunna stoppas. Lagstiftning som tillgodoser dessa behov planeras träda i kraft . Totalt föreslår regeringen att ett antal myndigheter tillförs sammanlagt 2021 och finansieras genom satsningen på civilt försvar. Regeringen anser att MSB även fortsättningsvis ska ha en aktiv roll i det internationella samarbetet inom civil krishantering. Det gäller främst samarbete och insatser till stöd för FN och EU. Ett särskilt EU-fokus inom detta område är ett fortsatt svenskt ansvar genom MSB för EU:s CSDP Strategic Warehouse II, i . Vidare ska MSB för räkning delta i genomförandet av den beslutade revideringen av EU:s civilskyddsmekanism, och mekanismens operativa förmåga, det s.k. rescEU. Svenska resurser för skogsbrandsbekämpning från luften ingår redan i rescEU. Regeringen anser att KBV bör fortsätta sin samverkan med och den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex inom området. Regeringen har vidare påbörjat arbetet med att utveckla och etablera generation 2. För att skapa användarnytta har regeringen gett i uppdrag åt MSB att anskaffa och tillhandahålla tjänster för mobil datakommunikation till Rakelanvändare som ett komplement till det befintliga systemet. Parallellt ska MSB analysera och lämna förslag på hur det samlade behovet av ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar bäst kan tillgodoses. Regeringen avser att återkomma om hur generation 2 ska realiseras. Inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret innebär att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Regeringen föreslår att sammanlagt tillförs 2021 för det samlade arbetet med att inrätta ett cybersäkerhetscenter och finansieras genom satsningen på civilt försvar. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för att finansiera vissa kostnader för stöd från andra länder till avseende räddningstjänst eller för beredskapsåtgärder för sådant stöd. Anslaget får också användas för bidrag för skogsbrandsbevakning. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa 2021–2023 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - maskiner, inventarier och installationer Finansiering av anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totala varav investeringar i anläggningstillgångar Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att arbeta för att säkerställa en långsiktig nationell kompetensförsörjning inom området bl.a. eftersom vissa strålskyddskompetenser behövs om en större olycka skulle inträffa. Det är enligt regeringen mycket viktigt att myndigheternas oberoende från industrin förblir intakt i en situation med både avveckling av reaktorer och fortsatta säkerhetsförbättringar av de reaktorer som planeras behållas i drift framöver. Beredskapen inom kärnenergiområdet behöver dock utvecklas och stärkas. Regeringen har därför bl.a. beslutat om ändringar i förordningen (2003:879) om skydd mot olyckor för att förbättra möjligheterna att vidta effektiva skyddsåtgärder i samband med en kärnkraftsolycka. Återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Samhället är starkt beroende av en välfungerande energiförsörjning bl.a. för att kunna upprätthålla förmågan hos samhällsviktiga verksamheter. Regeringen föreslår ökade medel till anslaget 3:1 för att kunna stärka myndighetens arbete inom civilt försvar. Regeringen planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) som innebär ett starkare skydd för säkerhet. Regeringen avser med anledning av detta att ge SSM ett utökat ansvar och avsätter därför ökade medel för myndighetens tillsynsverksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till () samt till ideella miljöorganisationer. Elsäkerheten och den elektromagnetiska kompabiliteten (EMC) i är i grunden god anser regeringen, men digitaliseringen och energiomställningen skapar nya utmaningar och behov av utökade insatser. Regeringen anser att den energiomställning som behöver ske i till följd av beslut om långsiktiga energi- och klimatmål innebär att en stor mängd nya aktörer, elektriska varor och elanläggningar kan medföra problem och risker när det gäller elsäkerhet och EMC. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. m.fl. (KD) har i kommittémotion 2020/21:2775 yrkande 1 inget att invända mot regeringens förslag på hur ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (se bilaga 2). I partimotion 2020/21:2972 föreslår m.fl. (V) yrkande 1 att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i bilaga 2. Motionärerna föreslår där minskningar i anslagen för Försvarsmaktens insatser internationellt, för anskaffning av materiel och anläggningar samt för FMV för att kunna minska vapenexporten, medan man föreslår en ökning av MSB:s anslag för att de i samarbete med berörda myndigheter ska kunna inleda en pilotstudie för regionala center för beredskapslivsmedel. Dessutom föreslår man att ett nytt anslag skapas till förmån för ett beredskapslager för livsmedel. