bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Regeringens förslag godkändes av (bet. 2017/18:NU1). Industrifonden är en stiftelse som bildades av staten 1979. Den drivs affärsmässigt utan externa kapitaltillskott. Stiftelsen ska hålla sitt kapital minst realt intakt. Allt överskott används för nya investeringar. Industrifondens uppdrag är att främja den industriella tillväxten och utvecklingen i . Uppdraget utförs genom att koncentrera verksamheten till att på affärsmässiga villkor investera i svenska tillväxtföretag eller i företag med svenskt intresse. Investeringarna görs företrädesvis i tidiga expansionsfaser med hög risk med fokus på marknadsområdena teknisk innovation och livsvetenskap. Initiative har ett fond-i-fond-upplägg som finansierar venture capital-fonder med fokus på investeringar i tillväxtföretag i tidiga faser. Syftet med satsningen är att öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag som på grund av exempelvis oprövade affärsmodeller har svårt att få tillgång till extern ägarfinansiering. har gett Europeiska investeringsfonden (EIF) i uppdrag att genomföra och förvalta fonden. EIF utser privata fondförvaltare som kompletterar fonden med privat finansiering och som i sin tur investerar i tillväxtföretag. Fonden finansieras av , Europeiska regionala utvecklingsfonden samt Europeiska investeringsbanken. Fonden kompletteras därutöver med privat finansiering och finansiering från EIF. lämnade rapporten i – en kartläggning (dnr 15-17414) till regeringen med anledning av det uppdrag myndigheten fick (Fi2015/3817). Två slutsatser som drog i rapporten var att det finns ett behov av fördjupad analys och att det behöver klargöras vilka befintliga regler som kan omfatta olika former av gräsrotsfinansiering, s.k. crowdfunding. En särskild utredare fick därefter, , i uppdrag (dir. 2016:70) att bl.a. kartlägga marknaden för plattformar för gräsrotsfinansiering, analysera om det behövs en ny näringsrättslig lagreglering eller om den befintliga lagstiftningen behöver justeras, se över behovet av sanktioner och i förekommande fall utarbeta nödvändiga lagförslag. Uppdraget redovisades slutligen . I betänkandet Gräsrotsfinansiering (SOU 2018:20) föreslås det bl.a. att bestämmelser om gräsrotsfinansiering införs i en ny lag som benämns lagen om viss verksamhet med förmedling av finansiering. Betänkandet har remissbehandlats. I budgetpropositionen anger regeringen att den nationella lagstiftningen behöver ta hänsyn till det förslag på området som förhandlas inom EU, där bl.a. frågan om harmonisering eller frivillig lagstiftning ännu inte är avgjord. En väl fungerande kapitalförsörjning är nödvändig för ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt i hela landet, och för företagen är tillgången till kapital en förutsättning för start och expansion. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det även marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är nödvändigt att staten kompletterar marknaden. Utskottet menar att det är viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. I motionerna förordas olika insatser för att främja kapitalförsörjningen i . Motionerna rör bl.a. inriktningen för och strukturen på det statliga riskkapitalet, det statliga riskkapitalets geografiska spridning och möjligheten för allmänheten att investera i företag som avser att investera i. Vidare rör motionerna möjligheterna att investera i lokal företagsutveckling, insatser för gröna företag, expansionslån och gräsrotsfinansiering. Med anledning av dessa motioner vill utskottet framföra följande. Utskottet noterar att Saminvest bildades för att bl.a. privat kapital att investera i företag tidigare och i mer riskfyllda faser. Bolaget ska även främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Vidare kan utskottet konstatera att bolaget sedan starten investerat i olika fonder som bl.a. inriktar sig på tillväxtbolag i tidigare skeden, universitetsnära teknikföretag och teknikbolag som vill bidra till att lösa globala samhällsproblem samt företag i såddfas som är verksamma inom digitalisering. Därtill konstaterar utskottet att bedriver en låneverksamhet som syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. Utskottet noterar även att Tillväxtanalys granskat låneverksamhet och som redogörs för i det föregående anger Tillväxtanalys bl.a. att lån ger en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet. Granskningen visar även att låneverksamheten visserligen ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadsområden, men även nyetablerade företag i avlägset belägna tätorts- och landsbygdskommuner ökar antalet anställda. När det gäller har bolaget en