bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Nedan redogörs kortfattat för dessa. I utskottets betänkande 2018/19:NU7 Näringspolitik finns en närmare redogörelse av dessa regeringsuppdrag om delningsekonomin. Regeringen gav i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera hur delningsekonomin och e-handeln utvecklas i (N2016/03446/KSR). I och tillväxt på digitala marknader (2017:2) gör verket bl.a. bedömningen att regelverket i huvudsak är väl anpassat till att hantera potentiella konkurrensproblem, men att det blir en central utmaning för tillsynsmyndigheterna att på ett effektivt sätt bedriva tillsynsverksamhet när affärsmodellerna komplicerar marknadsanalyserna. Regeringen beslutade även att tillsätta en utredning om att kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). Utredningen slutredovisade sitt betänkande Delningsekonomi – På användarnas villkor (SOU 2017:26) . Det konstateras i utredningen att delningsekonomin ännu befinner sig i ett tidigt skede i . I första hand förordas i utredningen en fortsatt och fördjupad datainsamling och analys. Utredningen drar också slutsatsen att det krävs trygghetsskapande åtgärder och funktioner för att delningsekonomin ska kunna etableras och växa och föreslår bl.a. att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Till följd av den nämnda utredningen fick 2018 ett uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster (Fi2017/01645/KO, Fi2017/04510/KO). presenterade rapporten omvärld 2018 – Tema delningsekonomi (rapport 2018:16). I rapporten konstateras bl.a. att det finns en dubbel struktur i fråga om aktörerna och plattformarna där några få växer sig stora medan det stora flertalet fortsätter att vara små. Vidare konstateras att det inte går att avgöra i vilken utsträckning delningsekonomin bidrar till en miljömässigt hållbar konsumtion. I rapporten anförs även att det kan finnas behov av att få mer kunskap om vilka anpassningar av regelverken som krävs för att ge delningsekonomin goda och rättvisa förutsättningar. Bland annat gäller det att hitta en ändamålsenlig reglering på det skatte- och arbetsrättsliga området samt regler för konsumentskydd som inte hämmar tillväxten av delningstjänster som det är viktigt att konkurrensen inte snedvrids mellan delningsaktörer och andra aktörer. Livsvetenskap (life science) presenterade regeringen en nationell strategi för life science. Regeringen anger att syftet med strategin är att långsiktigt stärka som livsvetenskapsnation. För att tillgodogöra den potential som finns i sektorn menar regeringen att det krävs ett strategiskt helhetsgrepp med tydliga målsättningar. Vidare anges att det behövs bred samverkan, med tydlighet kring ansvarsförhållanden, för att kunna nå samsyn kring vilka åtgärder som blir nödvändiga för respektive aktör. Strategin baseras på förslag från sektorns aktörer, däribland lärosäten, myndigheter, intresseorganisationer och företag, inklusive samverkansgruppen för livsvetenskap. Regeringen har prioriterat åtta områden inom vilka förändringar bedöms vara särskilt angelägna: Strukturer för samverkan, Nyttiggörande av hälso- och vårddata för forskning och innovation, Ansvarsfull, säker och etisk policyutveckling, Integrering av forskning och innovation i vården, Välfärdsteknik för ökad självständighet, delaktighet och hälsa, Forskning och infrastruktur, Kompetensförsörjning, talangattraktion och livslångt lärande samt Internationell attraktivitet och konkurrenskraft. I strategin anger regeringen att Industrifonden är en av två riskkapitalaktörer som specialiserat sig på livsvetenskap. Vidare anges att tillsammans med en privat aktör har etablerat en riskkapitalfond med fokus på nordiska företag som är verksamma inom livsvetenskap. Statsrådet besvarade en interpellation från (M) (ip. 2018/19:152) om företagsskatter. Statsrådet anförde då att regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar. Efter förslag från regeringen har energiskatten först sänkts för den som förbrukar el i en datorhall, och därefter har definitionen av datorhall utvidgats så att fler datacenter omfattas. Vidare anförde statsrådet att skattesänkningen och utvidgningen inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. I budgetpropositionen föreslog regeringen att energiskattenedsättningen för elförbrukning i datorhallar skulle utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Förslaget ska enligt regeringen gynna den förväntade expansionen av branschen. godkände förslaget och lagen trädde i kraft (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1). Business driver projektet by . Projektet marknadsför internationellt och för en dialog med internationella företag om etablering av datacenter i . Kulturella och kreativa näringar I export- och investeringsstrategi som regeringen presenterade anges bl.a. att den gemensamma samarbetsstrukturen Team ska fortsätta att utvecklas. Samarbetet syftar till att stödja näringslivets internationalisering. Inom ramen för finns ett antal tematiska grupper, bl.a. en för de kulturella och kreativa näringarna. I export- och investeringsstrategi anges även att regeringen avser att stärka den svenska närvaron på för att särskilt bredda och fördjupa kontaktytorna när det gäller it, AI och framtidens teknologier samt stötta svenska små och medelstora företag med kontakter inom bl.a. it-industrin och kulturella och kreativa näringar som dataspel, film och musik. ansvarar i samverkan med andra myndigheter för att utveckla statistik om de kulturella och kreativa näringarna i . Myndigheten har också bidragit till att skapa paraplyorganisationen som består av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kommunikation och medier, som tillsammans med tog fram en strategistudie med samma namn som organisationen. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar som finns tillgängliga på webbplatsen . Vidare har Visit utvecklat en kommunikationsplattform för att främja turism till genom svensk design, arkitektur och svenskt mode. Det kan även nämnas att regeringen gett uppdraget att etablera den nationella plattformen för hållbart mode och hållbara textilier. Plattformen ska i samarbete med berörda intressenter, från näringsliv, akademi, institut och offentliga organ, uppmuntra och koordinera utbildning, forskning och innovation i syfte att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Ett område i fokus är bl.a. att främja en övergång till cirkulär ekonomi, dvs. modeller som resulterar i ett effektivt kretslopp av material, snarare än linjära processer. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Åtgärder för delningsekonomin • Övrigt om särskilda näringsgrenar. För att ge delningsekonomin möjligheter att växa efterfrågas i motionerna 2019/20:2721 (M) och 2019/20:3342 (L) tillkännagivanden om att regeringen bör ta fram en strategi för och se över vilka författningsändringar som behövs för att anpassa lagstiftningen till delningsekonomin. Vidare framförs att regeringen bör ta fram separata utredningar i berörda branscher för en ansvarsfull anpassning av regelverken. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att delningsekonomin har potential att skapa nya arbetstillfällen och att det behövs en genomlysning för att kunna forma insatser för att främja delningsekonomin. Utskottet noterar att regeringen mottagit ett antal utredningar och rapporter om delningsekonomi som refererats i det föregående. Därtill kan utskottet konstatera att regeringen tillsatte en utredning om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande. Utredningen ska bl.a. analysera om förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare kan främja delningsekonomins utveckling. Utredningen ska slutredovisa sina slutsatser . Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som efterfrågas i de motioner som är aktuella här. Motionerna avstyrks därmed i de berörda delarna. Övrigt om särskilda näringsgrenar I ett flertal motioner förordas olika insatser för att främja besöksnäringen. Det gäller motionerna 2019/20:245 (C), 2019/20:246 (C), 2019/20:379 (SD), 2019/20:438 (C), 2019/20:980 (S), 2019/20:1140 (M), 2019/20:1295 (M), 2019/20:1880 (M), 2019/20:2108 (L), 2019/20:2228 (M), 2019/20:2677 (M), 2019/20:2963 (M), 2019/20:3106 (C) och 2019/20:3251 (C). I motionerna efterfrågas bl.a. ett nationellt stöd till besöksnäringen, en översyn av näringens konkurrenskraft, regelförenklingar, kompetensinsatser, bäddpeng, en ansvarig myndighet för besöksnäringen, en strategi för mötesindustrin och att rymdturism bör ingå i den nationella strategin för besöksnäringen. Utskottet vill med anledning av de nämnda motionerna inleda med att framhålla att besöksnäringen utvecklats starkt både när det gäller tillväxt