bet · H701JuU27 · 2020-04-29 00:00:00 — Bekämpningen av den grova organiserade brottsligheten är också beroende av att vittnen vågar medverka i rättsprocesserna. Under det förra gjorde efter förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att ett system med kronvittnen ska utredas. Regeringen har därefter gett en särskild utredare i uppdrag att överväga åtgärder för att stärka rättsprocessen och öka lagföringen, bl.a. vid brottslighet med kopplingar till kriminella nätverk. I uppdraget ingår att analysera om ett system med kronvittnen bör införas. Uppdraget ska redovisas . Enligt utskottets mening bör utredningens arbete inte föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:203 (C) yrkande 18, 2019/20:554 (SD) yrkande 6, 2019/20:955 (SD) yrkande 1 och 2019/20:3348 (KD) yrkande 18. Efter förslag från utskottet gjorde även ett tillkännagivande till regeringen om att möjligheten att vittnen i vissa fall ska kunna avlägga sina vittnesmål anonymt ska utredas. Regeringen har därefter tillsatt en utredning som ska analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en möjlighet att vittna anonymt. Uppdraget ska redovisas senast . Detta arbete bör enligt utskottet inte föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:554 (SD) yrkande 8, 2019/20:955 (SD) yrkande 2, 2019/20:2470 (M), 2019/20:2832 (M) yrkande 19, 2019/20:3063 (M) yrkande 11 och 2019/20:3348 (KD) yrkande 17. har slutligen, på förslag av utskottet, riktat ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka skyddet för vittnen. Regeringen har därefter gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder för att förbättra stödet till vittnen och överväga åtgärder för att stärka skyddet av vittnen. Utskottet vill inte föregripa denna utredning och avstyrker därför motionerna 2019/20:203 (C) yrkande 17, 2019/20:554 (SD) yrkande 7, 2019/20:1297 (M), 2019/20:2178 (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 (C) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rättshjälp. Jämför reservation 30 (V). I partimotion 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att stärka rätten till rättshjälp så att fler personer kan få rättshjälp för att överklaga beslut i sjukförsäkringsärenden. I motion 2019/20:1271 av Per (SD) anförs att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheten för enskilda personer att få rättshjälp vid tvister mot det allmänna i en förvaltningsdomstol. Rättshjälpslagen (1996:1619) har till syfte att fungera som ett yttersta skyddsnät för den som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Rättshjälp får beviljas i en rättslig angelägenhet om vissa förutsättningar är uppfyllda (2 §). Uttrycket rättslig angelägenhet markerar att rättshjälp inte begränsas till ärenden som handläggs inför domstolar eller andra myndigheter. Rättshjälp kan alltså ges även i utomprocessuella angelägenheter. En grundläggande förutsättning för att rättshjälp ska beviljas är att den rättssökande behöver juridiskt biträde och att detta behov inte kan tillgodoses på något annat sätt (7 §). Som en allmän förutsättning gäller vidare att det är rimligt att staten bidrar till kostnaderna med hänsyn till angelägenhetens art och betydelse, tvisteföremålets värde samt omständigheterna i övrigt (8 §). I mål i allmän förvaltningsdomstol har rätten det yttersta ansvaret för att målet blir tillräckligt utrett. Om utredningen behöver kompletteras ska rätten ge anvisning om det. Rättens utredningsansvar innebär att den enskilde i mål i en allmän förvaltningsdomstol ofta saknar ett tillräckligt behov av ett eget juridiskt biträde. Rättshjälpen är subsidiär till rättsskyddet i privata försäkringar. Det innebär att den som har en rättsskyddsförsäkring eller något annat liknande rättsskydd inte får beviljas rättshjälp (9 § första stycket). Den som inte har något rättsskydd, men som borde ha haft det med hänsyn till sitt försäkringsskydd i övrigt eller till sina personliga och ekonomiska förhållanden, får beviljas rättshjälp endast om det finns särskilda skäl (9 § andra stycket). Inkomstgränsen för att beviljas rättshjälp är . I betänkandet Rättvisans pris (SOU 2014:86) föreslås att inkomstgränsen för att beviljas rättshjälp höjs till . Regeringen har valt att inte gå vidare med utredningens förslag i den delen (se prop. 2017/18:86 s. 14). En motion om rättshjälp i vapenlicensmål behandlades av utskottet i betänkande 2018/19:JuU29. Utskottet anförde att det inte var berett att föreslå några ändringar av bestämmelserna om rättshjälp och avstyrkte motionen (s. 51). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och är således inte berett att föreslå några ändringar av bestämmelserna om rättshjälp. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:1271 (SD) och 2019/20:3104 (V) yrkande 4. Svensk anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ska ansluta sig till en gemensam europeisk åklagarmyndighet. Jämför reservation 31 (M, KD, L). I kommittémotion 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs att ska ansluta sig till en gemensam europeisk åklagarmyndighet. Motionärerna påpekar att majoriteten av EU:s medlemsländer har gått vidare för att inrätta en gemensam åklagarmyndighet. Europeiska kommissionen föreslog en förordning som innebär att det ska inrättas en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen (COM(2013) 534). Europeiska åklagarmyndigheten ska ha exklusiv behörighet att utreda och åtala den typen av brott. Det innebär att medlemsstaternas åklagarbehörighet på det brottsområdet ska överlåtas till EU i motsvarande utsträckning. Med brott mot EU:s finansiella intressen avses exempelvis bedrägerier riktade mot EU. konstaterade rådet att det saknades enhälligt stöd för förslaget, och detta bekräftades av . underrättade 16 medlemsstater , rådet och kommissionen om att de önskade upprätta ett fördjupat samarbete om att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten (ofta benämnd med den engelska förkortningen EPPO, European Public Prosecutor's Office). Därefter uttryckte ytterligare fyra medlemsstater sin önskan att delta i det fördjupade samarbetet. antog rådet en allmän inriktning om förordningen om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (dok. 9941/17). Det var möjligt för medlemsstaterna att vänta med sin slutliga inställning till förslaget fram till dess att förordningen slutligen skulle antas. Vid mötet i rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) antogs rådets förordning (EU) 2017/1939 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten av de 20 medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet för inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten. och har anslutit sig till samarbetet. Av EU:s 27 medlemsstater har därmed 22 anslutit sig. deltar inte i det fördjupade samarbetet. Även , , och står utanför Europeiska åklagarmyndigheten. Medlemsstater som väljer att stå utanför detta samarbete har möjlighet att ansluta sig i efterhand. Myndigheten förväntas bli verksam . I EU-deklarationen framförde statsministern att regeringen står bakom ett svenskt deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten. Pågående utrednings- och beredningsarbete Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå de kompletterande bestämmelser som förordningen om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ger anledning till (dir. 2019:82). Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig nationell reglering och organisation. • analysera behovet av författningsändringar och andra åtgärder för ett svenskt deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten • lämna förslag till författningsändringar och andra åtgärder som därmed bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare behandlat frågor om att ska delta i samarbetet med att inrätta en europeisk åklagarmyndighet, senast i betänkande 2018/19:JuU12. Utskottet konstaterade då att åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet är mycket angelägna och att det finns möjlighet att samarbeta gränsöverskridande genom olika myndigheter och internationella organisationer. Utskottet, som tidigare motsatt sig att en europeisk åklagarmyndighet inrättas, vidhöll sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte motionsyrkandet (s. 79). I utlåtande /14:JuU13 uttalade utskottet att kommissionens förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (COM(2013) 534) enligt utskottets uppfattning inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet föreslog därför att skulle besluta att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Till utlåtandet lämnades ett särskilt yttrande (FP). biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2013/14:25). Utskottet har hållit ett flertal överläggningar med regeringen i frågan, . Statssekreteraren redogjorde då för regeringens ståndpunkt att bör medverka till att beivra brott mot EU:s finansiella intressen, inklusive bedrägerier, penningtvätt, korruption och mutbrott som träffar EU:s budget. Regeringen vill därför inleda samtal med kommissionen, med ambitionen om ett framtida svenskt deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten. En majoritet av utskottets ledamöter delade regeringens ståndpunkt (prot. 2019/20:12). Utskottet delar regeringens ståndpunkt att bör medverka till att beivra brott mot EU:s finansiella intressen, inklusive bedrägerier, penningtvätt, korruption och mutbrott som träffar EU:s budget. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har inlett ett arbete med att se över de nationella förutsättningarna för att ska kunna ansluta sig till Europeiska åklagarmyndigheten. Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:2794 (L) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår tolv motionsyrkanden med olika förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M) och 2 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena behandlades i betänkande /19:JuU12. