bet · H801UbU6 · 2020-11-13 00:00:00 — om holdingbolag vid universitet och högskolor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionsyrkandena. I skrivelsen behandlar regeringen Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning. konstaterar att regeringen inte har styrt lärosätena så att de har fått förutsättningar för en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen. rekommenderar regeringen att tydliggöra vilka verksamheter som kan ingå i holdingbolagens koncerner och vissa ansvarsfrågor samt att utreda hur rapporteringskedjan mellan bolag, lärosäte och regering kan utvecklas för att åstadkomma en aktiv och professionell förvaltning av bolagen. lämnar också rekommendationer till lärosätena. Regeringen instämmer i stort i iakttagelser och analys och har vidtagit åtgärder för att utveckla styrningen av holdingbolagen. Regeringen har beslutat om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag och har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor. Regeringen aviserar att den kommer att överväga behovet av åtgärder som innefattar holdingbolagen. Regeringen avser dock att återkomma till i frågor om holdingbolagens verksamhet. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I betänkandet finns fem reservationer (M, C, KD, L). Skrivelse 2019/20:199 om holdingbolag vid universitet och högskolor. Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsen om holdingbolag vid universitet och högskolor Återrapportering till regering, riksdag och lärosäten 1.Återrapportering till regering, riksdag och lärosäten , punkt 2 (M, KD) 2.Holdingbolagens verksamhet, punkt 3 (M, KD) 3.Lärosätenas ansvar, punkt 4 (M, KD) 4.Lärosätenas ansvar, punkt 4 (C, L) 5.Bolagsstyrelsens ordförande, punkt 5 (M, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelsen om holdingbolag vid universitet och högskolor lägger skrivelse 2019/20:199 till handlingarna. Återrapportering till regering, riksdag och lärosäten 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, KD) 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, KD) 2020/21:297 av m.fl. (L) och 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 4. Reservation 3 (M, KD) Reservation 4 (C, L) 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 3. Reservation 5 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (SD), (L), (S), (S), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning har granskat styrning och verksamhet i holdingbolag som är knutna till universitet och högskolor. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning (RiR 2020:4). överlämnade till regeringen . Av 9 kap. 19 § riksdagsordningen (2014:801) framgår det att för varje granskningsrapport som har överlämnats till regeringen ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser i rapporten. Regeringens skrivelse ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Regeringen överlämnade skrivelse 2019/20:199 till . presenterade den aktuella granskningsrapporten för utskottet . Skrivelsen innehåller en redogörelse för regeringens bedömningar och åtgärder med anledning av vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning. Holdingbolag har funnits . I rapporten konstaterar att regeringen inte har styrt lärosätena så att de har fått förutsättningar för en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen, med värdeskapande som övergripande mål. rekommenderar regeringen att tydliggöra vilka verksamheter som kan ingå i holdingbolagens koncerner och vissa ansvarsfrågor samt att utreda hur rapporteringskedjan mellan bolag, lärosäte och regering kan utvecklas för att åstadkomma en aktiv och professionell förvaltning av bolagen. har även granskat lärosätenas förvaltning av sina holdingbolag och lämnar rekommendationer till lärosätena. Vidare bedömer att regeringen inte har följt upp holdingbolagens verksamhet på det sätt som har efterfrågat och att det enligt innebär att inte har fått den typ av information som den har efterfrågat. Granskningen visar även att inte har fått information om holdingbolagen i samma ordning som för andra statligt ägda bolag. Regeringen instämmer i stort i iakttagelser och analys och har redan vidtagit åtgärder för att utveckla styrningen av holdingbolagen. Regeringen har beslutat om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag, som bl.a. förtydligar styrnings- och rapporteringskedjan mellan holdingbolag, lärosäte och regering. En särskild utredare har vidare fått i uppdrag att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor. Uppdraget omfattar flera av de frågor som lyfter fram. När utredarens förslag har presenterats kommer regeringen att överväga behovet av fler åtgärder för att utveckla innovationsstödet vid lärosätena, vilket innefattar holdingbolagen. Regeringen avser dock att , vid första lämpliga redovisningstillfälle, återkomma till i frågor om holdingbolagens verksamhet. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i ett första avsnitt behandla skrivelsen. Därefter behandlas fem motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till skrivelsen. Skrivelsen om holdingbolag vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2019/20:199 om holdingbolag vid universitet och högskolor till handlingarna. beslutade att holdingbolag skulle bildas och knytas till lärosäten. Syftet var att stödja flödet av kunskap från forskning till näringsliv genom att möjliggöra för lärosätena att bedriva kommersiell verksamhet. Det finns 18 holdingbolag som förvaltas av olika lärosäten. har granskat styrningen av och verksamheten i 17 holdingbolag. ingick inte i granskningen eftersom verksamheten i bolaget grundades och därmed inte hade funnits under ett helt räkenskapsår när granskningen genomfördes. har tidigare uppmärksammat problem vid vissa lärosäten som rör styrning och förvaltning av holdingbolag. Enligt tyder det på att det kan finnas liknande problem vid ytterligare universitet och högskolor. syfte har varit att granska om verksamheten i lärosätenas holdingbolag samt ägarstyrning och förvaltning av holdingbolagen skett i enlighet med och regeringens beslut. Granskningen har utgått från följande tre revisionsfrågor: Ger regeringens styrning av lärosätena förutsättningar för en aktiv, professionell förvaltning med värdeskapande som övergripande mål? Har lärosätena en aktiv, professionell bolagsförvaltning av holdingbolagen, med värdeskapande som övergripande mål? Är holdingbolagens arbete med investering i projektbolag förenligt med beslut? Regeringen har inte styrt för en aktiv och professionell förvaltning samlade bedömning är att regeringen inte har styrt lärosätena så att de har fått förutsättningar för en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen, med värdeskapande som övergripande mål. De viktigaste iakttagelserna som ligger till grund för bedömning är följande: • Regeringen har inte publicerat någon uppföljning av att arbetet med ekonomiska mål fungerar ändamålsenligt. Ägarstyrningen av holdingbolagen vid universitet och högskolor har inte utvärderats . • Det finns oklarheter i ansvarsfördelning och omfattning när det gäller rapportering av bolagens verksamhet och resultat. • Regeringen har inte utrett effekter eller resultat av holdingbolagens arbete med kommersialisering av kunskaper från universitet och högskolor, och inte heller utvärderat verksamheten inför att nya bolag startats eller följt upp måluppfyllelsen i kapitaltillskotten till idébankerna. • får inte information om holdingbolagen i samma ordning som för andra statliga bolag. Regeringen har bestämmanderätt över bolagsordningen I granskningen lyfts det fram att bolagsordningen för holdingbolagen endast får ändras med regeringens medgivande. bedömer att det innebär en tydlig ansvarsfördelning, men en inskränkning av lärosätenas ägaransvar. Rapporteringskedjan upplevs som oklar bedömer att det finns oklarheter i ansvarsfördelning och omfattning när det gäller rapportering av holdingbolagens verksamhet. Enligt granskningen är det mycket ovanligt att ger återkoppling på holdingbolagens rapportering till eller högskolan, och myndighetsdialogen mellan och respektive lärosäte domineras av lärosätets andra verksamheter. Ansvarsfördelningen, som innebär att bolagen ska rapportera till lärosätena som i sin tur förväntas använda myndighetsdialogen för återkoppling till , resulterar i att information om holdingbolagens verksamhet som når i praktiken ser ut att bli begränsad till enbart den skriftliga redovisningen. framför att lärosätena i hög grad saknar en dialog med den som ytterst sätter ramarna för verksamheten, nämligen regeringen. Bristerna i fråga om dialog och information, tillsammans med kravet på regeringens medgivande för att ändra i bolagsordningen, medför enligt att regeringen inte har gett lärosätena förutsättningar för att utöva en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen. Oklarheter kring vilken verksamhet bolagen får bedriva I granskningen framhålls att det saknas tydliga riktlinjer för vilken verksamhet som bör bedrivas i holdingbolagens tjänstebolag, och att det finns en betydande variation i hur uttrycket ”därmed förenlig verksamhet” i bolagsordningen har tolkats på lärosätena. lyfter särskilt fram att bolagens uppdrag att förmedla uppdragsutbildningar ger behov av tolkning och därmed ger en otydlighet i uppdraget. bedömer att regeringen inte har satt tydliga ramar för holdingbolagens verksamhet när det gäller mål och syfte, och att det behövs ytterligare förtydligande av vad som avses med att förmedla uppdragsutbildning. Regeringen har ännu inte utrett effekter eller resultat beskriver i sin granskning att regeringen inte har publicerat någon utvärdering av holdingbolagens verksamhet eller offentliggjort någon utredning av effekterna av holdingbolagen eller de ekonomiska målen i holdingbolagen som helhet. Regeringen har heller inte utvärderat verksamheten i befintliga bolag inför att nya bolag startats eller följt upp måluppfyllelsen i kapitaltillskotten till de s.k. idébankerna. bedömer att regeringen inte har följt upp holdingbolagens verksamhet på det sätt som har efterfrågat. Det innebär, enligt , att inte har fått den typ av information som den har efterfrågat och att det finns en risk för att beslut om bemyndiganden att starta nya holdingbolag kan ha fattats på bristfällig grund. Bolagen redovisas inte som andra statligt ägda bolag Granskningen visar att inte har fått information om holdingbolagen i samma ordning som för andra statligt ägda bolag. Holdingbolagen ingår inte i den redogörelse för statligt ägda bolag som regeringen redovisar till , utan redovisas i Årsredovisning för staten under andelar i hel- och delägda företag. bedömer att regeringen inte redovisar verksamheten och måluppfyllelsen på det sätt som har efterfrågat, dvs. med ett långsiktigt perspektiv, en tydlig koppling mellan mål och indikatorer på måluppfyllelse och en bedömning av hur verksamheten bidrar till måluppfyllelsen på verksamhetsområdet. Lärosätenas förvaltning kan bli mer aktiv, professionell och värdeskapande har även granskat universitetens och högskolornas förvaltning av holdingbolagen och bedömer sammantaget att de som grupp inte har en aktiv och professionell förvaltning med värdeskapande som övergripande mål. Det baseras bl.a. på att ägardirektiven enligt inte alltid har uttryckligt stöd i ambitioner och regeringens riktlinjer, att flera bolag har brister i riskhanteringen och att det är vanligt att ordföranden i holdingbolagen är vicerektor eller rektor. Vidare konstateras att få lärosäten följer upp uppdragsavtalen i syfte att säkerställa att holdingbolagen uppfyllt avtalen och att flera bolagsstyrelser har brister i sitt långsiktiga arbete för värdeskapande. Slutligen konstateras att det förekommer att investeringarna i nya bolag genererar överskott, men att majoriteten av investeringarna enligt bolagen inte är ekonomiskt lönsamma på kort sikt. riktar följande rekommendationer till regeringen respektive till de granskade lärosätena: • Regeringen bör tydliggöra vilka verksamheter, utöver investering i projektbolag, som kan ingå i holdingbolagens koncerner, samt vilken ansvarsfördelning som bör finnas mellan bolag och lärosäte för exempelvis uppdragsutbildning. • Regeringen bör ta initiativ till att utreda hur rapporteringskedjan mellan bolag, lärosäte och regering kan utvecklas för att åstadkomma en aktiv, professionell förvaltning med värdeskapande som övergripande mål. • Lärosätena bör utveckla arbetet med mål, strategier och riskhantering i bolagen. • Lärosätena bör utveckla uppföljningen av de uppdrag som avtalas med holdingbolagen. • Lärosäten som har utsett rektor eller vicerektor som bolagsstyrelsens ordförande bör överväga att tillsätta en ordförande som har tydlig affärsmässig kompetens, i syfte att utveckla bolaget och undvika jävsrisk. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskningsrapporten och instämmer i stort med iakttagelser och analys. I skrivelsen framhåller regeringen att den har vidtagit åtgärder för att utveckla styrningen av holdingbolagen. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor, som inkluderar holdingbolag och innovationskontor (dir. 2019:72). beslutade regeringen om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag (dnr U2020/02772/UH). Där förtydligas bl.a. lärosätets förvaltande uppgift och fördelningen av ansvar mellan lärosäte och holdingbolag. Regeringen anser att de nya riktlinjerna förtydligar styrnings- och rapporteringskedjan mellan holdingbolag, lärosäte och regering. Av riktlinjerna framgår vidare att ett holdingbolag lämnar en årsredovisning och återrapporterar till det universitet eller den högskola till vilket det är knutet, att rapporteringen till regeringen ska lämnas av eller högskolan och att den ska innehålla vissa parametrar. Det anges också att när holdingbolagets årsredovisning har upprättats ska den skickas in till (). Regeringen framhåller i skrivelsen att tillsammans med kommer utredarens förslag att utgöra underlag för regeringens fortsatta analys och överväganden när det gäller de ytterligare åtgärder som kan behövas för att möta den framförda kritiken. Regeringen kommer att utveckla innovationsstödet vid lärosätena, som bl.a. innefattar holdingbolagen. Vidare avser regeringen att vidta åtgärder för att förbättra redovisningen till om holdingbolagens verksamhet vid nästa lämpliga redovisningstillfälle. När utredningens förslag har presenterats kommer regeringen att överväga hur redovisningen till därefter bör utformas. Med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Betänkande av Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor lämnade sina förslag i betänkandet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta (SOU 2020:59). I betänkandet framhåller utredningen att uppföljningen och styrningen av holdingbolagen varit bristfällig, och utredningen föreslår en rad åtgärder för att komma tillrätta med detta och för att säkerställa att samtliga högskolor ska kunna ha ett eget holdingbolag. Förslagen innebär ett samhällsuppdrag för holdingbolagen och att de kan användas friare av högskolorna. ställs ökade krav på rapportering. Utskottet välkomnar granskning av holdingbolagen vid lärosätena och att regeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra redovisningen till om holdingbolagens verksamhet. Utskottet konstaterar att har lämnat ett antal rekommendationer till både regeringen och de granskade lärosätena. Utskottet avvaktar regeringen beredning av de förslag som lämnats av Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2019/20:199 om holdingbolag vid universitet och högskolor till handlingarna. I det följande redogörs för motionsyrkanden med förslag i frågor som anknyter till rekommendationer och utskottets synpunkter i dessa frågor. Återrapportering till regering, riksdag och lärosäten Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om återrapporteringen till regering, riksdag och lärosäten. Jämför reservation 1 (M, KD). I kommittémotion 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen ska återkomma med förslag om hur återrapporteringen ska göras till regering, riksdag och lärosäten. Enligt motionärerna råder det oklarheter i ansvarsfördelningen när det gäller återrapportering från holdingbolagen, och regeringen bör vidta en rad åtgärder för att säkerställa en professionell förvaltning av holdingbolagen. riktar en rekommendation till regeringen att den bör ta initiativ till att utreda hur rapporteringskedjan mellan bolag, lärosäte och regering kan utvecklas för att åstadkomma en aktiv, professionell förvaltning med värdeskapande som övergripande mål. Av framgår att regeringen har beslutat om riktlinjer för rapportering och förvaltning . De första riktlinjerna beslutades i samband med att regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att bilda holdingbolag vid sex universitet. Dessa riktlinjer omfattade inte hur bolagen skulle rapportera om verksamheten, men regeringen aviserade att den avsåg att återkomma om kontroll och uppföljning. fattade regeringen ett beslut om ett uppdrag till lärosäten som förvaltar holdingbolag. Uppdraget innefattade att redovisa resultaten i holdingbolaget och innehöll en ändring av bolagsordningen (regeringsbeslut Uppdrag till lärosäten som förvaltar holdingbolag, dnr U2010/4085/UH). beslutade regeringen återigen om riktlinjer för förvaltningen. Beslutet satte ramar för bolagsstyrelsens storlek, angav att styrelsen ska ha nödvändig affärsmässig kompetens samt att det bör ingå en representant för lärosätet i styrelsen och angav hur återrapporteringen ska göras. I beslutet framgår att återrapporteringen ska göras en gång till holdingbolagens ägare, dvs. staten (regeringsbeslut , U2011/6746/UH). bedömer i rapporten att det finns otydligheter i ansvarsfördelningen och omfattningen när det gäller rapportering av bolagens verksamhet och resultat. Det visas av att rapporteringen av bolagens verksamhet till inte är enhetlig. Vidare bedömer att ansvarsfördelningen, som innebär att bolagen ska rapportera till lärosätena, som i sin tur förväntas använda myndighetsdialogen för att återkoppla till , resulterar i att informationen om bolagens verksamhet som når i praktiken ser ut att bli