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3111 att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i bilaga 2. Det innebär ökade satsningar på förbandsverksamhet och beredskap, t.ex. övningar och satsningar på redan anställd personal, samt anskaffning av materiel och anläggningar, t.ex. materiel till Försvarsmakten. Det innebär vidare satsningar på officersutbildning för att kunna klara av värnpliktsutbildningen samt projektering av en tredje militärhögskola. Motionärerna vill också öka satsningen på KBV för att bättre kunna utöva tillsyn i fråga om efterlevnaden av svavelförordningen. Motionärerna vill även satsa på MSB för att myndigheten ska kunna samordna, prioritera och fördela tillförda medel till berörda myndigheter för att upprätta beredskapslager. I kommittémotion 2020/21:3448 yrkande 1 föreslår m.fl. (M) att ska anvisa anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt bilaga 2. Motionärerna vill öka de föreslagna anslagen för FRA – att användas för myndighetens arbete med cybersäkerhetscentret – och KBV, avsett att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten inför det ökande åtagandet i den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex och för att bygga upp det civila försvaret. I fråga om materielanskaffning föreslår m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:877 att materiel till hemvärnet, bl.a. drönare, ska köpas in (yrkande 18), att marinens luftvärnsförmåga (yrkande 20) respektive det strategiska luftvärnet (yrkande 22) ska förbättras samt att befintliga transportflygplan (yrkande 26) respektive skolflygplan (yrkande 27) ska ersättas. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:2775 att fler långräckviddiga luftvärnssystem ska införskaffas (yrkande 27), att ett kvalificerat markskydd av luftstridskrafterna skyndsamt ska inrättas (yrkande 28), att flygstridskrafterna ska tillföras långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning (yrkande 30), att radarspanings- och stridsledningsförmågan ska ses över i syfte att stärka den (yrkande 31) samt att transportflygresurserna långsiktigt ska vidmakthållas (yrkande 32). I partimotion 2020/21:2972 av m.fl. (V) föreslås att ska avslå investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2032 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (yrkande 2) och att ska avslå bemyndigandet att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 73 (yrkande 3). (M) föreslår i motion 2020/21:2283 att åtgärder ska vidtas för att öka hemvärnets förmåga att strida i mörker. Utskottet föreslår att anslagen anvisas i enlighet med regeringens förslag och inriktning. Därmed bör bifalla proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 8 och avslå samtliga motionsyrkanden om anslagstilldelning och förslag till annan inriktning, då utskottet anser att regeringen redan nu vidtagit viktiga steg till grund för den kommande budgetperioden. I fråga om motion 2020/21:2775 yrkande 1 (KD) anser utskottet att den är tillgodosedd i och med regeringens förslag. Utskottet anser likt regeringen att totalförsvarets förmåga behöver stärkas och ser därför positivt på att en försvarspolitisk proposition lämnats till (prop. 2020/21:30) och att anslagen till såväl det militära som det civila försvaret tillförs ytterligare medel. Utskottet vidhåller vikten av tydliga och transparenta anslagsändamål. Utskottet anser särskilt att det är välkommet med en utökad satsning på det civila försvaret på flera utgiftsområden budget. Att elva utgiftsområden berörs är en logisk konsekvens av ansvarsprincipen, och kommer det att ställa höga krav på uppföljning och styrning. Utskottet bereder frågan om mål för det civila försvaret inom ramen för den försvarspolitiska inriktningspropositionen och utgår från att regeringen kommer att utveckla lämpliga former för att resultatredovisa måluppfyllelsen av detta mål, inklusive hur det civila försvaret byggs upp med krisberedskapen som grund trots att den senare saknar riksdagsbundna mål. När det gäller uppföljning och styrning kan det dessutom utgöra en viss utmaning att anvisas inom andra utgiftsområden där det saknas mer sektorsspecifika mål och bedömningskriterier eller resultatindikatorer för totalförsvarssyften. Vilken förmåga de s.k. bevakningsansvariga myndigheterna ska ha i frågor om att stödja Försvarsmakten kan också behöva tydliggöras. I budgetbetänkandet betonade utskottet att Försvarsmakten i det korta perspektivet bör färdigställa den beslutade krigsorganisationen. Utskottet vill fortfarande understryka vikten av att fullt ut bemanna och utrusta dagens krigsorganisation som det skapas förutsättningar för ökad förmåga . Uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning, vilket utskottet vill understryka. Strategisk styrning inom försvarsområdet lyfts fram i budgetpropositionen, och även utskottet lägger stor vikt vid att myndigheternas arbete följs så att styrningen och uppföljningen kan utvecklas. Utskottet avser att återkomma till frågan om den mer övergripande och långsiktiga inriktningen av totalförsvaret i samband med beredningen