bet · H701MJU17 · 2020-05-29 00:00:00 — Utskottet anser att kommissionen bör analysera möjligheten att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal, inklusive frihandelsavtal, med tredje part utan att det ger upphov till protektionism. EU:s miljö- och klimatpolitik bör enligt utskottet bidra till genomförandet av Agenda 2030 och FN:s globala mål för hållbar utveckling. EU ska vara ledande i den globala omställningen till klimatsmarta samhällen och genomförandet av , och i denna ledarroll ligger enligt utskottets mening också att driva på andra länder att öka sin ambitionsnivå. I näringsutskottets yttrande (bilaga 2) konstaterar utskottet att betraktar handelspolitiken som ett viktigt verktyg för att miljö- och klimatfrågorna ska få ett brett genomslag. delar denna uppfattning och framhåller mot bakgrund av det som anförs i meddelandet att handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030 och blir alltmer framträdande. Hållbarhetsdimensionen är en viktig utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar och det är enligt näringsutskottets uppfattning viktigt att fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part ingås och att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet. framhåller vidare användningen och utvecklingen av internationella standarder och överensstämmande europeiska standarder för att undvika en fragmentering i den globala handeln. Även de internationella och europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering bör utvecklas för att kunna bidra till hållbarhet och till att uppfylls. pekar också på vikten av att EU även i fortsättningen arbetar för att underlätta handel med miljövaror och miljötjänster. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets bedömningar. Dags att agera – tillsammans: En europeisk klimatpakt Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar kommissionens intention att etablera en klimatpakt med syftet att öka det medborgerliga engagemanget i klimatpolitiken och uppmuntra till livsstilsförändringar. Utskottet ser också positivt på att kommissionen avser att arbeta för att regioner, städer, civilsamhälle och näringsliv ska involveras mer i klimatomställningen. Utskottet välkomnar också sådana initiativ inom ramen för klimatpakten som uppmuntrar till ändrade vanor när det gäller valet av transportmedel och som främjar användning av förnybara bränslen. Århuskonventionen utgår från att vi alla har skyldigheter inför kommande generationer att skydda och bevara miljön. Utskottet anser att det är viktigt att medborgarna i EU har rätt till miljöinformation, har rätt att delta i beslutsprocesser och har rätt till rättslig prövning i enlighet med Århuskonventionen. Utskottet delar mening om att Århuskonventionen är viktig och att alla medlemsländer implementerar den på ett rättssäkert sätt. Utskottets sammanfattande bedömning och förslag Mot bakgrund av det som miljö- och jordbruksutskottet anfört ovan i sitt ställningstagande föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given – motiveringen (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). och trygg energiförsörjning till rimligt pris I utskottets ställningstagande anförs att det under den kommande lagstiftningscykeln är nödvändigt med förslag om högre bindande mål för förnybar energi. Vi ställer oss inte bakom den formuleringen och en så ensidig målsättning. Precis som förnybar energi är en förutsättning för klimatomställningen är kärnkraften det. Det övergripande målet för den europeiska energipolitiken bör vara fossilfrihet och där har både förnybart och kärnkraft en avgörande roll att spela, i syfte att åstadkomma en stabil och klimatvänlig elproduktion. Fokus bör vara att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå ett fossilfritt energisystem, inte att ställa olika fossilfria energislag mot varandra. Utöver det som vi nu har anfört har vi i övrigt inte något att invända mot utskottets ställningstagande. Med det anförda föreslår vi att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi välkomnar kommissionens initiativ om den gröna given och kan ställa oss bakom stora delar av utskottets ställningstagande. Vi vill dock under respektive rubrik