begränsad till enbart en skriftlig redovisning. menar att den mycket begränsade återkopplingen av bolagens verksamhet, i kombination med regeringens bestämmanderätt över bolagsordningen, medför att regeringen inte har gett lärosätena förutsättningar för att utöva en aktiv och professionell förvaltning av holdingbolagen. Enligt saknar lärosätena i hög grad en dialog med regeringen, som är den som ytterst sätter ramarna för verksamheten. Skrivelsen – regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser I skrivelsen framhåller regeringen att rapporteringskedjan för holdingbolagens verksamhet har förtydligats. beslutade regeringen om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag (dnr U2020/02772/UH). Regeringen instämmer i vikten av en tydlig ansvarsfördelning och anser att de nya riktlinjerna för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag förtydligar styrnings- och rapporteringskedjan mellan holdingbolag, lärosäte och regering. Av de nya riktlinjerna framgår att ett holdingbolag lämnar en årsredovisning och återrapporterar till det universitet eller den högskola som det är knutet till, att rapporteringen till regeringen ska lämnas av eller högskolan och att den ska innehålla vissa parametrar. Det anges också att när holdingbolagets årsredovisning har upprättats ska den skickas in till (). När det gäller frågan om en dialog och återkoppling från regeringen om bolagens verksamhet understryker regeringen i skrivelsen att universitetens och högskolornas verksamhet är omfattande, vilket gör att man inte kan behandla eller ge återkoppling på alla frågor regelbundet vid varje myndighetsdialog. Det gäller även frågor om holdingbolagen. Regeringen anser att den tydligare ansvarsfördelningen och de förtydligade kraven på rapportering i de nya riktlinjerna i stället förbättrar förutsättningarna för regeringen att få information och ge återkoppling till lärosätena om holdingbolagens verksamhet. Regeringen hänvisar i skrivelsen till den särskilda utredare som har haft i uppdrag att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor, som inkluderar holdingbolag och innovationskontor (dir. 2019:72). Regeringen framhåller att formerna för en effektiv kommunikation med lärosätena om holdingbolagen kan behöva ses över när regeringen har tagit del av den särskilda utredarens förslag. Betänkande av Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor lämnade sina förslag i betänkandet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta (SOU 2020:59). För att åtgärda brister i rutiner för återrapportering och riskkapital föreslår utredningen ett gemensamägt aktiebolag. Vid uppföljningen av landets holdingbolag har det enligt utredningen framkommit att det finns behov av förbättringar inom flera områden. Det handlar enligt utredningen bl.a. om att ta fram underlag för en enhetlig redovisning och uppföljning av hantering av statsstödsregler, immaterialrättsfrågor och att minska risker inom ramen för holdingbolagens s.k. riskkapitalverksamhet. Utredningens bedömning är att såväl högskolor som holdingbolag har ytterst varierande förutsättningar att kunna tillgodose dessa behov. Mot bakgrund av detta föreslår utredningen att högskolor med holdingbolag ska ges i uppdrag att bilda ett konsortium för att förvalta ett gemensamt aktiebolag (Finansieringsbolaget). Till grund för det gemensamma förvaltandet ligger enligt utredningens förslag ett aktieägaravtal där regeringen beslutar om viktigare beståndsdelar. Utskottet kan konstatera att i sin rapport har lyft fram oklarheter i ansvarsfördelningen och omfattningen i fråga om rapporteringen av holdingbolagens verksamhet och resultat. Utskottet ser positivt på att regeringen kommit med nya riktlinjer som förtydligar styrnings- och rapporteringskedjan mellan holdingbolag, lärosäte och regering och noterar det förslag som Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor har lämnat i fråga om återrapportering av holdingbolagens verksamhet. Utskottet inväntar regeringens kommande beredning om behovet av en översyn av formerna för en effektiv kommunikation med lärosätena om holdingbolagen och avstyrker därmed motion 2020/21:354 yrkande 1 (M, KD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om holdingbolagens verksamhet. Jämför reservation 2 (M, KD). I kommittémotion 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 2 begär motionärerna att regeringen ska ta fram riktlinjer för vilka verksamheter som ska ingå i holdingbolagens koncerner samt vilken ansvarsfördelning som ska råda mellan bolag och lärosäte.