bet · H801FiU3 · 2020-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 25, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 Statens budget inom utgiftsområde 25 1.Statens budget inom utgiftsområde 25 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 25 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 25 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 25 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 25 anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2020/21:2962 av m.fl. (V), 2020/21:3116 av m.fl. (SD), 2020/21:3340 av m.fl. (KD) och 2020/21:3580 av m.fl. (M). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 25 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till 153 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 25. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar fyra anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader, 1:3 Bidrag för kommunalekonomiska organisationer och 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner. har beslutat att målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet (prop. 2008/09:1 utg.omr. 25, bet. 2008/09:FiU3, rskr. 2008/09:150). Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I propositionen anförs att ett arbete har bedrivits inom för att utveckla resultatredovisningen till . Som en följd av det arbetet har antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder minskat, för att det ska bli tydligare vilka av dessa som är centrala för resultatbedömningen. För att bedöma om målet för utgiftsområdet uppfyllts använder regeringen följande indikatorer och bedömningsgrunder: – skillnader i resultat, kostnadsutveckling och skuldsättning mellan kommuner respektive regioner – utvecklingen av statens styrning av kommuner och regioner. Regeringens uppföljning av måluppfyllelsen görs med de förutsättningar som ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektorn ger. Den kommunala självstyrelsen, kommunernas ansvar för välfärdsverksamheterna, som styrs genom lagar och förordningar, och den kommunala beskattningsrätten utgör viktiga delar av den svenska decentraliserade samhällsmodellen. Kommuner och regioner har frihet att själva, inom ramen för befintlig lagstiftning, utforma sin verksamhet. De är också ansvariga för de olika verksamheternas resultat, kvalitet och innehåll och har genom den kommunala beskattningsrätten ett långtgående ansvar för verksamheternas finansiering. Varje kommun och region ska redogöra för om kraven i kommunallagen på en budget i balans och en god ekonomisk hushållning har uppnåtts. På grund av ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektorn, och eftersom sektorns intäkter till största delen utgörs av kommunala skatteintäkter går det enligt regeringen inte att dra långtgående slutsatser av förhållandet mellan storleken på de generella statsbidragen och enskilda kommuners och regioners ekonomiska resultat och finansiella ställning. Regeringen konstaterar dock att resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag var betydligt högre i regionerna 2019 än de föregående åren, vilket bl.a. beror på en förändrad redovisningsprincip och att utfallet i kommunerna var på samma historiskt sett höga nivå som de föregående åren. Soliditeten förbättrades också i majoriteten av kommunerna och regionerna. En stark konjunktur bedöms som avgörande för sektorns resultat. Kommunsektorns kostnader påverkas av att befolkningen växer och av att en större andel är i behov av välfärdstjänster. innebär den relativa ökningen av andelen unga och äldre i förhållande till andelen som förvärvsarbetar att skatteunderlaget försämras. Kostnadsutvecklingen dämpades dock i kommunerna 2019, trots ökade behov, medan ökningstakten i regionerna var oförändrad. En möjlig orsak till detta är enligt regeringen att insatser för asylsökande och nyanlända har minskat i takt med att mottagandet, och den statliga finansieringen av detta, har minskat. Eftersom verksamheterna till stor del är skattefinansierade anses den starka konjunkturen, med en hög sysselsättningsgrad, ha varit avgörande för sektorns resultat. Regeringen anser att förutsättningarna för att möta det utökade behovet av välfärd också har förbättrats genom de förstärkningar som gjorts av statsbidragen. Kommunerna har inte sett behov av skattehöjningar, medan några regioner har höjt skatten. Stora investeringar i t.ex. skolor, äldreboenden och sjukhus har gjorts, och behovet av fortsatta investeringar bedöms vara stort. Skuldsättningen har ökat i både kommuner och regioner, trots de höga resultatnivåerna. Skillnaderna mellan kommunerna i de olika kommungrupperna och mellan regionerna i