nationell täckning och inriktar sig på tillväxtbolag i tidiga skeden. har även ett nationellt riskkapitalbolag som fokuserar på innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster ska bidra till att reducera klimatgaser. Därutöver vill utskottet påminna om det arbete som görs genom Initative, som med sitt fond-i-fond-upplägg ska öka antalet nya fondteam på marknaden och tillgängliggöra marknadskompletterande riskkapital för företag. Utskottet noterar även att Norrlandsfonden fokuserar på de fem nordligaste länen och erbjuder finansieringslösningar genom bl.a. lån och garantier till små och medelstora företag. Därtill finns också Industrifonden som främst gör investeringar i tidiga expansionsfaser med hög risk och fokuserar på livsvetenskap och teknisk innovation. När det gäller gräsrotsfinansiering noterar utskottet vad regeringen framfört i budgetpropositionen om att den nationella lagstiftningen behöver ta hänsyn till det förslag på området som förhandlas inom EU. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det fortfarande pågår ett arbete för att stärka de statliga finansieringsinsatserna och för att stimulera det privata riskkapitalet. Utskottet anser inte att de förslag till tillkännagivanden som behandlas här skulle effektivisera eller påskynda arbetet inom detta område. Därmed avstyrker utskottet samtliga motioner som behandlas här i de berörda delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika näringsgrenar bl.a. med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 18 (M, L), 19 (M), 20 (SD), 21 (C) och 22 (KD). I motion 2019/20:980 av och (båda S) framhålls att besöksnäringen är en framtidsbransch och en basnäring med en stor potential för utveckling. Motionärerna vill se insatser för bl.a. infrastruktur, kompetensförsörjning och för att minska företagarnas administrativa börda. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande till regeringen om att den bör se över behovet av nationellt stöd till besöksnäringen. I motion 2019/20:2146 av (S) anförs att eller myndigheter har beslutat för flera branscher om tydliga regelverk, certifiering eller andra krav för att få verka på marknaden, men att detta inte gäller för begravningsbranschen. Eftersom begravningsbranschen och dess aktörer har en viktig roll i livets slutskede menar motionären att bör tillkännage för regeringen att den bör överväga att se över hur ett regelverk eller en certifiering kan införas för begravningsbranschen. I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 27 framhåller motionärerna behovet av att ta tillvara potential att bli ett än mer framgångsrikt turistland. Motionärerna konstaterar att många goda insatser görs av Visit , och , men att det saknas en sammanhållen strategi för besöksnäringen. Motionärerna anser att i en sådan strategi bör en statlig aktör få det övergripande ansvaret för besöksnäringen. I kommittémotion 2019/20:2721 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att bör välkomna delningsekonomin och att lagstiftningen behöver anpassas efter dess framväxt. Regelverk som en gång tillkommit med goda intentioner kan vara hämmande för tillväxt. Motionärerna menar i yrkande 1 att regelverken behöver förenklas och anpassas till ett digitaliserat och delande samhälle. Vidare anser motionärerna i yrkande 7 att regeringen bör ta fram en strategi för att upplysa och förmedla kunskap om delningsekonomin. Därtill anförs i motionen yrkande 8 att eftersom alla branscher är olika behöver regelverken utredas separat och utformas utifrån branschspecifika behov. I kommittémotion 2019/20:3048 av m.fl. (M) anförs att kulturskapare som driver eget företag lägger grunden för kulturell mångfald och skapar jobb och tillväxt över hela landet. För att möjliggöra för fler kulturskapare att starta och driva företag anser motionärerna i yrkande 4 att det behövs ett starkt upphovsrättsskydd och regelförenklingar för kulturarbetare med eget företag, såsom minskad administration för företag med lägre omsättning och sänkt gräns för aktiekapital. Det bör också undersökas om riktade utbildningar eller liknande är önskvärt inom ramen för de befintliga kultur- och företagarfrämjande insatserna. I motion 2019/20:1140 av (M) anges att på landsbygden och i glesbygd är turistnäringen en av de absolut viktigaste näringarna för . Motionären anser att regeringen bör se över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i respektive län samt samordna de regionala insatserna till en nationell kraftsamling i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare. I motion 2019/20:1145 av (M) yrkande 1 anförs att etableringen av serverhallar är en framtidsbransch. För att ska kunna