bet · H701FöU7 · 2020-04-01 00:00:00 — Vikten av tydliga lednings- och ansvarsförhållanden gäller även vid fredstida kriser, anser utskottet som därför välkomnar den föreslagna utredningen om ledningsförhållanden m.m. I väntan på Försvarsberedningens slutrapport, den föreslagna utredningens resultat och regeringens beredning av föreslagna åtgärder finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om stärkt krisledningsförmåga. Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskild lagstiftning för hantering av civila kriser. Jämför reservation 4 (M, C). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:2737 yrkande 5, liksom m.fl. (C) gör i kommittémotion 2019/20:3262 yrkande 20, att man bör pröva möjligheten att införa särskild lagstiftning om hanteringen av civila kriser. Regeringen beslutade om kommittédirektiv Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025, enligt direktivet. • analysera och lämna förslag på en struktur med statliga myndigheter indelade i sektorer och sektorsansvariga myndigheter • analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas • analysera och lämna förslag på en förtydligad ledningsförmåga för kommuner och regioner • analysera och lämna förslag på hur MSB:s roll att verka för samordning kan utvecklas • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . skydd för totalförsvarsverksamhet föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2019:34) bl.a. att: • det införs en generell uttrycklig skyldighet i lag för kommuner och regioner att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet. • staten genom ges en utökad möjlighet att tillvarata totalförsvarets intressen i den fysiska planeringsprocessen. I delredovisningen av sin slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), understryker Försvarsberedningen: Vikten av att det finns en god författningsberedskap, dvs. att den svenska författningen innehåller de bestämmelser som är nödvändiga för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter och för att det svenska samhället ska fungera i laga former även under kriser och i krig. Försvarsberedningen konstaterar att nuvarande regelverk ger en bred uppsättning legala instrument för att mobilisera och dra nytta av samhällets samlade resurser i syfte att nå största möjliga försvarseffekt. Beredningen hänvisar till den parlamentariska kommitténs arbete och gör följande bedömning: I takt med att totalförsvarsplaneringen fortskrider kommer sannolikt behov av revideringar och kompletteringar av författningen att identifieras. Vidare kan de förslag som Försvarsberedningen lämnar i [sin] rapport komma att ge upphov till ny eller reviderad författning. Utskottet instämmer med Försvarsberedningen – liksom det gjorde i betänkande 2017/18:FöU7 och 2018/19:FöU7 – i vikten av att det finns en god författningsberedskap och välkomnar att regeringen ser över behoven av ny eller reviderad författning samt ledningsstrukturer även för fredstida kriser. Utskottet ser framför allt positivt på regeringens beslutade översyn av författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen. I väntan på utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar och regeringens beredning av föreslagna åtgärder finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om lagar och förordningar. Utveckling av det civila försvaret Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utveckling av det civila försvaret. Jämför reservation 5 (C). I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att en struktur för ansvar, ledning och samordning för civilt försvar inte ska skilja sig nämnvärt från ansvar, ledning och samordning vid fredstida kriser (yrkande 12). I Försvarsberedningens lämnade delredovisning Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) anges följande: Den återupptagna planeringen för det civila försvaret [ska] så långt som möjligt […] bygga på strukturer och processer som används inom krisberedskapen. Utgångspunkten är att förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid också ska ge en grundläggande förmåga att hantera krigssituationer. Försvarsberedningen bedömer att arbetet med krisberedskapen gör att det finns förutsättningar för grundläggande uthållighet och robusthet i samhället. Det lägger grunden till förmågan att skydda befolkningen, minska samhällets sårbarhet, hantera störningar och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner. Beredningen