bet · H801FiU5 · 2020-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 27, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndigande om att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . I betänkandet behandlar utskottet även sex yrkanden från allmänna motionstiden /21 om EU:s budget. I betänkandet finns en reservation (V) och fem särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 27 Frågor om Europeiska unionens budget Frågor om Europeiska unionens budget, punkt 2 (V) 1.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 27, punkt 1 (KD) 5.Frågor om Europeiska unionens budget, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 27 anvisar ett anslag inom utgiftsområde 27 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 27 punkt 2. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att för ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 27 punkt 1. Frågor om Europeiska unionens budget 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 23, 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3282 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2020/21:3404 av (M). Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsyrkandena finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringen förslag till anslag . Utskottet överlade och med statssekreterare om EU:s årsbudget . överlade utskottet med statssekreterare om ansvarsfrihet för kommissionens genomförande av EU:s budget 2018. hade ledamöter från utskottet tillsammans med ledamöter från ett möte med Europeiska revisionsrättens ledamot om revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget . Information om EU:s fleråriga budgetram 2021–lämnades och av statssekreterarna . Överläggning om ett återhämtningsinstrument för EU hölls med finansminister och med statssekreterare . Information om återhämtningsinstrumentet har lämnats vid ett flertal tillfällen, senast av statssekreterarna . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till 45 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 27 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen som gäller statens budget inom utgiftsområde 27. Därefter behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /21. Förslagen i dessa motioner gäller frågor som rör EU:s budget i ett bredare perspektiv. Regeringens resultaträkning för utgiftsområde 27 Utgifterna under utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till för EU-budgeten. EU:s allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. Den nu gällande ramen omfattar perioden –2020 och den efterföljande ramen ska omfatta perioden –2027. EU-budgetens utgifter och inkomster ska vara i balans på årlig basis. Inkomsterna utgörs huvudsakligen av avgifter från medlemsstaterna, vilket innebär att EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning styr utgiftsnivån för utgiftsområdet. EU-budgetens utgifter delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar under det aktuella budgetåret och , medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Regeringen anför att målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att prioritera gemensamma utmaningar som mer effektivt hanteras på EU-nivå än av de enskilda länderna var för sig, exempelvis inom områden som miljö och klimat, forskning, migration, säkerhet och att utveckla den inre marknaden. Målet innebär att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, där utgifter med ett tydligt europeiskt mervärde prioriteras. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:6). Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att de totala ingångna åtagandena uppgick till , inklusive åtaganden som ännu inte resulterat i betalningar. Åtagandena resulterade i betalningar på totalt . Utfallet för den svenska EU-avgiften 2019 blev , vilket var lägre än de medel som anvisades i statens budget. En mer utförlig redogörelse finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2019 (skr. 2019/20:101 s. 158). Av resultatredovisningen framgår även att EU:s årsbudget , som beslutades , exklusive ändringsbudgetar uppgår till i åtaganden och i betalningar. Jämfört med den beslutade budgeten innebär det en ökning med i åtaganden och i betalningar. Regeringen anför att det i arbetet med EU:s årsbudget fortsättningsvis är viktigt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och att verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Att göra analyser av tidigare årsutfall är enligt regeringen en viktig del i detta. Regeringen bedömer att resultaten inom området i huvudsak har varit förenliga med målet för EU-politik. Regeringen konstaterar att utfallet för EU-budgeten 2019 innebar att betalningarna ökade i förhållande till 2018. När det gäller EU-budgeten blev nivån på de beslutade betalningarna något lägre än vad kommissionen föreslagit, vilket regeringen ser positivt på. Regeringen konstaterar dock att åtagandena ökade något i förhållande till kommissionens förslag. