bet · H801NU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Även om resultatredovisningen främst bygger på resultat som avser 2019 anser utskottet att det är välkommet att regeringen även redogör för insatser som gjorts , och särskilt de insatser som har gjorts med anledning av den pågående pandemin. Utskottet kan även notera att detta till viss del även görs i avsnittet Analys och slutsatser. Utskottet noterar att regeringen under rubriken och slutsatser i årets budgetproposition återknyter till de mål som beslutat om. Utskottet vill även framhålla vikten av att regeringen i detta avsnitt reflekterar över om, och i så fall i vilken utsträckning, graden av måluppfyllelse har ett samband med statliga insatser eller främst är ett resultat av andra faktorer. Slutsatser av detta slag kan sedan ligga till grund för de ställningstaganden som görs i det efterföljande avsnittet Politikens inriktning och i budgetförslaget. På så sätt skapas en röd tråd mellan dessa avsnitt. Utskottet har tidigare efterfrågat en mer enhetlig struktur mellan de två områdena inom utgiftsområdet och välkomnar att strukturen blivit mer enhetlig i och med den nya strukturen för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. När det gäller området Näringspolitik noterar utskottet att regeringen i likhet med föregående år anger tre delmål som relaterar till det riksdagsbundna målet för näringspolitiken. Utskottet kan vidare notera att avsnitten Resultatredovisning och Analys och slutsatser har disponerats efter dessa tre delmål. Det är utskottets mening att det främjar läsbarheten och förståelsen med en tydlig struktur och mer vägledande rubriksättning som har en tydlig koppling till delmålen liksom frekventa referenser till det riksdagsbundna målet. Utskottet vill även framhålla regeringens redovisning i de diagram och tabeller som återfinns i resultatredovisningen för att beskriva utvecklingen för vissa indikatorer och andra relevanta uppgifter . Utskottet har påpekat att det är önskvärt att regeringen i resultatredovisningen än tydligare klargör dels effekterna av utförda insatser, dels från vilket anslag de olika insatserna finansieras. Utskottet kan notera att det även i årets resultatredovisning i vissa fall anges från vilket anslag en insats finansieras men att detta fortfarande görs i en mer begränsad omfattning. Det är utskottets uppfattning att regeringen genom att i resultatredovisningen återknyta till de anslag som har avsatts för en insats kan bidra till förståelsen av samband mellan avsatta medel och ett visst utfall. Utskottet ser därför att regeringen med fördel i resultatredovisningen framöver anger från vilket anslag en insats finansieras. När det gäller regeringens redogörelse för effekter av insatser har utskottet förståelse för att denna typ av information tar tid att sammanställa. Utskottet välkomnar därför de delar i resultatredovisningen där regeringen anger detta och anser att det är önskvärt att denna information återges i de fall det finns relevanta effektutvärderingar eller liknande information. Utskottet kan när det gäller avsnittet Analys och slutsatser konstatera att det numera är ett sammanhängande avsnitt och har en liknande struktur som resultatredovisningen. Vidare gör regeringen inledningsvis i avsnittet en bedömning av måluppfyllelsen för det näringspolitiska målet och de tre delmålen. Detta är välkommet och i linje med vad utskottet tidigare efterfrågat om en samlad bedömning av de näringspolitiska insatserna i förhållande till det näringspolitiska målet. Utskottet kan vidare notera att regeringen i avsnittet Analys och slutsatser väljer att göra särskilda bedömningar för ett antal insatsområden, vilket bl.a. gäller regelförenkling och besöksnäringen. Utskottet menar att detta är positivt, som utskottet ser att regeringen har en möjlighet att utveckla denna del för att än tydligare bidra till att skapa en röd tråd i budgetpropositionen. Enligt utskottets mening skulle det med fördel kunna tydliggöras hur de bedömningar och slutsatser som görs för särskilda insatsområden ligger till grund för de ställningstaganden som görs i det efterföljande avsnittet Politikens inriktning och i budgetförslaget. Utskottet menar också att regeringen skulle kunna förtydliga sin bedömning av hur utvecklingen för ett insatsområde bidrar till måluppfyllelsen av det relevanta delmålet och därmed i förlängningen det riksdagsbeslutade målet för näringspolitiken. Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört om att det ser att de olika avsnitten i budgetpropositionen bör följa en röd tråd vill utskottet framhålla att regeringen kan överväga om den struktur som används i avsnitten Resultatredovisning och Analys och slutsatser även kan återkomma i avsnittet Politikens inriktning. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Utskottet noterar regeringens bedömning att tillkännagivande om att regeringen bör utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande inte är slutbehandlat. Utskottet konstaterar också att flera synpunkter i tillkännagivande ännu inte är omhändertagna. Till exempel redovisas fortfarande till största del insatser och prestationer snarare än resultat i termer av effekter, och redovisningen av hur resultat och utförda insatser och åtgärder bidrar till att uppnå målen behöver även enligt utskottets mening tydliggöras. Utskottet delar därför regeringens bedömning. Utskottet har förståelse för att arbetet med att förbättra resultatredovisningen är tidskrävande, ett arbete som därtill pågått parallellt med att ta fram ett förslag till nytt mål för området. Utskottet vill därför inledningsvis framhålla att det gjorts flera förbättringar. Utskottet ser också positivt på regeringens målsättning att efter en fortsatt dialog med näringsutskottet ge en tydligare redogörelse för hur regeringen anser att insatserna inom området relaterar och bidrar till områdets mål i stort. Utskottets förhoppning är att följande iakttagelser kan tjäna som konstruktiva medskick i den pågående dialogen inför det fortsatta arbetet. Utskottet har tidigare i detta betänkande tagit ställning till det nya mål som regeringen föreslagit för området. Utskottet konstaterar att regeringen anger ett antal delmål och indikatorer. I likhet med tidigare uttalanden (bet. 2017/18:NU19 och bet. 2019/20:NU2) vill utskottet framhålla vikten av att delmål och indikatorer är tydligt kopplade till det mål som beslutar. Valet av delmål och indikatorer är inte tydligt motiverat i propositionen. Utskottet noterar att indikatorerna huvudsakligen omfattar de som finns i regeringens exportstrategi som togs fram 2015. som det är positivt att valet av indikatorer faller på sådana som funnits tidigare, vilket gör det möjligt att följa utvecklingen , vill utskottet påminna om vikten av att indikatorerna speglar det riksdagsbeslutade målet. Sammantaget anser utskottet att det vore önskvärt om regeringen utvecklar beskrivningen av hur mål, delmål och indikatorer är kopplade till varandra. Utskottet har tidigare påtalat att det funnits ett stort antal resultatindikatorer, dessutom på en väldigt detaljerad nivå, och finner det därför positivt att antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder i årets redovisning är betydligt lägre och på en mer övergripande nivå. Utskottet välkomnar också att regeringen gett Business i uppdrag att föreslå nya indikatorer för hur verksamhetens resultat ska mätas och redovisas och ser fram emot att ta del av resultatet. Utskottet vill vidare framhålla att läsningen underlättas av att resultatredovisning och analys och slutsatser följer strukturen för delmålen, vilket skapar en röd tråd. För att underlätta läsningen ytterligare kan regeringen överväga att även lägga in underrubriker i avsnittet Analys och slutsatser. I likhet med vad utskottet anfört ovan om att de olika avsnitten i budgetpropositionen bör följa en röd tråd vill utskottet framhålla att regeringen även för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande kan överväga om den struktur som används i avsnitten Resultatredovisning och Analys och slutsatser även kan återkomma i avsnittet Politikens inriktning. Utskottet konstaterar att vissa avsnitt i resultatredovisningen inleds med delmålet och en översiktlig beskrivning av verksamhet och insatser på området. Eftersom detta är tydliggörande menar utskottet att det vore önskvärt om även övriga avsnitt inleds på motsvarande sätt. När det gäller innehållet i resultatredovisningen har utskottet en förståelse för att utfallet av kvantitativa indikatorer är lättare att redovisa överskådligt, t.ex. genom att använda en tabell eller ett diagram. Utskottet vill betona vikten av att redogörelsen för indikatorerna för samtliga delmål är tydlig och framhålla att det är något som regeringen bör beakta i det fortsatta arbetet med att utveckla resultatredovisningen. När det gäller avsnittet Analys och slutsatser konstaterar utskottet att det numera är ett sammanhängande avsnitt och att regeringen gör en bedömning av målet för utgiftsområdet. Regeringen gör även en bedömning av delmålen. Inför det fortsatta arbetet med att utveckla resultatredovisningen anser utskottet att det vore önskvärt om regeringen på ett tydligare sätt relaterar analys och slutsatser till utfallet på indikatorerna på politikområdet, på samma sätt som görs i avsnittet Analys och slutsatser i fråga om näringspolitiken. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen framhöll att berört utskott lämpligen redovisar sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande (bet. 2016/17:KU21). Vidare påpekade att om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. I budgetpropositionen, utgiftsområde 24, redogör regeringen för sammanlagt fem tillkännagivanden, varav tre som gjorts efter förslag från näringsutskottet och två som gjorts efter förslag från trafikutskottet respektive finansutskottet. Regeringen anger att två av tillkännagivandena är slutbehandlade. Det gäller ett tillkännagivande på förslag av näringsutskottet och ett på förslag av trafikutskottet. I propositionen redovisar regeringen att har tillkännagett för regeringen att den bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor (bet. 2019/20:NU6). Vidare framgår det av propositionen att det gjordes en översyn av uppdragsmål. Inom ramen för arbetet beaktades såväl de rekommendationer som lämnade i rapporten i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering (RiR 2019:7) som tillkännagivande. Målet för kvinnors företagande och relaterade krav på återrapportering har tydliggjorts i den ägaranvisning som beslutades vid . Med detta anser regeringen att tillkännagivande är tillgodosett och därmed slutbehandlat. I propositionen redovisar regeringen också att har tillkännagett att regeringen bör se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU19). När det gäller angav regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) att det finns anledning att förtydliga uppdraget för att understryka det viktiga ansvar som har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer och att ärendet bereds inom . Vid årsstämman i beslutades att bolagets uppdrag enligt bolagsordningen ska förtydligas enligt följande: Bolaget ska, inom ramen för affärsmässighet, utveckla, förvalta och äga fastigheter, tillhandahålla fastighetsrelaterade tjänster och andra tjänster med anknytning till kollektivt resande och godstransporter på järnväg samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Inriktningen av verksamheten ska vara på stationer, stationsområden med stationsnära stadsutveckling, depåer samt kombiterminaler. Bolaget ska, i samverkan med transportsystemets aktörer, bidra till att de av beslutade transportpolitiska målen uppnås. Bolaget ska vara ledande i utvecklingen av ett effektivt och hållbart transportsystem i syfte att främja och stödja kollektivt resande och godstransporter på järnväg. Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är tillgodosett i den del det avser . I de delar som avser och är tillkännagivandet redan tillgodosett (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 och prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vidare redovisas i propositionen att har tillkännagett för regeringen att den bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2018/19:NU11). har vidare tillkännagett för regeringen att den senast i samband med att den lämnar budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser (bet. 2019/20:NU11). Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv till en utredning som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Regeringen överväger ytterligare åtgärder och gör bedömningen att tillkännagivandena ännu inte är slutbehandlade. Därtill redovisar regeringen att har tillkännagett för regeringen att den dels bör utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, dels senast i budgetpropositionen bör återkomma med ett förslag till om ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (bet. 2019/20:NU1). Regeringen lämnar i propositionen ett förslag till nytt mål för området utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, vilket redogjorts för tidigare i detta betänkande. Regeringen konstaterar att den därmed anser att tillkännagivande är tillgodosett i den del som avser att regeringen bör återkomma om ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. När det gäller den del i tillkännagivandet som rör resultatredovisningen anger regeringen att arbetet med att utveckla denna har pågått parallellt med