bet · H801SkU9 · 2020-11-20 00:00:00 — Vidare upphör avdragsrätten för kvarstående negativa räntenetton definitivt vid t.ex. ägarförändringar för företaget med det kvarstående negativa räntenettot, till skillnad från underskott där det avgörande för en bibehållen avdragsrätt inte är en ägarförändring i sig utan köpeskillingens storlek relativt underskotten (den s.k. beloppsspärren). Det finns därför enligt regeringen skillnader i behandlingen av underskott och kvarstående negativa räntenetton. Bedömningen av om de nya bestämmelserna skulle kunna innebära en nackdel kan således inte enligt regeringen begränsas till ett enskilt beskattningsår, utan bör omfatta . Det kan därmed konstateras att även om de föreslagna bestämmelserna är till fördel för de skattskyldiga som kollektiv, kan bestämmelserna under vissa omständigheter ändå vara till en skattskyldigs nackdel. Med hänsyn till att en retroaktiv lagstiftning kan vara till den skattskyldiges nackdel och därför träffas av retroaktivitetsförbudet samt då sådan tillbakaverkande lagstiftning ska tillämpas mycket restriktivt, bör de föreslagna reglerna enligt regeringen inte tillämpas retroaktivt. För att den s.k. koncernbidragsspärren ska fungera enligt sitt syfte och därmed inte förhindra att underskottsföretag får dra av koncernbidragsspärrade underskott i förhållande till egengenererade överskott föreslår regeringen justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto. Förslaget innebär att företag som enligt koncernbidragsspärren helt eller delvis inte får dra av koncernbidragsspärrade underskott och som enligt avdragsbegränsningen för negativa räntenetton helt eller delvis inte får dra av ett negativt räntenetto, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Utskottet har inget att invända mot förslaget och tillstyrker propositionen. Justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto (M) (M), (M), Boriana (M) och (M) anför: Avsikten med koncernbidragsspärren är inte att förhindra att underskottsföretag drar av tidigare års underskott mot eget överskott eller att förhindra att underskott kvittas mot koncernbidrag från företag som redan innan ägarförändringen ingick i samma koncern. trädde nya skatteregler för företagssektorn i kraft, vilka dock skapade ett sådant hinder. Detta hinder har medfört att företag i vissa situationer tvingas att betala skatt, trots att de har underskott . Regeringens förslag innebär att ovanstående hinder undanröjs och att en brist i lagstiftningen läks. Förslaget kompletteras med en ändring som innebär att det i ett fåtal fall ska ske en korrigering varigenom avdrag för negativt räntenetto minskas. Med beaktande av att dagens regler har brister som tvingar företag att, i strid med syftet, betala skatt trots att de har underskott menar vi att det finns starka skäl för att införa en möjlighet att tillämpa den utökade avdragsrätten för underskott retroaktivt. I propositionen anför regeringen dock att de föreslagna bestämmelserna inte bör tillämpas retroaktivt. Regeringen motiverar detta med att en retroaktiv tillämpning i vissa fall skulle kunna leda till negativa skatteeffekter för en skattskyldig. Genom en retroaktiv möjlighet som begränsar sig till de situationer där det utökade avdraget för underskott inte föranleder någon korrigering av ränteavdraget uppstår dock ingen risk för negativa skatteeffekter för de skattskyldiga. Med en sådan möjlighet skulle flertalet av de berörda företagen ges möjlighet att läka en sådan felaktig beskattning som dagens regler förorsakar. Mot bakgrund av ovanstående är det vår uppfattning att de bestämmelser som föreslås i propositionen bör kompletteras med en möjlighet till s.k. frivillig retroaktivitet (retroaktiv tillämpning på den skattskyldiges yrkande) för de situationer där ett utökat avdrag för underskott inte medför en samtidig justering av avdraget för negativt räntenetto. Efter det ovan anförda ställer vi oss bakom propositionen. Justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto (V) (V) anför: Regeringen föreslår bl.a. nya regler om koncernbidragsspärrade underskott m.m. i budgetpropositionen. Syftet med förslaget är att införa justerande bestämmelser som medför att koncernbidragsspärrade underskott kan dras av mot ett på visst sätt beräknat överskott, som bl.a. beräknas med hänsyn endast till den del av det negativa räntenettot som får dras av. Om de justerande bestämmelserna inte genomförs kommer företag som har koncernbidragsspärrade underskott som de har negativa räntenetton som inte får dras av till fullo, att kunna redovisa överskott trots att det principiellt rätta skattemässiga resultatet borde vara ett nollresultat eller ett lägre överskott Regeringen har vidtagit flera ekonomiska åtgärder med anledning av coronapandemin för att sänka företagens kostnader, och jag anser att många av dessa har varit för generösa. Många företag lyckades pressa kostnaderna ännu mer genom att utnyttja de statliga krisstöden. Framförallt har krisåtgärderna gynnat storföretagen och kapitalägande, vilka gynnats . Jag och mitt parti anser, i likhet med , att de nya reglerna ökar komplexiteten i ett redan komplext system. lägger fram en egen budgetmotion som ska ses som en helhet. Jag och mitt parti skulle vilja avslå förslaget, men ställer oss bakom propositionen. Ett avslag skulle stärka de offentliga finanserna med . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:23 Justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2020:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).