konkurrera om dessa investeringar bör regeringen underlätta etableringen av datacenter. I motion 2019/20:1295 av och (båda M) konstateras att regeringen aviserat en strategi för besöksnäringen. Motionärerna menar i yrkande 2 att ett område som förbisetts är rymdturism, där har goda förutsättningar. Motionärerna menar därför att rymdturism bör ingå i den nationella strategi för besöksnäringen som ska utarbetas. I motion 2019/20:1880 av (M) framhålls att besöksnäringen är av stor betydelse för hela . Vidare konstateras att besöksnäringen till stor del består av småföretag, och för att främja näringen är det bl.a. viktigt med regelförenklingar för små och medelstora företag samt marknadsföring via Visit . Motionären anser att förutsättningarna för svensk turism- och besöksnäring bör stärkas. I motion 2019/20:2228 av (M) pekar motionären på att det bl.a. bör satsas mer på att marknadsföra som en turistdestination för att den svenska besöksnäringens positiva utveckling inte ska brytas. Motionären framhåller i yrkande 1 att regeringen bör undersöka möjligheten till en översyn av turistföretagens villkor. I motion 2019/20:2963 av (M) anförs att turismen spelar en allt större roll för den lokala utvecklingen och ekonomin, särskilt i landets glesare delar. Motionären efterfrågar åtgärder för att främja turismen i , vilket exempelvis kan göras genom att uppmuntra utbildning inom turism, genom att från statens sida marknadsföra som ett turistland samt genom fortsatta regelförenklingar för småföretag inom turistnäringen. I kommittémotion 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 1 lyfter motionärerna fram besöksnäringens betydelse för sysselsättning och tillväxt i hela landet, inklusive landsbygden. Motionärerna menar att det därför är viktigt att främja besöksnäringen genom att bl.a. satsa på en ordentlig infrastruktur, förenklade regelverk och att stimulera till investeringar, utbildning och näringens attraktionskraft utomlands. I motion 2019/20:859 av och (båda SD) konstateras att en ackrediterad bilverkstad kan efter reparation och kontroll av samtliga brister som noterats vid besiktningstillfället av en personbil intyga direkt till Transportstyrelsen att bristerna är åtgärdade. Men för att en bilverkstad ska bli ackrediterad behöver företaget betala en hög årsavgift till Swedac, och administrationen för återrapporteringen till Transportstyrelsen är betungande. Motionärerna anser därför att regeringen bör undersöka hur man ekonomiskt och administrativt kan underlätta för bilverkstäder att få ackreditering. I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 5 framhåller motionärerna att besöksnäringen och naturturism kommer att bli allt viktigare för landsbygder, men att det behövs reformer och bl.a. omfattande regelförenklingar för att främja denna näring. Exempelvis anser motionärerna att arbetsrätten behöver ändras för att underlätta säsongsanställningar, och kravet på personalliggare innebär en orimligt stor administrativ börda för små familjeföretag. Vidare konstateras i motionen att stora naturområden är skyddade av staten, och motionärerna föreslår att dessa områden behöver göras tillgängliga, exempelvis genom att vandringsleder rustas och sköts om. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 9 efterfrågar motionärerna ett tillkännagivande om att besöksnäringen och naturturism bör främjas, bl.a. genom omfattande regelförenklingar. I motion 2019/20:245 av och (båda C) anförs att besöksnäringen är viktig för en hållbar tillväxt i hela landet. Besöksnäringen är en växande bransch, men den hämmas av ett antal flaskhalsar som gör att den inte kommer upp i sin fulla potential. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig efterfrågar motionärerna enligt yrkande 1 en översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen. I motion 2019/20:246 av och (båda C) påpekas att turistdestinationers marknadskommunikation delvis finansieras genom kommunalt och regionalt skattefinansierade insatser, baserade på antalet invånare, vilket ger en konkurrensfördel för storstäderna. Motionärerna framhåller behovet av nya möjligheter till utveckling och finansiering för att främja besöksnäringen i och föreslår därför att man inför en s.k. bäddpeng. Förslaget om en bäddpeng innebär att en avgift läggs på besöksnäringens utbud av boende som sedan används för att stödja exempelvis lokal och regional marknadsföring, försäljning samt utveckling av reseanledningar och olika produkter. I motion 2019/20:438 av (C) anges att många turistföretag vill växa, men att de dock upplever olika hinder för att utvecklas och växa såsom krångliga lagar och regler om personalansvar och anställning, brist