konstaterar att krisberedskapen inte är dimensionerad för att hantera ett väpnat angrepp och de påfrestningar som ett krig medför. Samhället saknar därför flera av de resurser, förmågor och strukturer som kommer att krävas vid krigsfara och krig. De förslag som beredningen lämnat om ledningsförhållanden på central, regional och lokal nivå ska utredas vidare. En sådan utredning ska inkludera en översyn av MSB:s mandat och uppgifter samt förslag till en struktur med sektorsansvariga myndigheter och beredskapsmyndigheter. Regeringen beslutade om kommittédirektivet Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport , enligt direktivet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser – liksom det gjorde i betänkande 2017/18:FöU7 och 2018/19:FöU7 – att strukturer och processer som används inom krisberedskapen så långt som möjligt även bör användas i planeringen av det civila försvaret. Utskottet ser därför positivt på regeringens beslut om en översyn av MSB:s mandat och uppgifter samt förslag till en struktur med sektorsansvariga myndigheter och beredskapsmyndigheter. Utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar bedöms kunna utveckla frågan än mer. Alla dessa förslag anser utskottet sammantaget tillmötesgår motionärernas intentioner i huvudsak. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av Försvarsberedningens rapporter – inför det kommande försvarsbeslutet – och den kommande utredningen om ansvar, ledning och samordning ser inte utskottet skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om återinförande av civilplikten. Jämför reservation 6 (SD). I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) föreslås att civilplikten bör återinföras (yrkande 57). I delredovisningen av sin slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), anger Försvarsberedningen följande: Den återupptagna planeringen för det civila försvaret [ska] så långt som möjligt […] bygga på strukturer och processer som används inom krisberedskapen. Utgångspunkten är att förmågan att hantera kriser i samhället i fredstid också ska ge en grundläggande förmåga att hantera krigssituationer. Försvarsberedningen bedömer att arbetet med krisberedskapen gör att det finns förutsättningar för grundläggande uthållighet och robusthet i samhället. Det lägger grunden till förmågan att skydda befolkningen, minska samhällets sårbarhet, hantera störningar och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner. Beredningen konstaterar att krisberedskapen inte är dimensionerad för att hantera ett väpnat angrepp och de påfrestningar som ett krig medför. Samhället saknar därför flera av de resurser, förmågor och strukturer som kommer att krävas vid krigsfara och krig. Ett utvecklat civilt försvar i enlighet med beredningens förslag kräver en möjlighet att med stöd av civilplikt kunna krigsplacera viss personal med relevant kompetens. hade skyldigheten att fullgöra repetitionsutbildning enligt lagen om totalförsvarsplikt aktiverats. Försvarsberedningen anser att regeringen bör fatta beslut för att aktivera motsvarande regelverk rörande civilplikt utom vad avser grundutbildning med civilplikt. Mot bakgrund av det pågående arbetet anser utskottet inte att det finns skäl att föregripa Försvarsberedningens slutrapport och regeringens beredning av föreslagna åtgärder i andra utredningar. finns det sålunda inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om utvecklingen av det civila försvaret och totalförsvaret, t.ex. ett återinförande av civilplikt. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nordisk krisberedskapsstrategi. I kommittémotion 2019/20:631 av m.fl. (SD) föreslås att regeringen ska bejaka de initiativ som tas inom ramen för och se över gemensamma resurser och var de nordiska länderna kan samverka och ta initiativ till att avlägsna de gränshinder som eventuellt kan fördröja samverkan vid kriser. presenterade en strategi om hur det nordiska samarbetet kring samhällssäkerhet bör stärkas. Strategin innehåller flera konkreta förslag på hur samarbetet kan fördjupas. I strategin efterlyser bl.a. gemensamma nordiska övningar och kurser i krisberedskap, stärkt samarbete inom freds- och konfliktlösning, stärkt nordisk-baltiskt samarbete om cybersäkerhet samt fördjupat polissamarbete. Dessutom vill rådet att man utvärderar behovet av en gemensam nordisk flotta av brandsläckningsflyg. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6) anger regeringen att de nordiska ländernas samarbete avseende krisberedskap och räddningstjänst fortsatte . Det finska kommunikationssystemet kopplades bl.a. ihop med den svenska motsvarigheten . Genom det nordiska räddningstjänstsamarbetet Nordred och EU:s civilskyddsmekanism fick värdefull hjälp av många länder i arbetet med att bekämpa skogsbränderna , bl.a. från , och . möttes de nordiska ministrarna med ansvar för samhällsskydd och beredskap på i för överläggningar för att stärka samarbetet med visionen om att fördjupa och bredda det nordiska samarbetet inom området samhällsskydd och beredskap. Det nordiska krisberedskapssamarbetet formaliserades sedan genom de s.k. Hagadeklarationerna (I och II) . Visionen för samarbetet är att uppnå ett robust utan gränser. I ett robust ska det finnas en god förmåga att förebygga och hantera allvarliga händelser, och det ska finnas en god förmåga till återhämtning efter sådana händelser. Generaldirektörerna från MSB och dess nordiska motsvarigheter träffas en gång för att diskutera prioriterade samarbetsområden och aktuella frågor. Ordförandeskapet för dessa möten växlar mellan de nordiska länderna. var ordförande 2018, medan är ordförande . Ansvariga ministrar i de nordiska länderna har angett att Hagasamarbetet kommer att inriktas mot att stärka förmågan inom följande områden –2021: skogs- och naturbrandssamarbete, kemiska, biologiska, radioaktiva och nukleära ämnen (chemical, biological, radiological, nuclear ”CBRN”) och nödkommunikation. Ministrarna har också pekat ut civilt-militärt samarbete, hybridhot och nordområdets betydelse kopplat till klimatförändringar och geopolitisk betydelse som viktiga samarbetsområden. För att bidra till ett mer effektivt och strukturerat informationsutbyte och samarbete mellan de nordiska länderna inom samhällsskydd och beredskap, i hela hotskalan, har MSB tagit fram rapporten ”Så bygger vi säkerhet i ”. I rapporten presenteras 13 rekommendationer för att bygga ett säkrare (MSB:s webbplats). I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), uttrycks att ”det finns goda förutsättningar för ett närmare samarbete i , med de baltiska länderna samt med andra länder i vårt närområde i frågor som rör utveckling av civilt försvar. Samarbetet kan även fördjupas i de multilaterala sammanhang där verkar.” Försvarsberedningen hänvisar i sin rapport till Hagasamarbetets utveckling. Utskottet instämmer med och Försvarsberedningen om vikten av samverkan mellan myndigheter i de nordiska länderna med ansvar för krisberedskapsfrågor och civilt försvar, vilket man bl.a. uttryckt i betänkandena /14:FöU11, 2014/15:FöU6 och 2017/18:FöU7. I sammanhanget bör särskilt det övergripande Hagasamarbetet lyftas fram men också andra myndigheters samarbeten i en nordisk kontext. Utskottet anser att motionärernas intentioner är tillgodosedda i huvudsak genom detta. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av Försvarsberedningens rapporter– inför det kommande försvarsbeslutet – ser utskottet inte heller skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Samarbete mellan frivilligorganisationer och näringsliv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fler samarbeten mellan frivilligorganisationer och näringsliv. Jämför reservation 7 (C). I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) föreslås fler samarbeten och partnerskap mellan frivilligorganisationer och näringsliv som ett sätt att förbättra krishanteringsförmågan (yrkande 8). I delredovisningen av sin slutrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) betonar Försvarsberedningen följande: De frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i totalförsvaret. Genom att förmedla kunskap och kompetens, stärka engagemanget för totalförsvaret och utveckla samhällets funktionalitet under höjd beredskap och krig bidrar de frivilliga försvarsorganisationerna till det militära och civila försvaret. Detta stärker även krisberedskapen. Försvarsmakten och MSB måste planera för hur ansvariga samhällsaktörer ska kunna ta emot, utbilda och organisera spontanfrivilliga i totalförsvaret i händelse av en säkerhetspolitisk kris eller krig. De frivilliga försvarsorganisationerna bör ha en tydlig roll i en sådan planering. Försvarsberedningen uttrycker vidare att ”Näringslivet utför en stor del av den samhällsviktiga verksamhet som bedrivs. Det är därför avgörande att näringslivets aktörer engageras i planeringen för totalförsvaret på alla nivåer.” Utredningen om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel redovisades (SOU 2019:51) och bereds inom . Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr.6) framgår att regeringen gav Försvarsmakten i uppdrag i regleringsbreven för både 2017 och 2018 att, med stöd av (), ta fram ett försvarsförsörjningskoncept för varuförsörjning med utgångspunkt i gällande lagstiftning m.m. Uppdraget belyser vikten av att involvera privata aktörer och näringslivet i totalförsvarsplaneringen, enligt regeringen. Utskottet anser liksom det gjorde i betänkandena /18:FöU7 och 2018/19:FöU7 att krisberedskapen stärks genom att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i totalförsvaret. Även näringslivets roll är viktig i sammanhanget då så många centrala delar som behövs för att ett samhälle ska kunna fungera numera är privatägda. Det är därför glädjande att t.ex. flera länsstyrelser har genomfört totalförsvarsseminarier där kommuner, regioner, näringsliv och frivilligorganisationer inom länet deltagit. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av framför allt Försvarsberedningens rapporter inför det kommande försvarsbeslutet ser inte utskottet skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Nationellt centrum för kris och beredskap i Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nationellt centrum för kris och beredskap i . I motion 2019/20:2341 av m.fl. (S) föreslås att regeringen ser över möjligheten att inrätta ett nationellt centrum för kris och beredskap i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bildades efter förslag från regeringen i propositionen Stärkt krisberedskap – för säkerhets skull (prop. 2007/08:92, bet. 2007/08: FöU12, rskr. 2007/08:193). MSB är en statlig myndighet med ansvar för att stödja samhällets beredskap för olyckor, kriser och civilt försvar. Myndigheten har ett brett uppdrag för att stödja andra i syfte att samhället ska bli säkrare, med utgångspunkt från målen för samhällets säkerhet. Därför samarbetar och samverkar MSB med många aktörer på alla nivåer. I delredovisningen av sin slutrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) betonar Försvarsberedningen att ”det är lämpligt att förtydliga och utöka MSB:s mandat snarare än att inrätta en ny myndighet för civil ledning och samordning i totalförsvaret” och att MSB:s uppdrag i sin helhet behöver ses över och renodlas för att myndigheten ska kunna hantera de nya uppgifterna inom civilt försvar. Försvarsberedningen uttrycker i delrapporten att en översyn av myndighetens mandat och uppgifter bör genomföras. Regeringen tillsatte senare utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79) som bl.a. ska ”analysera och lämna förslag på hur Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) roll att verka för samordning kan utvecklas”. Uppdraget ska redovisas . Utskottet instämmer med regeringen i fråga om MSB:s centrala roll nationellt för att utveckla en robust krisberedskap och ett starkt civilt försvar. I så motto är MSB ett nav i den nationella krisberedskapen och krishanteringen, bl.a. genom sin verksamhet i värmländska och . Dock ser utskottet det också som viktigt att det finns en geografisk anknytning till huvudstaden för myndighetens specifika verksamhet. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av Försvarsberedningens rapporter inför det kommande försvarsbeslutet och den pågående utredningens kommande resultat i fråga om ansvar, ledning och samordning ser inte utskottet skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Försvarsmaktens roll vid civila kriser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktens roll vid civila kriser. Jämför reservation 8 (M), 9 (V) och 10 (KD). I kommittémotion 2019/20:136 av m.fl. (V) föreslås att regeringen låter utreda hur Försvarsmakten kan få i uppdrag att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer samt vid extraordinära händelser som omfattar såväl sjöräddning som brandbekämpning och naturkatastrofer och i detta sammanhang även se över hur ett eventuellt ersättningssystem kan konstrueras. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:2737 att Försvarsmaktens roll i samband med civila kriser ska tydliggöras (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:2819 föreslår m.fl. (KD) att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att utreda hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälplig vid krissituationer (yrkande 14). har i ett tillkännagivande till regeringen uttalat att det bör genomföras en översyn av länsstyrelsernas och de regionala stabernas funktioner och verksamhet, att de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället bör ses över och att de regionala staberna bör omorganiseras (bet. 2016/17:FöU6 punkt 6, rskr. 2016/17:176). Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 6) framgår med anledning av tillkännagivandet att när det gäller en översyn av länsstyrelsernas och de regionala stabernas funktioner och verksamhet gav regeringen i regleringsbreven i uppdrag till Försvarsmakten och länsstyrelserna att redovisa hur de regionala stabernas samarbete med länsstyrelserna utvecklas avseende totalförsvarsplaneringen. Redovisningen lämnades och visar på en övergripande nivå att arbetet pågår och utvecklas. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 6) framgår att MSB och Försvarsmakten har regeringens uppdrag att genomföra en totalförsvarsövning . Scenariot för övningen är en fiktiv situation där regeringen beslutat om höjd beredskap, totalförsvaret mobiliserats och utsätts för ett väpnat angrepp, och övningen kommer att pågå under större delen av 2020. I totalförsvarsövningen ingår bl.a. att öva och testa beslutskedjor på alla nivåer och hur samhällsaktörer ska samverka med varandra, för att samhällskritiska funktioner ska kunna fortsätta att fungera och stå emot ett väpnat angrepp. Vidare ingår moment där samhället ska prioritera resurser och fördela viktiga förnödenheter. Det militära och civila försvaret är beroende av varandra och behövs enligt regeringen i det totala försvaret av . Övningen ska bidra till att öka motståndskraft och ska därutöver ge underlag för den fortsatta utvecklingen av totalförsvarsförmågan efter 2020. Som en del av Totalförsvarsövning 2020 genomförs även försvarsmaktsövningen 2020. Regeringen beslutade om kommittédirektivet Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). Utredningen ska bl.a. analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivandet enligt ovan är inte slutbehandlat, enligt regeringen. I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), anger Försvarsberedningen att ”Försvarsmaktens regionala indelning och bemanning behöver ses över och revideras för att åstadkomma en rationell sammanhållen geografisk indelning för det civila och militära försvaret inom ramen för totalförsvaret”. Försvarsberedningen anger också att ”polisen kan vara i behov av stöd från Försvarsmakten i fredstid t.ex. för att hantera en gråzonsproblematik”. I samband med att beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) framhöll utskottet att det var positivt att en av Försvarsmaktens fyra uppgifter även i fortsättningen skulle vara att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Som utskottet tidigare gett uttryck för, bl.a. i betänkandena /19:FöU1, 2018/19:FöU7 och 2018/19:FöU10, är uppgiften viktig, men utskottet understryker nu som då att den inte ska vara dimensionerande för Försvarsmakten. Undantag har gjorts för stödet till polisen med helikoptertransporter. Utskottet anser fortfarande att detta stöd är viktigt men bedömer att man inte bör lägga till fler undantag. Det är viktigt att planeringen för det civila försvaret tar sin utgångspunkt i en helhetssyn som omfattar hela hotskalan och samordnas såväl med Försvarsmaktens försvarsplanering som med beredskapsplaneringen för fredstida krissituationer. Det arbete som MSB och Försvarsmakten bedriver med att skapa förutsättningar för ett utvecklat civilt försvar välkomnas av utskottet. Allt detta sammantaget får anses ligga i linje med motionärernas intentioner. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av Försvarsberedningens rapporter inför det kommande försvarsbeslutet, den kommande utredningen om ansvar, ledning och samordning samt slutredovisningen av ett tillkännagivande ser inte utskottet skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livsmedelsberedskap. Jämför reservation 11 (M), 12 (C), 13 (V) och 14 (KD). I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) föreslås att den svenska självförsörjningsgraden vad gäller livsmedel i termer av kvantitativa mål ska stärkas (yrkande 7). Motionärerna föreslår också att livsmedelskedjans sårbarhet vid kriser ska utredas och ansvarsfördelningen i fråga om livsmedelsberedskapen tydliggöras (yrkande 8).