och sysselsättning. Näringens stora tillväxtpotential ligger i att öka antalet utländska besökare. Vidare skapar näringen många nya arbetstillfällen, och den är särskilt betydelsefull i och med att den även erbjuder jobbmöjligheter för personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att regeringen aviserat att den avser att ta fram en strategi för besöksnäringen, som ska beskriva hur besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet kan öka. Utskottet noterar även att Visit , efter beslut , numera är ett helägt statligt bolag. Regeringen motiverade ett helstatligt ägande av bolaget bl.a. med att det ger staten möjlighet att finansiera den omställning som krävs för att bolaget framöver ska kunna leverera den samhällsnytta som bolagets verksamhet innebär. Därtill noterar utskottet att regeringen gett i uppdrag att i en uppstartsfas stödja uppbyggnaden av en samverkansarena för besöksnäringen. Syftet med samverkansarenan ska vara att företräda besöksnäringens intresse och ha en drivande utveckling i näringens utveckling. Utskottet ser mot denna bakgrunden inget behov av att förorda något tillkännagivande på detta område. I motion 2019/20:1145 (M) efterfrågas ett tillkännagivande om att underlätta etablering av datacenter. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om Business projekt by , som syftar till att främja etablering av datacenter i . Vidare utvidgades nedsättningen av energiskatten i datorhallar till att även omfatta mindre datacenter. Utskottet noterar att den sänkta energiskatten gett branschen en skattemässigt gynnad ställning och ser därför inget behov av något tillkännagivande från på detta område. När det gäller motion 2019/20:859 (SD) efterfrågas ett tillkännagivande om att ekonomiskt och administrativt underlätta för bilverkstäder att få ackreditering. Utskottet noterar att Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) ansvarar för ackrediteringen av bilverkstäder. Swedac är en av de 19 myndigheter som regeringen har gett i uppdrag att bl.a. öka servicen till och minska handläggningstiderna för företagen. Uppdraget följs upp av , som också ska föreslå vidare insatser för stöd och råd till de berörda myndigheterna för att utveckla arbetet. Utskottet ser därmed inte något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av det som föreslås i motionen. I motion 2019/20:2146 (S) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att se över hur regelverk eller certifiering kan införas för begravningsbranschen. Utskottet konstaterar att det finns auktoriserade begravningsbyråer och att det även finns en generell möjlighet att ta del av tidigare kunders omdömen om olika typer av företag. Utskottet ser därmed inte något behov av ett tillkännagivande på detta område. När det gäller motion 2019/20:3335 (KD) förordas ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att skapa en megafond för livsvetenskaper. Utskottet vill här påminna om vad som tidigare anförts om att Saminvest investerat i en life-science-fond och att Industrifonden företrädesvis investerar i tidiga expansionsfaser med hög risk med fokus på bl.a. livsvetenskap. Därtill noterar utskottet att regeringen presenterade en strategi för livsvetenskap, som har syfte att stärka som livsvetenskapsnation. Utskottet ser därmed ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen på detta område. I motionerna 2019/20:2109 (L), 2019/20:3048 (M) och 2019/20:3311 (MP) föreslås tillkännagivanden som på olika sätt handlar om att främja de kulturella och kreativa näringarna. Utskottet vill här påminna om vad som redogjorts för i det föregående om de åtgärder som vidtagits inom ramen för exportstrategin för att bl.a. stödja de kulturella och kreativa näringarnas internationalisering samt om och Visit arbete för att främja denna näring. Utskottet ser mot bakgrund av dessa insatser ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen på detta område. När det gäller motion 2019/20:3311 (MP) där det föreslås att regeringen ska ta fram en strategi för hållbart mode vill utskottet påminna om att regeringen gett i uppdrag att etablera en plattform för hållbart mode och hållbara textilier. Utskottet anser även i detta fall att inte bör rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad motionären föreslår här. I motion 2019/20:1611 (C) förordas ett tillkännagivande om att