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU härrör från propositionen om budgeteffekter av medlemskap i som lämnades (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:6). Målet är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Utskottet noterar att regeringen lämnar en mer utvecklad målformulering (prop. 2020/21:1 utg.omr. 27, bet. 2019/20:FiU5, rskr. 2019/20:133). När det gäller de redovisade resultaten för utgiftsområde 27 konstaterar utskottet att regeringen gjort bedömningen att resultaten inom området i huvudsak är i linje med målet för EU-politik. Utskottet gör ingen annan bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag i korthet anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt regeringens förslag och bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Propositionen innehåller två förslag inom utgiftsområde 27, dels ett anslag för , dels ett bemyndigande till regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten . Avgifterna från medlemsstaterna till EU:s budget benämns EU:s egna medel och regleras i enlighet med det s.k. egna medelsbeslutet. I nuvarande system finns det tre typer av egna medel: traditionella egna medel, som utgörs av inkomster från den gemensamma tulltaxan, en mervärdesskattebaserad avgift och en avgift baserad på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Regeringen konstaterar att i enlighet med Europeiska rådets slutsatser från ska systemet för egna medel förändras. Enligt slutsatserna ska den andel av tullintäkterna från den gemensamma tulltaxan som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd höjas från till och en avgift baserad på volymen icke-återvunna plastförpackningar ska införas. Vidare ska få en ny reduktion på avgiften till EU som ersätter de reduktioner som haft och som löper ut . Regeringen anför att storleken på reduktionen på den BNI-baserade avgiften blir betydligt större än under innevarande period. nettoreduktion beräknas –2027 uppgå till priser. Beslutet om egna medel ska ratificeras av de nationella parlamenten och regeringen avser att återkomma till med anledning av detta. Regeringen bedömer att ett nytt beslut om egna medel tidigast träder i kraft . Det nu gällande systemet för egna medel fortsätter att gälla till dess att samtliga medlemsstater ratificerat ett nytt beslut om egna medel och ett nytt system därmed finns på plats. Anslaget inom utgiftsområde 27 Regeringen föreslår att anvisar ett anslag under utgiftsområde 27 på 45 . Utgiftsområdet består av ett anslag, anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. Regeringen beräknar att avgift till EU-budgeten sammantaget kommer att uppgå till ca 2021. Den del av EU-avgiften som baseras på inkomster från den gemensamma tulltaxan beräknas uppgå till och den mervärdesskattebaserade delen av EU-avgiften beräknas uppgå till 2021. Den BNI-baserade delen av EU-avgift beräknas uppgå till , vilket inkluderar den beräknade reduktionen på EU-avgift . Bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av åtagandebemyndiganden i EU-budgeten för . Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , som kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. Risker för annan utgiftsutveckling Regeringen anför att det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. avgift beror på EU:s faktiska utgifter och hur stor andel av dessa som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som påverkar och andra medlemsstaters avgifter. Tidpunkten för antagandet och genomförandet av ändringsbudgetar kan även påverka avgift ett annat år än beslutsåret. Vidare konstaterar regeringen att andel av finansieringen av EU:s budget påverkas av hur BNI utvecklas i förhållande till övriga medlemsstaters BNI och hur medlemsstaternas mervärdesskattebaser utvecklas. Dessa delar av avgiften baseras på prognosen för den ekonomiska utvecklingen, vilket medför att den faktiska avgiften kan variera, beroende på den faktiska ekonomiska utvecklingen i medlemsstaterna. Avgiften beror också på de faktiska inkomsterna från tulluppbörden. Ytterligare en faktor som enligt regeringen kan komma att påverka EU:s budget och därmed den svenska avgiften är om lever upp till sina förpliktelser enligt utträdesavtalet. Enligt avtalet ska betala in utestående åtaganden som ingicks före utträdet, och dessa löper huvudsakligen fram . Eftersom reduktionerna av den svenska EU-avgiften löper ut och nya inte börjar gälla förrän ett nytt beslut om egna medel har trätt i kraft finns det enligt regeringen en risk för att de nya reduktionerna inte regleras av den nya programperioden. Detta kan öka EU-avgift i början av programperioden. Regeringen anför dock att reduktionerna tillämpas retroaktivt när det nya systemet för egna medel börjar gälla, vilket innebär att EU-avgift i så fall minskar följande år. Förhandlingarna om EU:s årsbudget Årsbudgeten är den första i den fleråriga budgetramen –2027, som ännu inte är slutgiltigt antagen. Kommissionen presenterade sitt förslag till årsbudget