på lämplig arbetskraft och säsongsbetonad efterfrågan på besöksnäringens varor och tjänster. För att ta vara på näringens vilja att växa och potentialen för framtida sysselsättningstillväxt är det därför viktigt att komma till rätta med problemen som företagen upplever inom både kompetensförsörjning och regelfrågor. Motionären vill därför att regeringen ska prioritera arbetet med kompetensförsörjning och regelförenklingar för företag inom besöksnäringen och kontinuerligt redovisa hur arbetet fortlöper. I motion 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) anges att den svenska skogen är en resurs som ger ett förnybart byggnadsmaterial som kan motiveras ur såväl ett miljömässigt som ekonomiskt perspektiv när man bygger t.ex. hus, utemiljöer och broar. Den svenska skogen kan tillsammans med universiteten bidra med nya byggnadsmaterial, och motionärerna efterfrågar därför i yrkande 6 ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja en inhemsk träindustri med träförädling i . I kommittémotion 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 20 anför motionärerna att har en stark tradition och kompetens inom alla segment av livsvetenskapsindustrin men att tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena har minskat och därmed hämmat utvecklingen av nya livsvetenskapsföretag. Motionärerna föreslår därför att det ska utredas om en megafond för livsvetenskap kan skapas. Megafonden ska kapitaliseras genom både ägarandelar och obligationer, och den ska göra det möjligt för investerare som traditionellt inte har investerat i tidiga skeden att välja detta investeringsalternativ. Kommittémotion 2019/20:3342 av m.fl. (L) framhålls att i har politiken och lagstiftningen ännu inte hunnit anpassa sig till delningsekonomin. Motionärerna anser att detta kan riskera att dels skapa ett gap mellan gällande lagstiftning och den allmänna rättsuppfattningen, dels stoppa de fördelar som finns när man kan köpa, sälja, hyra och dela med ett minimum av administration. Motionärerna efterfrågar spelregler som bejakar delningsekonomins möjligheter och säkerställer konkurrens på rättvisa villkor. Såldes anser motionärerna i yrkande 6 att regeringen bör göra en översyn av vilka författningsändringar som behövs för att anpassa lagstiftningen till delningsekonomin. I motion 2019/20:2108 av (L) framhåller motionären att mötesindustrin utgör en viktig del av besöksnäringen och att en utveckling av den skulle ge möjligheter till ökade inkomster för företag, ökade skatteintäkter och fler arbetstillfällen. Den svenska mötesindustrin bör därför enligt yrkande 1 kartläggas. Därtill bör regeringen även enligt yrkande 2 arbeta fram en långsiktig nationell strategi för mötesindustrin. I motion 2019/20:2109 av (L) anförs att spelutvecklingsbranschen numera är en basindustri som behöver värna om och att branschen har goda möjligheter att växa än mer. För att ta fram en politik som möjliggör detta bör regeringen enligt yrkande 1 kartlägga spelutvecklingsbranschen samt enligt yrkande 2 utarbeta en långsiktig nationell strategi. I motion 2019/20:3311 av m.fl. (MP) anförs att det finns goda skäl att vara stolt över det svenska modeundret, men finns det anledning att vara kritisk till att branschen präglas av köp-och-släng-samhället. För att öka återanvändningen och återvinningen av kläder föreslår motionären att tillkännager för regeringen att den bör ta fram en nationell strategi för hållbart mode. Strategin skulle bl.a. innefatta att stimulera delningsekonomin, att skattemässigt fortsätta gynna reparationer och återanvändning samt att stimulera innovation för nya hållbara material och produkter. Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att ta fram en strategi för besöksnäringen som ska beskriva hur besöksnäringens och turismens bidrag till en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet kan öka (prop. 2019/20:1 utg.omr. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring i syfte att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela (dir. 2016:83). Den särskilda utredaren (rådsdirektör ) överlämnade betänkandet Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) . I utredningen konstateras att det finns ett behov av en samlad strategi för och ett samlat genomförande av offentliga och privata insatser. Vidare anser utredningen att regeringen ska föreslå att fattar beslut om ett nytt övergripande mål för hållbar turism och växande besöksnäring: att öka besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet. I utredningen presenteras även åtgärdsförslag på strategiska insatsområden som digitalisering av besöksnäringen, kompetensförsörjning, utveckling, innovation