främja en inhemsk träindustri med träförädling. I likhet med konstaterar utskottet att ett mål i det nationella skogsprogrammet är att svensk skogsnäring ska vara världsledande när det gäller att skapa och tillvarata innovationer, att hållbart producera förädlad skogsråvara för en växande bioekonomi samt att tillgodose efterfrågan på hållbara, fossilfria varor och tjänster på globala marknader och att insatserna på detta område behöver inriktas på bl.a. att stimulera ett ökat industriellt träbyggande. Motionen kan med hänvisning till detta avslås av . Sammanfattningsvis avstyrks samtliga motionsyrkanden som är aktuella här. Innovationstävlingar, punkt 1 (M, C, KD) av (KD), (C), Per Schöldberg (C), (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 26, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 45. har goda förutsättningar att leverera de hållbara och gröna innovationer som världen nu efterfrågar för att nå mål och en ökad cirkulär ekonomi. Men det behövs även vidare insatser för att öka attraktivitet som innovationsland, och vi anser att offentligt utlysta innovationstävlingar bör vara en sådan insats. Tävlingarna skulle ha sin grund i att det offentliga utlyser en prissumma till det första företaget eller den första organisationen som lyckas med en viss innovation. Vi anser att detta skulle lämpa sig särskilt väl inom områden som kan vara svåra för marknaden att hitta tydliga drivkrafter att teknikutveckla. I enlighet med vad som framförs i motionerna 2019/20:3107 (C), 2019/20:3258 (C) och 2019/20:3264 (C) anser vi därför att bör uppmana regeringen att utlysa ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i de berörda delarna. Utvärdering av företagsstöden, punkt 2 (M, SD) av (SD), (SD), (M), i (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 6. Det har påvisats brister i systemet med företagsstöd. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper, och målet med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade krävs också att det går att bedöma effekterna bättre än . Vi anser därför i likhet med vad som framförs i motionerna 2019/20:2676 (M) och 2019/20:2677 (M) att de olika företagsstöden behöver renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden bör utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta bör avvecklas. De stödgivande myndigheterna bör formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Myndigheterna bör vidare i samband med att de utarbetar sina program planera för att programmen ska kunna utvärderas. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. Vi anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage detta för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:2676 (M) och 2019/20:2677 (M) i de berörda delarna. Det ovan anförda överensstämmer till viss del med vad som anförs i motion 2019/20:3115 (M) om att dagens stöd till entreprenörer bör reformeras, och därför tillstyrks motionen delvis i den aktuella delen. Översyn av innovationssystemet, punkt 3 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 19. är ett av världens bästa länder på innovation men är tyvärr inte lika fullt framgångsrikt på att kommersialisera dessa innovationer. Hela kedjan av aktörer inom det svenska innovationssystemet kan säkert motivera sin existens och påvisa ett gott arbete, men detta till trots startas och drivs företag utan kontakt med eller stöd från innovationssystemets aktörer. Vidare omsätter innovationssystemet mycket offentliga medel. Vi anser därför att det behövs en översyn av hela innovationssystemet och alla dess aktörer för att tydliggöra systemets nytta. Översynen bör inkludera hela processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling, inkubatorverksamhet och fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. Översynen bör även belysa alla aktörer, på alla nivåer, med syftet att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. Det är således vår uppfattning att bör uppmana regeringen att göra en översyn av innovationssystemet för att tydliggöra dess nytta. Därmed tillstyrker vi motion 2019/20:3335 (KD) i den berörda delen. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 4 (M) av (M), i (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:369 av m.fl. (SD), 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:382 av m.fl. (SD), 2019/20:387 av m.fl. (SD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:441 av (C), 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:1142 av (M), 2019/20:1151 av (M), 2019/20:1155 av (M), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:1294 av (M), 2019/20:1466 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1669 av (M), 2019/20:1775 av och (båda C), 2019/20:2444 av (MP) yrkande 1, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 17, 18, 22 och 33, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 44, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 2. har på många sätt bra villkor för företagande och har haft en konkurrenskraft i internationell toppklass. Framgångar bottnar i goda grundläggande villkor såsom väl fungerande institutioner, förhållandevis enkla regelverk och en välutbildad befolkning. relativa försprång utmanas dock i takt med att fler länder utvecklas allt snabbare. För att möta den internationella konkurrensen menar vi att det måste bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer måste ges förutsättningar att vilja och våga satsa på sina idéer. För att ta vara på den nya teknikens möjligheter och utveckla internationella konkurrenskraft behövs en sammanhållen och offensiv digitaliseringspolitik. Vidare är tillgången till välfungerande transporter och infrastruktur en förutsättning för både företagande och tillväxt – det gäller särskilt för ett glest befolkat land med stora avstånd som . Därtill anser vi att villkoren för företagens investeringar behöver förbättras och skatterna på arbete minska. Insatser för att fler investeringar ska hamna i behöver också genomföras. För att främja konkurrenskraft ser vi även att det finns anledning att ifrågasätta delar av den nuvarande linjen inom innovationspolitiken. Detta gäller t.ex. finansieringen av svensk industriforskning, som i huvudsak är uppdelad mellan staten och företagen, där statens forskningsresurser finansierar grundforskning och företagen finansierar den tillämpade forskningen och utvecklingen. Den uppdelningen är rimlig eftersom företagen förväntas ha ett ekonomiskt intresse av att utveckla sina egna processer och produkter. När det gäller omställning till en utsläppsfri basindustri görs dock inte omställningen enbart för att få en bättre affärsmodell, utan omställningen kommer att medföra stora risker för bolagens lönsamhet och konkurrenskraft. Rätt hanterat, och om resten av världen ställer om , kommer det självklart att vara en fördel att ha en fossilfri produktion, men några sådana garantier finns inte. Med tanke på att man från politiskt håll har satt upp mycket ambitiösa mål för utsläppsminskningarna har politiken också ett ansvar för att underlätta för de olika aktörerna att nå dem. Vi anser därför i enlighet med vad som förordas i motion 2019/20:2659 (M) att staten i nästa forskningsproposition bör styra forskningsmedel tydligare mot projekt som kan främja basindustrins övergång till fossilfri produktion. Det handlar om att samla olika forskningsresurser runt ett gemensamt problem och se till att det finns möjligheter att genomföra förändring. Till viss del har arbete detta som utgångspunkt, dock utan ett tydligt fokus på basindustrin. Vi ser att en bättre ansvarsfördelning mellan staten, industrin och akademin är avgörande för att lyckas. Vidare finns det ett antal frågor, exempelvis med hänsyn till statsstödsreglerna, som kommer att behöva lösas på EU-nivå eftersom det t.ex. är svårt att ge stöd till demonstrations- och testanläggningar om de har för nära koppling till enskilda branscher eller företag. Vi anser därför att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört om forskning och innovationer som kan främja basindustrins övergång till fossilfri produktion. Vi vill även framhålla att den bästa nya tekniken behöver testas och att många nya idéer uppstår i samband med praktiska experiment. Att se över regelverk och lagar är därför en nödvändighet för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. kommer man aldrig att kunna skapa optimala testmiljöer som omfattar hela samhället. En del projekt är till sin natur bättre lämpade i mindre och avgränsade miljöer. I enlighet med vad som framförs i motionerna 2019/20:2718 (M) och 2019/20:2831 (M) anser vi att det därför bör bli enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser genom ett förenklat och standardiserat regelverk.