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna med hänvisning till detta. Kamerabevakning på allmänna platser, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:1906 av (M) yrkande 5 och 2019/20:483 av och (båda C) och 2019/20:1642 av (M). Kamerabevakning kan öka tryggheten genom att förebygga att brott begås. Kamerabevakning verkar dels avskräckande på gärningsmän, dels som larm till polis och väktare som i sin tur kan avbryta pågående brott. Genom kamerabevakning kan också gärningsmän identifieras när brott väl har begåtts. Kamerabevakning ökar också den upplevda tryggheten. Det är viktigt att butiker och företag har möjlighet att kameraövervaka inte bara insidan av sina butiker utan också gatuentréer. På så sätt kommer trottoarer i stadskärnor att få ett naturligt övervakningsperspektiv som brottsbekämpande myndigheter kan använda för att identifiera gärningsmän, följa deras flyktvägar och lösa brott. Storstadskommuner bör uppmuntras till att övervaka sådana platser som kvinnor upplever som otrygga och undviker: gångtunnlar i stadsmiljö, ingångar till stadsparker, joggingstråk osv. Vår förhoppning är att det kommer att minska antalet sexbrottslingar som exempelvis överfaller kvinnor i stadsmiljöer, som det bidrar till en ökad upplevd trygghet och ett offentligt rum där alla kan röra sig fritt på lika villkor – oavsett kön. Begås ett sexualbrott ska polisen snabbt kunna identifiera gärningsmannen och vara honom på spåren innan brottet hinner upprepas. Regeringen bör återkomma till med förslag om trygghetsskapande kamerabevakning som tillgodoser det anförda. Möjlighet att dela övervakningsbilder, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 11. Butiksinnehavare bör ha bättre möjligheter än att varna varandra om rånare och tjuvar och på så sätt förhindra systematiska och organiserade stölder. Vi vill därför att frågan om att göra det möjligt för butiker att dela övervakningsbilder med varandra i ett internt och slutet it-system utreds. Ett liknande system har införts i . För att dela bilderna gäller där ett krav på att dessa visar en eller flera misstänka personer som har begått, eller försökt begå, grova tillgreppsbrott. Butiken ska vidare ha gjort en anmälan till polisen om gärningsmannen i fråga. Dessutom måste det finnas skäl att anta att de misstänka gärningsmännen kommer att begå liknande brott i andra butiker. Regeringen bör således låta utreda frågan om att göra det möjligt för butiker att dela övervakningsbilder med varandra. Brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:3223 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 8. Mot bakgrund av utvecklingen anser vi att det är positivt att tillämpar kamerabevakning för att bekämpa såväl införseln av explosiva varor som all form av smuggling. Dessvärre finns en begränsning i att endast lagrar data för den trafik som övervakas kortfristigt momentant. Därför föreslår vi att lagringstiden utökas så att även andra som utreder brott med en eventuell koppling till smuggling kan ta del av materialet. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Kamerabevakning i skolor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:2071 av (S) yrkande 2. I stället för att se till att bemanna skolorna väljer många skolor andra lösningar för att motverka våld och skadegörelse. Ett av de vanligaste tekniska hjälpmedlen är kamerabevakning. Kamerabevakning kan visserligen skapa en känsla av trygghet, men för många innebär den ständiga övervakningen ett intrång i den personliga integriteten. För dem leder övervakningen till en försämrad arbetsmiljö. För mig är det självklart att barn och unga har lika stor rätt till sin integritet som vuxna. Unga människor behöver t.o.m. ett starkare skydd eftersom de inte har samma möjligheter att föra sin talan som vuxna har. Det finns dessutom andra metoder för att skapa trygghet i skolan, t.ex. mer personal och en trygg miljö. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att kamerabevakning på skolor förbjuds . Kamerabevakning i sjukvården, punkt 5 (M, C) av (C), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2019/20:2878 av Boriana (M) yrkande 1. Grovt kriminella som tränger sig in på sjukhusens akutmottagningar har på vissa ställen orsakat problem när sjukhuspersonalen känner sig otrygg och t.o.m. hotas med våld. Frågan om ökad säkerhet på sjukhusen och vid andra vårdinrättningar har hög prioritet och vi ser kamerabevakning som ett sätt att öka tryggheten, bl.a. genom att möjligheterna att lösa brott ökar. Enligt kamerabevakningslagen måste ett sjukhus ansöka om tillstånd för att få sätta upp övervakningskameror. Regeringen bör göra en översyn av lagstiftningen i syfte att förenkla för sjukhusen att, med bibehållet högt integritetsskydd, sätta upp kameror för att trygga såväl personal- som patientsäkerheten. Utvärdering av kamerabevakningslagen, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 42. Den nya kamerabevakningslagen som trädde i kraft innebär att kravet på tillstånd till kamerabevakning begränsas till myndigheter och vissa andra som utför uppgifter av allmänt intresse. Möjligheterna för djurhållande företagare att installera övervakningskameror på egen mark har därmed underlättats markant. Vi vet ännu inte vilka effekter den nya lagen har fått för djurhållande företagares trygghetssituation. En konsekvensanalys av lagens effekter på djurhållande företagares trygghet bör därför göras för att se om ytterligare lagstiftning behövs. Översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel, punkt 9 (S, C, V, MP) av (C), (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 29. Mot bakgrund av de åtgärder som har vidtagits och det arbete som pågår på tvångsmedelsområdet finns det enligt