anföra följande. Vi anser att arbetet med den gröna given ska senareläggas tills djupet och längden av coronakrisen är kända och tills därmed förknippade kostnader för EU kan bedömas. Vi anser vidare att kostnaderna för den gröna given ska finansieras inom EU:s långsiktiga budgetram, och det kan därför inte beslutas om tilldelning av medel för att genomföra den gröna given innan såväl den långsiktiga budgetramen som medlemsavgifterna är överenskomna. Vi står i detta sammanhang fast vid att EU:s budgetram måste minska i proportion till bortfallet av medlemsavgift. Skärpning av EU:s klimatmål Utskottet anför att EU:s mål för minskningar av växthusgasutsläpp till 2030 bör skärpas till minst minus jämfört med och vara i linje med 1,5-gradersmål. Detta skärpta mål bör enligt utskottets uppfattning skrivas in i den europeiska klimatlagen och bör möjliggöra att EU kan höja sitt åtagande under . Vi ställer oss inte bakom utskottets ställningstagande i denna del. Vi anser att det nuvarande 2030-målet för koldioxidutsläpp bör behållas. Den översyn av hur långt Parisfördragets parter har nått som EU har planerat att genomföra 2023 bör enligt vår uppfattning tidigareläggas. Översynen bör beskriva varje medlemslands resultat fram t.o.m. , dvs. de resultat som uppnåtts före coronakrisen. Några ändringar av 2030-målet för EU:s del bör enligt vår mening inte föreslås förrän resultaten av denna översyn har redovisats. Vi anser att klimatmålen för såväl 2030 som 2050 bör grundas på en land-för-land-analys. Vi vill också anföra att en rättvis omställning måste innebära att det från EU:s sida ska ställas högre krav på de länder som har stora utsläpp av koldioxid än på de länder som redan har sänkt sina utsläpp av koldioxid mycket. När det gäller klimatmålet anser vi att det är viktigt att poängtera att alla enskilda EU-länder strävar efter koldioxidneutralitet och att varje lands kolsänkor i exempelvis skogar och myrar räknas in i landets koldioxidbalans. och trygg energiförsörjning till rimligt pris Av utskottets ställningstagande framgår att utskottet ställer sig bakom de bedömningar som näringsutskottet har gett uttryck för i sitt yttrande i ärendet. I yttrandet anförs att det under den kommande lagstiftningscykeln är nödvändigt med förslag om högre bindande mål för förnybar energi som innebär att samtliga medlemsstater tar ett ansvar för att minska sin klimatpåverkan. Vi ställer oss inte bakom denna formulering. När det kommer till ren, prisvärd och säker energiförsörjning vill vi se ett tydligare fokus på kärnkraft. Kärnkraften är central för många länders energiförsörjning, och EU bör arbeta för att främja investeringar i såväl effektivisering som nyutveckling av kärnkraft. EU bör således verka för fossilfri energi snarare än förnybar. Omställningen till fossilfria bränslen och stöd till denna omställning bör enligt vår uppfattning vara teknikneutrala. Vi anser också att havsvindsstrategin inte ska läggas fram förrän dess inverkan på den biologiska mångfalden till havs bättre har genomlysts. Industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi Vi stödjer såväl utskottets som andra utskotts uttalanden om betydelsen av nya tekniska lösningar. Vi anser dock att det bör understrykas mycket tydligare att utveckling av ny teknik måste utgöra en väsentlig och grundläggande del av den nya given. Vi anser också att strategier för ren och cirkulär ekonomi på ett tydligt och mätbart sätt måste premiera produkter tillverkade av förnybara material och produkter som leder till låga utsläpp av koldioxid, t.ex. produkter baserade på skog. Substitutionseffekten, alltså dessa materials förmåga att ersätta icke förnybara material och material som genererar stora utsläpp av koldioxid, bör understrykas. Vi menar också att bioteknik och modern växtförädlingsteknik också kan spela en viktig roll för en ren och cirkulär ekonomi och att sådan teknik bör möjliggöras genom förändrad lagstiftning på EU-nivå. Att bygga och renovera på ett energi- och resurseffektivt sätt Vi vill framhålla att ett viktigt led i arbetet med att premiera produkter baserade på förnybar ved är att säkerställa att vedbaserade produkter ska kunna slutanvändas som energi. Snabbare