att ta fram ett förslag till ett nytt mål för området. Syftet med arbetet har varit att göra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag tydligare. Vidare anges att utvecklingen av resultatredovisningen är ett pågående arbete och att målsättningen är att resultatredovisningen efter en fortsatt dialog med näringsutskottet ska ge en tydligare redogörelse för hur regeringen anser att insatserna inom området relaterar och bidrar till områdets mål i stort. Regeringen anser därmed att det som utskottet anfört om resultatredovisningens utformning inte är slutbehandlat. Därutöver redovisas att har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt och fortlöpande bör granska stödåtgärdernas sammanlagda påverkan på företagen och återkomma till med förslag på åtgärder som särskilt stärker de enskilda näringsidkarnas möjligheter att överbrygga konsekvenserna av covid-19 (bet. 2019/20:FiU61). Regeringen anför att den delar syn på behovet av att granska stödåtgärdernas sammanlagda påverkan på företagen och avser att se till att en strukturerad uppföljning görs. Tillkännagivandet är ännu inte tillgodosett i denna del. Regeringen anger vidare att den i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4) har föreslagit att det införs ett nytt ekonomiskt stöd till enskilda näringsidkare vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av spridningen av covid-19. Regeringen bedömer att tillkännagivandet är tillgodosett i denna del. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen, utgiftsområde 24 Näringsliv, lämnar en redogörelse för fem tillkännagivanden som rör näringspolitiken. Tre av dessa tillkännagivanden har gjorts efter förslag från näringsutskottet, och regeringen bedömer att ett av dessa är slutbehandlat. När det gäller de övriga två tillkännagivandena har dessa gjorts efter förslag från finansutskottet respektive trafikutskottet, och regeringen bedömer att tillkännagivandet som gjorts efter förslag från trafikutskottet är slutbehandlat. Utskottet har inte något att invända mot regeringens bedömningar när det gäller de tillkännagivanden som redogörs för i budgetpropositionen, utgiftsområde 24 Näringsliv. Statens budget inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. godkänner därutöver regeringens förslag till ändringar i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete och förändrat uppdrag till . Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 24 avslås. Jämför reservation 2 (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2023. biföll regeringens förslag och fastställde ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 15 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Tabell Regeringens och motionärernas utgiftsramar –2023 för utgiftsområde 24 Näringsliv 2021 (föreslagen utgiftsram) 2022 (utgiftsberäkning) 2023 (utgiftsberäkning) Av tabellen ovan framgår regeringens och motionärernas förslag till ram för utgiftsområde 24 Näringsliv och motsvarande beräkningar –2023. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . beslutade att ge övriga utskott möjlighet att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) samt eventuella motioner om inkomster och utgiftsramar som berör respektive utskotts beredningsområde. Andra uppfattningar än regeringens om utgiftsramarnas storlek har därefter redovisats i partimotionerna 2020/21:3422 (M), 2020/21:3128 (SD), 2020/21:3170 (V) och 2020/21:3530 (KD). beslutade näringsutskottet att yttra sig till finansutskottet. I det yttrande som justerades (yttr. 2020/21:NU2y) förordade en majoritet i utskottet (S, C, L, MP) att finansutskottet skulle tillstyrka de berörda förslagen i budgetpropositionen och avstyrka motsvarande motionsyrkanden. I fyra avvikande meningar föreslog utskottets representanter för , i stället att finansutskottet skulle tillstyrka partiernas respektive partimotioner i de berörda delarna. I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgifts-området ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utgångspunkten för beredningen är att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv är fastställd till 15 . Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som regeringen föreslår fördelas på 31 anslag. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2020/21:3489 (M), 2020/21:3364 (SD), 2020/21:2975 (V) och 2020/21:3500 (KD). Enligt förslaget i propositionen kompletteras fyra av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bil. I det följande redovisas inledningsvis vad regeringen anför om politikens inriktning. Efter det redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de 31 anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndiganden som är kopplade till anslag och därefter förslag till övriga bemyndiganden. I de avsnitt som följer därpå redovisas regeringens förslag till ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete och regeringens förslag om respektive samt . Därefter refereras de motioner som innehåller alternativa förslag till anslag. Utgiftsområde 24 omfattar områdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. I budgetpropositionen anger regeringen för näringspolitiken under rubriken att i av stora samhällsutmaningar och behov av snabb omställning till ett mer hållbart och inkluderande välfärdssamhälle behöver använda sin position som ett ledande innovationsland för att fortsätta stärka konkurrenskraft och svensk exports kapacitet att växa på nya marknader. Regeringen konstaterar att pandemin medförde stora påfrestningar på samhällsekonomin och näringslivet . Regeringen framhåller att det därför har gjorts omfattande insatser för att skapa förutsättningar för näringslivet att hantera förändringar på marknaden, efterfråge- och intäktsbortfall samt konkurser. Vidare menar regeringen att det ännu inte går att överblicka alla de konsekvenser som pandemin har och kommer att medföra för det svenska näringslivet. Därtill konstaterar regeringen att pandemin medfört en accelererad omställning inom näringslivet. Behovet av grön omställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning har ökat och är således prioriterade utvecklingsområden för regeringen. Regeringen konstaterar vidare att ekonomi stärks genom att ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv främjas och möjligheterna att bli, verka och lyckas som företagare underlättas. är en industrination som bidrar till lösningar för grön omställning, vilket både skapar jobb i hela landet och stärker förutsättningarna för svenskt näringsliv att lyckas på globala marknader. En viktig förutsättning för omställning och stärkt konkurrenskraft är unga innovativa företag. Dessa företag kan utgöra en viktig del av framtida näringsliv inom nya styrkeområden, men även genom sin roll i nuvarande och framtida värdekedjor för många svenska och internationella företag. Vidare anger regeringen att jämställdhet mellan män och kvinnor är en strategisk prioriterad fråga inom näringspolitiken. Därtill framhåller regeringen ett antal insatser under rubrikerna En politik för stärkt konkurrenskraft och näringslivets återhämtning, Näringslivets gröna omställning, Näringslivets digitalisering, Life science, Näringslivets kompetensutveckling, En stark och hållbar besöksnäring samt Förenkling. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framhåller regeringen under rubriken att utrikeshandeln, inte minst i ljuset av covid-19, kommer att vara nödvändig för företag och möjliggöra en återhämtning för stora delar av ekonomi, sysselsättning och utveckling. Regeringen avser att vara aktiv med export- och investeringsfrämjande åtgärder och pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel samt verka för att stärka och utveckla EU:s inre marknad. Den utvecklade export- och investeringsstrategin och plattformen för internationellt hållbart företagande utgör en strategisk samlad ansats för svensk export och de svenska företagens internationalisering. Exportfrämjandet ska stödja små och medelstora företags exportutveckling och svenska företag på strategiska marknader. Regeringen understryker även betydelsen av ett väl fungerande och marknadskompletterande exportkreditsystem, och understryker att efterfrågan av exportkrediter har ökat mot bakgrund av den pågående pandemin. För att bibehålla utländska investeringar när företag skär ned på sina verksamheter på grund av pandemin och för att attrahera nya investerare när världsekonomin återhämtar sig ser regeringen ett behov av utökade satsningar på investeringsfrämjandet. Investeringar som tillför nya arbetstillfällen, nytt kapital, nya teknologier, hållbara investeringar och nya marknader till den svenska ekonomin kommer att prioriteras. Regeringen framhåller WTO:s grundläggande roll i den internationella handeln men konstaterar att organisationen behöver reformeras. Regeringen kommer att verka för att EU ingår fler strategiskt viktiga frihandelsavtal med andra länder och regioner och att dessa avtal värnar miljö och klimat, hälsa, arbetstagares rättigheter och djurvälfärd.