med utgångspunkt i sitt då liggande förslag om den kommande fleråriga budgetramen. Rådet antog sin position och antog sin position . presenterade kommissionen ett förslag till ändringsskrivelse, som beaktar den överenskommelse om den fleråriga budgetramen 2021–2027 som nåddes mellan rådet och . kom rådet och i ett förlikningsförfarande överens om budgeten . Enligt överenskommelsen uppgår de totala utgifterna till mätt i åtaganden och till mätt i betalningar. Årsbudgeten kunde dock inte slutgiltigt antas eftersom den fleråriga budgetramen inte är godkänd. Kommissionen väntas därför lägga fram ett nytt förslag till årsbudget som beaktar överenskommelsen i förlikningsförfarandet när det finns tillräckliga försäkringar om att den fleråriga budgetramen kommer att antas. Vid utskottets överläggningar om EU:s årsbudget med statssekreterare och fick regeringen bl.a. stöd för att, , arbeta för en så restriktiv budget som möjligt, som med god marginal ryms inom de beslutade taken i den fleråriga budgetramen. Ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget Enligt artikel 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt så ska , på rekommendation av rådet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetens genomförande. Ansvarsfrihetsprövningen sker och baseras främst på Europeiska revisionsrättens (European Court of Auditors, ECA) årsrapport från granskningen av genomförandet av EU:s budget. Vid rådet för ekonomiska och finansiella frågor antogs en rekommendation om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2018. godkände inte rekommendationen utan lade ned sin röst mot bakgrund av att felnivån fortsatt låg över tröskelvärdet på och att ECA lämnat ett uttalande med reservation om EU:s kostnader. beviljade kommissionen ansvarsfrihet för genomförande av EU:s budget . presenterade ECA sin årsrapport om genomförandet av EU:s budget 2019. Revisionsrätten konstaterar i rapporten att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av EU:s finansiella ställning. Intäkterna 2019 var lagliga och korrekta och innehöll inte några väsentliga fel. Den uppskattade felnivån i kostnaderna uppgick dock till , vilket kan jämföras med tröskelvärdet på för väsentliga fel. Felnivån i den kategori av betalningar som klassas som högriskkostnader uppgick till . Det handlar främst om ersättningsbaserade betalningar inom t.ex. sammanhållning och landsbygdsutveckling som ofta omfattas av komplexa regler. Eftersom denna typ av kostnader utgjorde drygt hälften av de granskade kostnaderna anser ECA att felet är av avgörande betydelse. ECA lämnar därför ett uttalande med avvikande mening om EU:s kostnader. Det är första gången ett sådant uttalande lämnas. har felnivån legat över gränsvärdet på , men ECA har lämnat ett uttalande med reservation som innebär att de identifierade felen inte är av avgörande betydelse. I årsrapporten konstaterar ECA även att ansökningarna till de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) inom sammanhållning ökade betydligt . har medlemsstaternas utnyttjande av ESI-fonderna varit långsammare än planerat, vilket har bidragit till en ökning av de utestående åtagandena. ECA rapporterar alla misstänkta fall av oegentligheter som upptäcks till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (). Det förekom nio sådana fall 2019. Utskottet delar regeringens mål för den svenska EU-budgetpolitiken. Den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budget är fast förankrad i . I denna restriktiva grundhållning är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning vägledande. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 27. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndigande om att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Frågor om Europeiska unionens budget Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om inriktningen på EU:s budget och finansieringen av EU:s återhämtningsinstrument. avslår även motionsyrkandena om konditionalitet. Jämför reservationen (V) och särskilt yttrande 5 (V). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2020/21:3207 att rättsstatsprincipen är en central del av EU-samarbetets värden, identitet och funktionssätt. Motionärerna anser att medlemsstater med regeringar som försöker urholka demokratin och rättsstaten ska mötas med tydliga konsekvenser. Enligt motionärerna bör ett svenskt godkännande av EU:s långtidsbudget för åren 2021–2027 villkoras med att det införs en ordning som möjliggör att med majoritetsbeslut i ministerrådet kunna besluta om att stoppa utbetalningar från EU:s budget till den medlemsstat som åsidosätter rättsstatsprincipen. Mot bakgrund av detta föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att EU-medel inte ska betalas ut till medlemsländer som bryter mot rättsstatsprincipen (yrkande 1). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:2926 att det har varit avgörande för att medlen från ska vara tätt länkade till länders respekt för rättsstatens principer, dvs. åtföljas av en strikt konditionalitet under vilken ett land kan bli av med sina EU-medel om principerna inte följs. Motionärerna anser att det är av stor vikt att följa upp och driva på för att dessa krav ska efterlevas och vara verkningsfulla. Motionärerna föreslår att ställer sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att EU-medel som betalas ut från återhämtningsfonden bör åtfölja kraven på rättsstatens principer och att denna konditionalitet bör efterlevas på ett effektivt sätt (yrkande 23). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2020/21:250 att EU:s långtidsbudget bör göras om. Motionärerna anser att mindre pengar ska gå till militär, gränspolitik och det klimatskadliga jordbruket till förmån för återhämtningspolitik genom sociala investeringar, grön omställning och modern infrastruktur. Motionärerna föreslår att ställer sig bakom detta och tillkännager det för regeringen (yrkande 8). Motionärerna anför vidare att bör verka för att allt ekonomiskt stöd från EU villkoras med skarpa demokratikrav, s.k. konditionalitet, för att på så sätt stärka arbetet för demokrati, rättsstat och de mänskliga rättigheterna. Motionärerna föreslår att ställer sig bakom ett tillkännagivande om detta (yrkande 9). I kommittémotion 2020/21:3282 anför m.fl. (L) att EU saknar tillräckliga mekanismer för att motverka kränkningar av grundläggande rättigheter. Motionärerna anser att den kommande långtidsbudgeten måste innehålla tydliga villkor i fråga om respekt för rättsstatens principer och demokrati och föreslår ett tillkännagivande om att bidrag från EU ska kunna villkoras (yrkande 16). I motion 2020/21:3404 föreslår (M) ett tillkännagivande till regeringen om att pröva möjligheten att låta kostnad för helt eller delvis belasta biståndsbudgeten. Förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 antog vid sitt möte den 17–slutsatser om den fleråriga budgetramen för perioden –2027. Rådsslutsatserna innehöll även en överenskommelse om riktlinjer för EU:s system för egna medel samt ett återhämtningsinstrument, Next Generation EU, som inrättas för att på kort till medellång sikt ge stöd för den ekonomiska och sociala återhämtningen i EU:s medlemsstater. avslutades det tyska ordförandeskapets förhandlingar med . Enligt överenskommelsen omfattar den fleråriga budgetramen –2027 utgifter på priser. Taket för egna medel mätt i åtaganden uppgår till av EU:s samlade BNI och mätt i betalningar till av EU:s samlade BNI. Återhämtningsinstrumentet uppgår till priser. Instrumentet finansieras genom att kommissionen bemyndigas att för EU:s räkning låna upp medel på kapitalmarknaden. Upplåningen möjliggörs av att medlemsstaternas garanti för taket för egna medel tillfälligt höjs till av EU:s BNI. Lånen som kommissionen tar upp ska återbetalas 2027–2058. Återbetalningen kommer att utgöra en del av EU-avgiften. I samband med att kommissionen presenterade förslaget om den kommande fleråriga budgetramen föreslog kommissionen även en förordning om skydd av EU:s finansiella intressen, som innebär att utbetalningar av EU-medel ska kunna frysas eller skjutas upp om det finns allmänna brister i respekten för rättsstatsprincipen i en medlemsstat. I slutsatserna från konstateras att EU:s ekonomiska intressen ska skyddas i enlighet med de allmänna principerna i unionsfördragen, särskilt värdena i artikel 2 i . Vidare framhåller vikten av att unionens ekonomiska intressen skyddas och att rättsstatsprincipen respekteras. nådde det tyska ordförandeskapet en preliminär överenskommelse med om en allmän villkorlighetsförordning som ska skydda EU:s budget. Förordningen gör det möjligt att skydda EU:s budget om det konstateras överträdelser av rättsstatsprincipen i ett EU-land som påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen och skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Den gäller för alla EU-medel, även medel som anslagits genom återhämtningsinstrumentet. Överenskommelsen om den kommande fleråriga budgetramen, inklusive återhämtningsinstrumentet, den s.k. villkorlighetsförordningen och beslutet om egna medel har att slutgiltigt godkännas. Beslutet om egna medel ska även ratificeras av EU:s medlemsstater. Utskottet har vid ett flertal tillfällen hållit överläggningar med regeringen om den fleråriga budgetramen och har ställt sig bakom regeringens ståndpunkt om att länder som inte respekterar gemensamma värden inte ska få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . Utskottet ställde sig även bakom denna princip i betänkande 2018/19:FiU5. Frågan har även återkommande behandlats i . Vid samrådet i nämnden inför godkännandet av stats- och regeringschefernas överenskommelse på var det av avgörande betydelse att beslut om att stoppa utbetalningar till medlemsländer som brister i respekt för rättsstatens principer skulle kunna fattas med kvalificerad majoritet i rådet. Vidare har regeringen fått stöd för att rösta ja till den s.k. villkorlighetsförordningen.