och forskning, tillgänglighet (transporter och digital tillgänglighet), naturturism, kulturturism, måltidsturism, evenemang och stora möten samt företagens villkor. Det föreslås också att delstrategier och delmål formuleras och antas för de tematiska områdena. Betänkandet har remissbehandlats. ägs av staten efter att bemyndigat regeringen att förvärva Svensk Turism AB:s aktier (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). Regeringen anförde i budgetpropositionen att regeringen borde ta över ägandet av bolaget för att stärka styrningen och ge möjligheter för staten att finansiera den omställning som krävs för att bolaget framöver ska kunna leverera den samhällsnytta som bolagets verksamhet innebär. I samband med att behandlade budgetpropositionen godkände även att uppdraget till Visit förtydligades. Med anledning av att staten tog över Visit som ensam ägare höll man en extra bolagsstämma. På den extra bolagsstämman antogs en ändring av bolagsordningen och en ägaranvisning. Av bolagsordningen framgår att uppdraget för Visit är att genom effektiva kommunikationskanaler marknadsföra som turistland hos utländska målgrupper och bidra till att öka attraktionskraft som besöksmål, på marknadsmässiga villkor och med marknadsmässig avkastning bedriva PR- och marknadsföringsåtgärder avseende enskilda destinationer i och som turistland, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Vidare framgår av ägaranvisningen att bolaget ska etablera ett fristående rådgivande icke-arvoderat forum med representanter utsedda av Svensk Turism vars syfte är att tillvarata besöksnäringens kompetens genom intressentdialog inför marknadsföringen av . arbete med turism och besöksnäring är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Myndigheten har även ett nationellt ansvar för kunskaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete med näringsutveckling. Myndigheten anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turismområdet. leder t.ex. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och samordning av turism- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Myndigheten genomför även aktiviteter tillsammans med organisationer och företag som företräder turistbranschen för att bidra till en ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp utmaningar som finns över landet. har ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken och tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . Regeringen gav i uppdrag att i en uppstartsfas stödja uppbyggnaden av en samverkansarena för besöksnäringen (N2019/03018/RTL). Syftet med samverkansarenan är att den ska företräda besöksnäringens intressen, inklusive dess små och medelstora företag, formulera besöksnäringens behov och ha en drivande roll i näringens utveckling. Samverkansarenan ska ägas, drivas och fortsättningsvis finansieras av dessa företag och organisationer. Uppdraget ska slutredovisas . Utredning om förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande Regeringen beslutade om att tillsätta en utredning för att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). I bakgrunden till kommittédirektivet anges att det av den sakpolitisk överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Vidare anger regeringen att skattereglerna bör vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i en verksamhets uppbyggnadsskede som i ett mer etablerat skede, för att underlätta och främja egenföretagande. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva en enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Utredaren ska bl.a. utifrån en analys bedöma lämpligheten av och lämna ett förslag på ett frivilligt system där beskattningen bestäms schablonmässigt baserat på en verksamhets omsättning och som utgör ett alternativ till konventionell inkomstbeskattning för enskilda näringsidkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda. Utredaren ska även analysera om en sådan ordning kan främja delningsekonomins utveckling och ekonomins utveckling i allmänhet. Av kommittédirektivet framgår även att utredaren kan vid analysen beakta de kartläggningar som redan genomförts av delningsekonomin, dels av i rapporten , dels av Utredningen om användarna i delningsekonomin i betänkandet Delningsekonomi på användarnas villkor. Utredaren ska inom ramen för uppdraget samråda med andra pågående statliga utredningar, myndighetsuppdrag och motsvarande som berör mikroföretags förutsättningar, delningsekonomi och cirkulär ekonomi. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har gett respektive i uppdrag att analysera delningsekonomin. Vidare tillsatte regeringen en utredning för att kartlägga delningsekonomin.