fråga om resultat, kostnadsutveckling och skuldsättning ökade 2019 jämfört med genomsnittet för den föregående tioårsperioden. Utmaningarna har också sett olika ut i kommuner och regioner när det gäller behovet av t.ex. anpassningar till ökande respektive minskande befolkning och förändringar i befolkningens sammansättning. Andelen kommuner med ett negativt balanskravsresultat ökade 2019 jämfört med genomsnittet den föregående tioårsperioden, medan andelen regioner med negativt balanskravsresultat minskade. Regeringen konstaterar dock att det finns kommuner och regioner där resultatet, trots de generellt goda ekonomiska förutsättningarna, är på en nivå som inte stärker ekonomin och att det innebär en ökad risk för att de inte kommer att uppfylla balanskravet eller kravet på god ekonomisk hushållning. Enligt regeringen kan orsaken till de låga resultaten vara stora ekonomiska utmaningar eller svårigheter att bedriva en effektiv ekonomisk styrning. En effektiv ekonomistyrning innebär att väl avvägda mål för ekonomi och verksamhet ställs upp utifrån lokala och regionala förutsättningar samt att dessa mål också uppnås. Regeringen ser positivt på den ökade användningen av jämförelser och anser att dessa är ett bra stöd för kommuner och regioner för att bedöma effektiviteten och kvaliteten i verksamheterna. Vidare anser regeringen att den uppdatering och förstärkning av kostnadsutjämningen som har genomförts, där hänsyn i högre grad tas till gleshet och socioekonomiska faktorer, såsom utbildningsnivå och inkomster, har stärkt de ekonomiska förutsättningarna mellan kommunerna och regionerna för att kunna tillhandahålla en likvärdig service. Regeringen har också inrättat som ska identifiera och analysera konkreta åtgärder som kan stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de statliga insatserna har bidragit till goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar i kommuner och regioner. Utformningen av den statliga styrningen bedöms som avgörande för kommunsektorns möjligheter att bedriva en effektiv verksamhet. Regeringen framhåller att det är staten som har det yttersta ansvaret för samhällsekonomin och den ekonomiska politiken samt ett övergripande ansvar för att samtliga kommuner och regioner har förutsättningar och kapacitet som står i proportion till det samlade uppdraget. Vidare framhåller regeringen att covid-19 har inneburit stora påfrestningar, särskilt för regionernas hälso- och sjukvård och kommunernas äldreomsorg. Även andra verksamheter har drabbats. Osäkerheter i ekonomin och tilltagande arbetslöshet har medfört en snabb försämring av skatteintäkterna. Regeringen bedömer att resurstillskotten i form av såväl generella som riktade statsbidrag har ökat möjligheterna för kommuner och regioner att upprätthålla en god tillgång till vård, skola, omsorg och kollektivtrafik. I utskottets betänkande 2020/21:FiU1 Statens budget 2021 – rambeslutet välkomnade utskottet att regeringen förtydligat riktlinjerna för resultatredovisningen i linje med de förändringar som samarbetsgruppen mellan och föreslagit för att förbättra regeringens resultatredovisning till . Utskottet noterar och välkomnar att det arbetet bl.a. resulterat i att antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder för utgiftsområde 25 har minskats för att det ska bli tydligare vilka av dessa som är centrala för resultatbedömning. Vid tidigare uppföljningar av regeringens resultatredovisningar har utskottet noterat de svårigheter som finns med att följa upp hur de generella statsbidragen används och att dra slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och regioners ekonomiska resultat och finansiella ställning. Utskottet har framhållit att resultatredovisningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och understrukit vikten av att regeringen kan analysera och dra generella slutsatser om sambanden mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner är avgörande för en väl utbyggd välfärd. Utskottet noterar att dessa svårigheter kvarstår, men att regeringen nu gör en analys av de statliga insatserna och lämnar sin bedömning om måluppfyllelsen för utgiftsområdet, vilket utskottet välkomnar. I detta sammanhang kan också nämnas att utskottet beslutat om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en bred översyn av det kommunalekonomiska utjämningssystemet för att säkerställa att utjämningssystemet i tillräcklig grad kan ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar oberoende av skattekraft och opåverkbara strukturellt betingade kostnader (bet. 2020/21:FiU15). Vid en sådan översyn kan det också enligt utskottets mening vara lämpligt att