av den försvarspolitiska propositionen, framför allt i betänkande 2020/21:FöU4, men vill redan här betona att utskottet utgår från att regeringen kommer att återkomma till vad de ekonomiska effekterna av de kommande satsningarna kommer att betyda för beställningsbemyndiganden och investeringsplaner. Utskottet instämmer med regeringen i att cyberförsvarsförmåga bör stärkas ytterligare. Det inbegriper förmågan att genomföra defensiva och offensiva operationer i cyberdomänen. Det förslag på kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) som regeringen avser att lämna innebär ett starkare skydd för säkerhet. Utskottet ser därför positivt på att Försvarsmakten och FMV får ett utökat ansvar med tillhörande medel för samordnande verksamhet. Då cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande ser utskottet även positivt på att medel tillförs genom satsningen på civilt försvar för att inrätta det nationella cybersäkerhetscentret med en förhoppning om att det kommer att innebära att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Att anslagen för försvarsunderrättelseförmåga och militär säkerhetstjänst ökas välkomnar utskottet också med tanke på omvärldsläget, liksom att bygger sin säkerhet tillsammans med andra genom olika internationella försvarssamarbeten. I fråga om samhällets krisberedskap och civilt försvar har , på utskottets förslag, bifallit den föreslagna propositionen En effektivare (prop. 2019/20:176, bet. 2020/21:FöU3, rskr. 2020/21:22) och ser positivt på att kommunerna tillförs extra medel för att kontinuerligt kunna upprätthålla en övergripande ledning av räddningstjänsten. Utskottet välkomnar vidare att den nivå på ersättning 2020 för SOS Alarm, som är ett resultat av tillfälliga förstärkningar av anslaget 2018–2020, blir permanent i syfte att ge SOS Alarm goda planeringsförutsättningar att klara sitt uppdrag enligt avtalet med staten. Utskottet instämmer också med regeringen i att samhällets samlade förmåga att förebygga och förhindra oönskade händelser med farliga ämnen behöver öka. Det är glädjande att MSB får ett ökat anslag för detta, också att fördela till berörda länsstyrelser, för att öka säkerheten vid landets kärnanläggningar. Utskottet ser vidare fram emot att ta del av resultatet från en aviserad utredning om en funktion för nationellt samordnad försörjningsberedskap. Återuppbyggnaden av det civila försvaret kräver också att samhället har en välfungerande energiförsörjning för att bl.a. kunna upprätthålla förmågan hos samhällsviktiga verksamheter. Utskottet välkomnar därför att regeringen föreslår en förstärkning av SSM:s förvaltningsanslag. Det är också positivt att regeringen då den planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) 2021 också avsätter ökade medel för tillsynsverksamheten vid SSM. Utskottet delar regeringens syn att digitaliseringen och energiomställningen skapar nya utmaningar och behov av utökade insatser, bl.a. för . Utskottet ser positivt på myndighetens samlade verksamhet. Utskottet instämmer i vad regeringen anför om att anslagsändamål behöver utformas på ett sådant sätt att det blir tydligt vilken verksamhet som ryms inom ramen för det ändamål som beslutar om. Det kan gälla förvaltningsutgifter, exportfrämjande eller samhällsinvesteringar. Mot bakgrund av hur villkoren i anslaget 1:11 är utformade, och vad anslaget faktiskt finansierar, förutsätter utskottet att regeringen fortsättningsvis beaktar detta så att utskottets krav på transparens och tydlighet kan tillgodoses. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden att besluta om lån och krediter i för olika ändamål. Det innebär att bör bifalla proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 4 och 6. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om beställningsbemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Det innebär att bör bifalla proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 9. Utskottet delar regeringens bedömning att ett visst utrymme krävs för att hantera risker och försämrad köpkraft. Det innebär att styrningen, planeringen och uppföljningen blir mer rättvisande. kan utskottet konstatera att bemyndiganderamen för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap sänkts i förhållande till de bemyndiganden som beslutade om i anslutning till förra årets budget. Utskottet utgår från att den nivå regeringen föreslagit inte motverkar den gemensamma strävan att skapa en rättvisande planering och styrning. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen redovisar investeringsutgifterna för stridsflygs- och undervattensområdet och att försvarsministern vid upprepade tillfällen lämnat information till utskottet om utvecklingen inom området. Utskottet kan konstatera att materielförsörjningsprocessen är förknippad med ett antal risker och utmaningar. Utskottet har uppfattat att mer substantiella resultat av effektiviseringar för att sänka materielförsörjningskostnaderna har uteblivit eftersom nivån varit relativt .