vår uppfattning inte skäl att nu ta något initiativ till en översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel. Det saknas således anledning för att göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 10 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:651 av (M), 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 9. Eftersom gängkriminalitet har blivit ett allt större och allvarligare samhällsproblem behöver också rättssystemets verktyg förbättras. Ett viktigt verktyg för att klara upp brott kopplade till organiserad brottslighet är tillgången till hemliga tvångsmedel. Det handlar exempelvis om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning. Vi vill att polisen ska kunna använda hemliga tvångsmedel i fler fall än vad som sker . För att kunna använda dessa tvångsmedel måste förundersökningen röra brott med minimistraff om fängelse . Den gränsen vill vi sänka till fängelse . Vi vill också sänka motsvarande gräns för när hemlig rumsavlyssning (s.k. buggning) får användas från fängelse till fängelse . Det skulle bl.a. möjliggöra hemlig rumsavlyssning i utredningar som rör grova vapenbrott och allvarliga fall av brott med terrorkoppling. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:651 av (M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 9. Hemliga tvångsmedel bör kunna komma till användning i större utsträckning än för att komma åt grov organiserad brottslighet. krävs en misstanke om ett konkret brott vars straffvärde överstiger fängelse för att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervakning ska få användas. straffvärde krävs för att buggning ska få användas. Det finns all anledning att slå vakt om att de hemliga tvångsmedlen endast ska få användas vid misstanke om särskilt allvarlig brottslighet, men dagens gränser är inte satta med full hänsyn tagen till att grov organiserad brottslighet ofta handlar om en kontinuerligt pågående brottsverksamhet. Det finns olika sätt att förändra lagstiftningen för att sänka gränserna för hemliga tvångsmedel när det gäller grov organiserad brottslighet. Jag anser att det är angeläget att en utredning om detta kommer till stånd. Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 22. får ljudupptagning inte användas vid hemlig kameraövervakning. Det skäl som tidigare angetts är att det skulle vara integritetskränkande. Det har visat sig att hemlig kameraövervakning är mindre effektivt än andra tvångsmedel. För att poliser ska ha bättre verktyg bör regeringen arbeta för att nyttoeffekterna av hemlig kameraövervakning motsvarar nyttoeffekterna av de andra tvångsmedlen. Ett första steg bör vara att tillåta ljudinspelning vid hemlig kameraövervakning. Preventiva tvångsmedel, punkt 12 (S, C, V, MP) av (C), (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att bestämmelserna i lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott är väl avvägda i relation till vad regeringsformen och medger. Något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar bör därutöver inte göras då det vid ett genomförande skulle rubba det komplexa samband som finns mellan olika hemliga tvångsmedel. Den föreslagna ordningen skulle föranleda en inkonsekvent lagstiftning på området. Datalagring, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 5. trädde ny lagstiftning i kraft som reglerar de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till datalagrade teleuppgifter. Tillgången till data är ett av Säkerhetspolisens viktigaste verktyg i arbetet med att upptäcka och förhindra terrorbrott och andra allvarliga brott. Det är betydelsefullt att vi till slut fått en ny lagstiftning på plats som är förenlig med och som teleoperatörerna har att följa. Det är dock en stor brist att regeringen inte har föreslagit en mer långtgående möjlighet att lagra uppgifter med koppling till nationell säkerhet, dvs. när det gäller Säkerhetspolisens verksamhet. I dom öppnas det uttryckligen upp för mer tillåtande nationella regler på detta område. Vi vill därför utöka lagstiftningens omfattning på ett sätt som ger mer långtgående möjligheter att lagra uppgifter med koppling till nationell säkerhet. Vår uppfattning är vidare att den lagstiftning som trätt i kraft rent generellt är för snäv mot bakgrund av datalagringens stora betydelse för att upptäcka, förhindra, bekämpa, utreda och lagföra brott. Tidsgränserna är t.ex. för snävt tilltagna med endast två månaders lagringstid för lokaliseringsuppgifter. Frågan om datalagringsskyldighetens omfattning bör genomgå en ny översyn med målet att datalagringen ska utökas. Det är också viktigt att säkerställa att ett särskilt format för överlämnande av datalagrade uppgifter från teleoperatörerna till de brottsbekämpande myndigheterna införs. Det är angeläget att den nya regleringen löser frågan om tillgång till och hantering av datalagrade uppgifter på ett tillfredsställande sätt. har tidigare tillkännagett för regeringen att den skyndsamt ska återkomma med ett förslag som dels innebär en mer omfattande skyldighet att lagra uppgifter med koppling till nationell säkerhet, dels innebär en mer omfattande lagringsskyldighet generellt. Det är angeläget att regeringen vidtar åtgärder i enlighet med tillkännagivande.