ytterligare se över de resultatindikatorer och bedömningsgrunder som används för att bedöma utgiftsområdets måluppfyllelse och för att därmed säkerställa att de indikatorer som används är de mest relevanta för dess syfte. Statens budget inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt regeringens förslag och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 25 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Utgifterna inom utgiftsområdet föreslås minska med 2021 jämfört med . Minskningen förklaras främst av att de tillfälliga tillskott till kommuner och regioner som regeringen föreslog och som beslutat om , minskas i takt med att konsekvenserna av covid-19 mildras. De tillskott av generella statsbidrag som föreslås är enligt regeringen höga ur ett historiskt perspektiv. De ekonomiska förutsättningarna för kommuner och regioner har enligt regeringen förändrats avsevärt. Spridningen av covid-19 har medfört såväl direkta som indirekta merkostnader och intäktsbortfall för kommuner och regioner. Den efterföljande konjunkturnedgången beräknas resultera i en mycket svag utveckling av kommunsektorns skatteinkomster och 2021. Osäkerheten bedöms vara stor när det gäller hur allvarliga och långvariga konsekvenserna blir. antas antalet unga och äldre i befolkningen öka, vilket driver på konsumtions- och investeringsutgifterna. Staten, kommunerna och regionerna har ett gemensamt ansvar för att hantera utmaningarna framöver. Regeringen bedömer att det pågående reformarbetet och en fortsatt effektivitetsutveckling behövs för att säkerställa en långsiktigt hållbar välfärd. I syfte att utveckla välfärdens verksamheter och minska risken för nedskärningar eller skattehöjningar i kommuner och regioner bedömer regeringen att det finns behov av ytterligare generella tillskott 2021 och 2022. Utmaningarna för kommunerna och regionerna är enligt regeringen inte enbart av ekonomisk art, utan åtgärder behöver också vidtas för att säkerställa den organisatoriska kapaciteten, personal- och kompetensförsörjningen och förmågan till utveckling. Ekonomiska tillskott och goda planeringsförutsättningar bedöms som viktiga för sektorns möjligheter att möta dessa utmaningar, men regeringen menar att det även kommer att krävas effektiviseringar och nya arbetssätt. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Förslaget innebär en höjning av anslaget med ca jämfört med . föreslagna och aviserade tillskott svarar för . För att minska behovet av att höja kommunalskatterna och skära ned i verksamheter, och ge kommuner och regioner bättre förutsättningar att utveckla välfärden föreslår regeringen att anslaget ökas med ytterligare 2021. Kommuner och regioner kompenseras för ett minskat skatteunderlag och minskade skatteintäkter till följd av regeringens förslag att sänka skatten för pensionärer genom ett höjt grundavdrag. Det förklarar ca av höjningen. Nya, tidigare beslutade och ändringar av tidigare aviserade regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga ekonomiska regleringar minskar anslaget sammantaget med ca . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att anvisar ca till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Statens utgifter för utjämningen av kostnader för verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS-kostnader) motsvaras av utjämningsavgiften som kommunsektorn betalar och som redovisas mot inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader. De båda beloppen bör överensstämma, och prognosen för anslaget bör utgå från de senaste tillgängliga uppgifterna om beräknad utgiftsnivå i utjämningssystemet. Förslaget innebär en höjning av anslaget med jämfört med anvisade medel . En höjning av anslaget bedöms som nödvändig för att utjämningssystemet för LSS-kostnader ska kunna upprätthållas. Anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer. Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området: Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för utveckling av statens styrning av kommuner och regioner. RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor och har i uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (2017:597) om bokföring och redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Regioner (SKR), som i avtal har förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera . RKR har ansökt om statligt bidrag verksamhet på . Även RKA är en ideell förening. Medlemmarna är staten och SKR. RKA tillhandahåller nyckeltal i databasen för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och regioner. Även i denna förening har medlemmarna förbundit sig i avtal att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. stöder