omställning till hållbar och smart mobilitet Av utskottets ställningstagande framgår att utskottet instämmer i de bedömningar som trafikutskottet har gett uttryck för i sitt yttrande i ärendet. I yttrandet anförs att transporternas klimatpåverkan kan minskas bl.a. genom en övergång till förnybara drivmedel inklusive el. Vi ställer oss inte bakom den formuleringen eftersom vi anser att det inte framgår om kärnkraftsgenererad elektricitet anses bidra positivt. Vi anser att skrivningen i stället borde vara ”en övergång till förnybara drivmedel och till eldrift”. Vi vill också tillägga att det är helt avgörande för positiva klimat- och miljöeffekter att förnybara drivmedel verkligen är hållbara. Detta bör avgöras utifrån helhetsanalyser där alla aspekter, t.ex. livsmedelsförsörjning och all påverkan inklusive indirekta effekter såsom exploatering av regnskogar, analyseras. Från jord till bord – ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem Olika medlemsstater har kommit olika långt när det gäller t.ex. antibiotikaanvändning, bekämpningsmedelsanvändning, åtgärder för biologisk mångfald och klimatbelastning. Vi anser därför att målsättningar inte bör formuleras som fasta procentmål i förhållande till nuvarande status i medlemsstaten eftersom det är svårare och skapar mer negativa bieffekter att ändra från ett bättre läge. För att vissa av jordbrukets miljöfrågor ska kunna lösas och för att kunna uppnå synergieffekter mellan miljönytta och ökad konkurrenskraft vill vi också tillägga att modern växtförädling måste möjliggöras i praktiken i EU. Det behövs därför en strategi och en målsättning inom den gröna given för att förbättra lagstiftningen så att frågan om tillgång till modern växtförädlingsteknik kan lösas. Ett nödvändigt led i detta arbete är att ändra och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv /220/EEG. Bevarande och återställande av ekosystem och den biologiska mångfalden Vi vill framhålla att skogsstrategin måste tas fram parallellt med strategin för biologisk mångfald eftersom dessa två påverkar varandra. Vi vill också tillägga att öppna landskap är minst lika viktiga för biodiversiteten som skogar. I många länder är de öppna landskapen mycket hårdare exploaterade än skogarna och vi anser därför att det bör ställas liknande krav på att återställa och/eller skydda de öppna landskapen som man ställer på brukad skog. Vi anser också generellt att för skydd av arter och naturtyper bör vara övergripande, medan konkreta metoder för att uppnå målen bör beslutas i berörda länder. En nollutsläppsvision för en giftfri miljö I ställningstagandet välkomnar utskottet kommissionens nollutsläppsvision för en giftfri miljö. Vi ställer oss inte bakom utskottets ställningstagande i den delen. Vi anser att en ambitiös politik för att minska utsläppen inom unionen bör vara prioriterad, men det är varken ärligt eller förnuftigt att formulera en nollutsläppsplan. Enligt vår mening är det för det första ett orealistiskt mål, och för det andra skulle ett sådant mål ge negativa effekter på andra områden, exempelvis för EU:s självförsörjning. Det är enligt vår mening inte heller realistiskt att garantera en helt giftfri miljö. Miljöanpassa medlemsstaternas budgetar och sända ut rätt prissignaler Vi vill understryka att nationella budgetar, liksom beskattningsrätten, ska beslutas på nationell nivå och inte på EU-nivå. Vi vill framhålla att det är viktigt att slå vakt om mångsidig, faktagrundad information och fri åsiktsbildning. EU som global ledare Vi instämmer i kommissionens syn att det globala klimatet avgörs av hur länder utanför EU agerar men att EU kan bidra till att ändra andra länders utsläpp. Vi anser att EU:s ansträngningar för det globala klimatet bör ha sin tyngdpunkt i teknik-, produkt- och konceptutveckling samt utvecklingsstöd eftersom detta är mer effektivt än att försöka övertyga andra länder eller genom att föregå med gott exempel. Dags att agera – tillsammans: En europeisk klimatpakt I ställningstagandet välkomnar utskottet kommissionens intention att etablera en klimatpakt med syftet att öka det medborgerliga engagemanget i klimatpolitiken. Vi ställer oss inte bakom utskottets ställningstagande i denna del. Som vi tolkar innehållet i meddelandet om den gröna given avser kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra möjligheten för invånare och icke-statliga organisationer att, vid nationella domstolar i alla medlemsländer, begära rättslig prövning av beslut som påverkar miljön. Vi anser att de befintliga talerättsreglerna, som bl.a. följer av Århuskonventionen, är ganska långtgående och att dessa regler först måste utvärderas för att se om talerätten verkligen behöver utökas. Nyttan av en sådan förändring måste enligt vår uppfattning vägas mot de begränsningar det kan medföra för enskilda näringsidkare. Med hänvisning till det som anförts ovan föreslår vi att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (V) (V) anför: Med EU:s gröna giv ges en möjlighet att ta sig an den globala uppvärmningen och utarmningen av biologisk mångfald. Tyvärr har vi inte sett tillräckligt långtgående åtgärder för att vi ska nå målen i och friska ekosystem. Därför är det viktigt att som ett föregångsland i miljö- och klimatarbetet visar att man vill ha tydliga och långtgående handlingsplaner för att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Den gröna given måste med nödvändighet innehålla strategier och åtgärder som minskar både ojämlikheten och klimatutsläppen. Det krävs därför åtgärder för klimaträttvisa i linje med det vetenskapliga underlaget. I grunden behöver vår produktion, konsumtion och distribuering av varor och tjänster förändras för att vi ska kunna lämna det fossilberoende samhället. Klimatforskare har gett oss politiker runt för att drastiskt minska våra utsläpp, annars riskerar vi oföränderliga konsekvenser för vår jord. För att klara den omställning som krävs kan vi inte fortsätta som vanligt – vi behöver göra stora, grundläggande förändringar också i ekonomin. I detta utlåtande redovisar sin syn på ingång till förhandlingarna kopplat till den europeiska gröna given. För hade det varit önskvärt att stått upp för skarpare mål och åtgärder i arbetet med den gröna given. I det framtida arbetet med den gröna given kommer att fortsätta arbeta för skarpare förslag men i det här skedet finns det några saker som vi hade velat se som en del av utlåtandet. menar att klimatmålen måste skärpas för att vara i linje med 1,5 gradersmålet och att vi behöver se en minskning med till 2030 samt nollutsläpp till 2040. När det gäller transporter tar utlåtandet inte upp kollektivtrafiken som en del av lösningen. Kollektivtrafiken menar vi skulle spela en avgörande roll för att minska utsläppen från transporterna i och med att man både kan bygga ut det befintliga och skapa nya nätverk för kollektivt resande för att göra kollektivtrafiken tillgänglig för alla. Den gröna given bör ha som inriktning att stärka allas rätt till hållbara transporter och tillgång till kollektivtrafik med låga eller avgiftsfria taxor. Det är nödvändigt att resandet med bil och flyg minskar. Den gröna given bör innehålla en målsättning om att flyg- och bilresandet minskar. För bilresandet bör en sådan målsättning i synnerhet rikta sig till storstäderna. Covid-19 ger oss en möjlighet att utforma ett hållbart transportsystem med låg klimatpåverkan. Det kommer att krävas massiva investeringar i järnväg, kollektivtrafik och en hållbar sjöfart för att personresor och godstransporter i ökad utsträckning kan ske med låg klimatpåverkan. Men det behövs även en ökad utbyggnad av laddinfrastruktur och elektrifiering av vägnät samt utbyggnad av förnybar energi. Det ger oss möjlighet att skapa en hållbar och motståndskraftig ekonomi med låg klimatpåverkan och gröna jobb. Med nödvändighet måste även styrmedel införas som ekonomiskt stimulerar resenärer och godtransportsköpare att välja de hållbara alternativen. Flygresandet kan inte längre ges fribiljett från att betala för sin klimatpåverkan. Business as usual är inte längre ett alternativ och Corsia, som inte kan betraktas annat än som greenwash, kommer inte att lösa problemen. Därför krävs även att de finansiella stöd som utformas med anledning av coronakrisen förenas med klimat- och miljövillkor för att skapa en hållbar ekonomi med låg miljö- och klimatbelastning. Detta bör enligt tydligt återspeglas i den gröna