staten enligt ett tilläggsavtal föreningen med ytterligare för föreningens arbete med att vidareutveckla möjligheterna till jämförelser och analyser av effektivitet och ett utökat stöd till kommuner och regioner för att arbeta med detta. RKA har ansökt om statligt bidrag på verksamhet. Anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner. Anslaget får användas för utgifter för tillfälligt stöd till kommuner och regioner, som syftar till att dessa ska nå en ekonomi i balans och en god ekonomisk hushållning. Enligt regeringens ska generella statsbidrag vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn. Generella statsbidrag möjliggör en anpassning efter lokala och regionala behov, vilket är särskilt viktigt då utmaningarna är stora och skiljer sig åt mellan kommunerna och mellan regionerna. Regeringen bedömer dock att det kan finnas skäl att stödja enskilda kommuner eller regioner och föreslår därför att medel tillförs för att hjälpa vissa kommuner och regioner att vidta åtgärder för att uppnå en ekonomi i balans och en god ekonomisk hushållning. Regeringen avser att inrätta en kommundelegation med detta uppdrag. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen bedömer att det kan finnas behov av att kunna fatta beslut om tillfälligt ekonomiskt stöd som omfattar än innevarande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. I kommittémotion 2020/21:3580 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med utöver vad regeringen föreslår. Höjningen av anslaget förklaras av att motionärerna förordar en egen satsning om i generella statsbidrag 2021–2023 i stället för regeringens föreslagna ökning om 2021. Därutöver vill motionärerna att anslaget ökas med för att möjliggöra utökad undervisningstid och med för att kommunerna ska ha möjlighet att utöka lovskolan. föreslår en större skattesänkning för pensionärerna än regeringen och kompenserar därför kommunsektorn med ytterligare för minskade skatteintäkter. Som en följd av de resurser som motionärerna föreslår till kommunsektorn avisar de regeringens förslag om att anvisa till anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner. För att kommunerna ska klara välfärdsåtagandet, förbättra integrationen och få ned bidragskostnaderna anser motionärerna att de behöver ökade resurser. På anser motionärerna att en omläggning av riktade statsbidrag till generella statsbidrag bör genomföras i större omfattning. I kommittémotion 2020/21:3116 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med utöver vad regeringen föreslår. För att kommunsektorn ska ha rimliga förutsättningar att upprätthålla god välfärd, fungerande offentliga kärnverksamheter parallellt med ett rimligt skattetryck och utan att ytterligare behöva öka skuldbördan anser motionärerna att mer resurser behövs. I partimotion 2020/21:2962 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med utöver vad regeringen föreslår. Anslaget ökas med som en generell satsning för att kommuner och regioner ska kunna möta de kostnader som följer av den demografiska utvecklingen utan nedskärningar eller skattehöjningar. Motionärerna föreslår också att det ska införas ett flertal särskilda stöd. För att viktiga samhällsfastigheter ska kunna byggas föreslår motionärerna att det ska införas ett investeringsstöd. Ett särskilt stöd föreslås för att den tioåriga mångmiljardsatsningen, de s.k. rättvisemiljarderna ska kunna fortsätta. Rättvisemiljarderna går till kommuner med områden som karakteriseras av exempelvis hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och lågt valdeltagande. Förslagen höjer anslaget med 10 respektive . Ett särskilt stöd föreslås till mindre kommuner för att de ska kunna erbjuda välfärd på lika villkor. För detta ändamål ökas anslaget med . Motionärerna lämnar vidare förslag om att införa ett särskilt stöd för att stärka hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner och att extra medel avsätts för äldreomsorgen. Förslagen höjer anslaget med 1 respektive . Motionärerna lämnar också förslag om särskilt stöd för att riksnormen för försörjningsstöd ska kunna höjas och för att möta personalbristen inom utbildningssektorn. Förslagen höjer anslaget med 960 respektive . Vidare reglerar motionärerna effekterna av förslag som påverkar det kommunala skatteunderlaget, vilket minskar anslaget med ca . I kommittémotion 2020/21:3340 av m.fl. (KD) anför motionärerna att den politik som regeringen bedrivit har slagit hårt mot jobb och företagande. Mot den bakgrunden ser motionärerna med oro på att regeringen utökat det offentliga åtagandet genom flera satsningar på att kostnadsbefria utvalda delar av välfärden.