given. När det gäller skrivningarna i utlåtandet om jordbruket skulle vilja se en tydligare koppling till den lågpåverkande, lokala och småskaliga produktionen. Fokus är på de stora gårdarna och industrijordbruket och det är också dit de stora ekonomiska stöden går. menar att prioriteringen på den lokala produktionen ska återspeglas i de svenska förhandlingarna om den gröna given. Inriktningen bör vara en generell minskning av EU-stödmedlen till jordbruket samt ett kvarvarande jordbruksstöd som stimulerar ökad lokal produktion med hög miljöhänsyn och djurvälfärd. De stora stödmedel som utgår till kött- och mjölkindustrin utgör i sig en faktor bakom jordbrukets negativa totala klimatpåverkan, och en hållbar jordbrukspolitik måste innehålla åtgärder som syftar till en minskning av de ohållbara köttproduktionsnivåerna och konsumtionsnivåerna. av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) bör bidra till klimatåtgärder. De strategiska planerna bör innehålla ett tydliggörande om miljövinsterna med nationella målsättningar för en ökad andel hyggesfritt skogsbruk och ekologisk produktion inom jordbruket. Den svenska djurhållningen har rum för förbättring, och än mer så är det i många av EU:s övriga medlemsländer. I de här sammanhangen menar att det är viktigt att vi trycker på djurvälfärdens betydelse både för sjyst producerade livsmedel och som ett led i att minska smittspridning och antibiotikaresistens. Djurtransporterna inom EU måste regleras tydligare för en starkare djurvälfärd. Den industriella djuruppfödningens negativa effekter för klimat, djurvälfärd och smittspridning måste begränsas och småskalig produktion stimuleras. står nu bakom målet att skydda av världshaven till 2030 efter ett initiativ från . Havet är högst relevant när vi inom ramen för den gröna given diskuterar bl.a. biologisk mångfald. EU är också en förhandlingspart när det kommer till att ta fram ett nytt internationellt havsavtal, och EU:s syn på haven spelar roll. Med längsta kuststräcka borde vi vara en stark förespråkare för ett starkt skydd av haven och dess resurser. Den gröna given bör uttrycka en långsiktig ambition om att Natura 2000 områden bör täcka av EU:s land-, sjö- och havsvattenareal. Kopplat till de gröna finansieringarna hade velat se ett fastslaget mål om hur stor andel av Europeiska investeringsbankens (EIB) investeringar som ska vara gröna. Vi menar att målet torde vara givet det akuta klimatläge som vi befinner oss i. När det gäller InvestEU så vill se att av deras investeringar ska gå till att bekämpa klimatförändringar och inte som . Kopplat till utsläppsrätter vill vi att arbetar för att intäkterna ska tillfalla medlemsländerna för att finansiera utsläppsminskande åtgärder. Statsstödsreglerna måste reformeras för att främja nationella åtgärder som minskar klimat- och miljöpåverkan. Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (L) (L) anför: Omställningen till ett samhälle som har en avsevärt lägre klimatpåverkan än dagens är beroende av en stabil och klimatvänlig energiproduktion som kan möta ett ökat behov av el. I meddelande om den europeiska gröna given aviseras förslag som rör den energipolitik som framöver kommer att drivas av EU. Bland annat anges att en översyn av förnybart- och energieffektiviseringsdirektiven kan vara nödvändig. I detta sammanhang vill vi framhålla att en viktig utgångspunkt för EU:s energipolitik bör vara att fossila energikällor ska fasas ut och ersättas med fossilfri energi. Likaväl som en utbyggd och förnybar energiproduktion är en avgörande del för att en sådan omställning ska kunna ske bör kärnkraften ingå som en basal grund för att tillhandahålla ren och stabil kraft för ett samhälle med en hög grad av elektrifiering och en mycket låg klimatpåverkan. På så sätt kan ett fossilfritt EU även vara drivande i den globala energiomställningen och bidra till såväl ökade exportmöjligheter som ett förbättrat globalt och nationellt klimatarbete. Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (COM(2019) 640).Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (COM(2019) 640). yttrande 2019/20:NU5y yttrande 2019/20:TU4y yttrande 2019/20:FiU1y yttrande 2019/20:SkU7y yttrande 2019/20:UbU4y