bet · H801CU1 · 2020-11-27 00:00:00 — Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 18, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Övriga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, V, L) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. 15 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 Statens budget inom utgiftsområde 18 1.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) 2.Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) 3.Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (SD) 4.Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (L) 1.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringen och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 18 anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 18 punkt 2 och avslår motionerna 2020/21:3101 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3192 av m.fl. (V), 2020/21:3214 av m.fl. (SD), 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 20, 27, 47 och 48. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 18 punkterna 1 och 3. Reservation 1 (SD) 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 2 (V) 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:3248 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD)*, (S), (M)*, (SD), (S), (C), Momodou (V)*, (M)*, (SD), (S), (S), (SD), (MP), (M)*, (S), (L) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. Propositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Reservanternas anslagsförslag finns i bilaga 4. Det har inte väckts någon motion om förslagen om beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik till 5 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår civilutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 18. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområdet. Slutligen behandlas motionsförslag om målen för utgiftsområdet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 18 Ny utformning av resultatredovisningen I propositionen anför regeringen att det har genomförts ett utvecklingsarbete inom för att regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag. Utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till de av beslutade målen och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena. Arbetet har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter. Riktlinjerna innebär att resultatredovisningen bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med minst tioåriga tidsserier om möjligt. De centrala statliga åtgärder som vidtagits i syfte att påverka måluppfyllelsen bör återges. Vidare bör en samlad bedömning av måluppfyllelsen redovisas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Urvalet bör vidare möjliggöra uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv. Sammantaget syftar dessa riktlinjer till att resultatinformationen bör framträda tydligare. Resultatredovisningen i årets budgetproposition för utgiftsområde 18 ser därför annorlunda ut jämfört . Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden: samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet samt konsumentpolitik. har beslutat om mål för utgiftsområdet. Området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Målet för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för området bostadsmarknad är även långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. När det gäller området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är resultatredovisningen nu uppdelad på fyra avsnitt där resultat med koppling till olika delar av målen redovisas. Även avsnittet Analys och slutsatser för området följer denna avsnittsuppdelning men då med andra rubriker. Antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder har minskats för att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen. I resultatredovisningen används dock vissa av de tidigare angivna resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna som komplement. I avsnittet 3.3.1 Goda förutsättningar för hushållning med naturresurser och ekonomisk utveckling redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att underlätta ekonomisk utveckling och främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser genom samhällsbyggnadsprocessen. Som resultatindikatorer används antalet antagna översiktsplaner och detaljplaner samt handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. I avsnittet 3.3.2 Goda och hållbara livsmiljöer redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö, där en långsiktigt god hushållning med naturresurser främjas. Målet bedöms bl.a. utifrån resultatindikatorn antal kommuner som integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter och utifrån bedömningsgrunden vilka insatser som genomförts för att främja goda och hållbara livsmiljöer. I propositionen anges att det för flera delar av målet saknas uppföljningsbara indikatorer bl.a. saknas indikatorer för sociala värden. Också det riksdagsbundna målet för arkitektur, form och design samt miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är viktiga utgångspunkter för arbetet med goda och hållbara livsmiljöer. I avsnittet 3.3.3 Hållbarhet i byggande och förvaltning redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi inom byggandet. Uppfyllelse av delmålet långsiktig hållbarhet i byggandet redovisas utifrån resultatindikatorn produktionskostnader för bostäder och uppfyllelsen av delmålet god hushållning med energi redovisas utifrån indikatorn genomsnittlig energiprestanda. I avsnittet 3.3.4 En väl fungerande bostadsmarknad och ekonomisk utveckling redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att underlätta bostadsbyggande och ekonomisk utveckling samt till målet om att skapa långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Förändringar i bostadsbyggandet redovisas utifrån indikatorerna färdigställda och påbörjade bostäder i förhållande till befolkningsutvecklingen. Kommunala bedömningar av bostadsmarknaden används som bedömningsgrund. Regeringen anför i propositionen att flera faktorer påverkar bostadsbyggandet och utvecklingen på bostadsmarknaderna. Kommunernas agerande och omvärldsfaktorer, som t.ex. den allmänna ekonomiska utvecklingen, gör att effekterna av statliga insatser kan vara svåra att bedöma. Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Resultatet för området konsumentpolitik bedöms utifrån indikatorer och bedömningsgrunder som avser upprätthållandet av det konsumentskyddande regelverket, tvistlösning utanför domstol, information och vägledning för konsumenter samt insatser för att främja hållbar konsumtion. De centrala indikatorer som används vid resultatbedömningen inom området är följande: • andelen företag som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i marknadsrättsliga ärenden • andelen företag som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i produktsäkerhetsärenden • andelen företag som följt () rekommendationer • antalet besökare på konsumentupplysningstjänsten Hallå konsuments webbplats. Någon indikator används inte vid bedömningen av insatser för den del av målet som gäller miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I propositionen anför regeringen att en heltäckande resultatbedömning på området inte kan göras utifrån en begränsad uppsättning kvantitativa indikatorer. Vid sidan av de centrala resultatindikatorerna används därför även andra indikatorer och bedömningsgrunder. Det gäller särskilt insatser avsedda att bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I propositionen anför regeringen att det även bör beaktas att det utöver insatserna inom konsumentpolitiken är många andra faktorer som påverkar utvecklingen på konsumentmarknaderna. Det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. har ett utvecklingsarbete bedrivits inom för att resultatredovisningen till ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag. Utskottet ser positivt på detta arbete och anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet och dialogen om den ekonomiska styrningen fortsätter. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Som utskottet framhållit i tidigare budgetbetänkanden (senast i bet. 2019/20:CU1) är det önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och de beslutade anslagen tydligt framgår. Utskottet konstaterar att en del av tabellerna i årets resultatredovisning för utgiftsområdet innehåller relativt korta tidsserier. Som utskottet påpekade i förra årets budgetbetänkande är dock tidsserier som går längre tillbaka i tiden att föredra, om sådana uppgifter finns att tillgå. Det ger en tydligare bild av utvecklingen. I detta sammanhang kan nämnas att enligt de förtydligade riktlinjerna för utformning av resultattexter bör utvecklingen om möjligt redovisas i minst tioåriga tidsserier. Utskottet vill understryka vikten av att arbetet inom utgiftsområdet med att utveckla resultatredovisningen, t.ex. när det gäller valet av indikatorer och bedömningsgrunder, fortsätter. Utskottet ser fram emot resultatet av det fortsatta utvecklingsarbetet. Utskottet övergår nu till bedömningen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen i de delar som gäller utgiftsområde 18. Området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Utskottet har i flera budgetbetänkanden pekat på behovet av att renodla resultatredovisningen när det gäller området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet och att tyngdpunkten läggs på att redovisa uppnådda resultat av statliga insatser. I förra årets budgetbetänkande påpekade utskottet även att det för delområdena endast i mindre utsträckning eller i vissa fall inte alls gjordes någon bedömning utifrån det övergripande riksdagsbundna målet. Utskottet anser att det är en förbättring att årets resultatredovisning har en ny struktur där redovisningen görs med utgångspunkt från de riksdagsbundna målen för området med tonvikt på att redovisa resultat i förhållande till målen. Resultatredovisningen är nu uppdelad på fyra avsnitt där resultat med koppling till olika delar av målen redovisas. Även avsnittet 3.4 Analys och slutsatser följer denna uppdelning. I tidigare budgetpropositioner har resultat för varje delområde (samhällsplanering, hållbar stadsutveckling, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet) redovisats för sig. Antalet indikatorer och bedömningsgrunder har minskat. Valet av indikatorer och bedömningsgrunder motiveras i de flesta fallen, vilket gör det lättare att följa redovisningen. Av de indikatorer och bedömningsgrunder som anges är antal kommuner som integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter samt insatser för att främja goda och hållbara livsmiljöer nya. Övriga indikatorer och bedömningsgrunden kommunala bedömningar av läget på bostadsmarknaden har använts tidigare men några av dem har omformulerats. När det gäller bedömningsgrunden kommunala bedömningar av läget på bostadsmarknaden vill utskottet påpeka att utskottet i förra årets budgetbetänkande ansåg att bedömningsgrunden, som då benämndes indikator, var för allmänt hållen och borde ha exemplifierats. Utskottet anser att det är en fördel att informativa rubriker till övervägande del används i redovisningen. Detta ger en tydligare bild av resultaten. I något fall kunde de rubriker som används i den nya avsnittsindelningen dock ha varit mer klargörande. Till exempel är det svårt att utläsa av rubriken för hushållning med naturresurser och ekonomisk utveckling att lantmäteriverksamheten behandlas i avsnittet. Vidare har antalet tabeller och diagram minskat i förhållande till . Exempelvis innehåller avsnittet 3.3.1 i den del som gäller Lantmäteriet endast en tabell som visar handläggningstider för vissa ärenden. Läsbarheten hade också underlättats om analyser och slutsatser med bedömningar av måluppfyllelsen i likhet med hade redovisats i direkt anslutning till vart och ett av resultatavsnitten. Utskottet konstaterar vidare att det fortfarande saknas en tydlig bedömning av resultat i vissa delar. När det gäller bl.a. redovisningen av antalet utfärdade kreditgarantier och hyresgarantier görs inte någon bedömning och analys av resultatet. Den samlade bedömningen av statliga insatser för att underlätta bostadsbyggandet som görs i avsnittet 3.4.5 är allmänt hållen. Utskottet konstaterar också att det inte redovisas något resultat när det gäller inskrivningsverksamheten. När det gäller investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande, stöden för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utemiljöer och stödet för innovativt och hållbart byggande har utskottet i tidigare budgetbetänkanden understrukit vikten av att regeringen återkommer till med en tydlig redovisning av hur medlen använts och vilka resultat som uppnåtts. Samtliga av dessa stöd utom investeringsstödet håller på att avvecklas. I förra årets budgetbetänkande ansåg utskottet att det hade varit önskvärt att regeringen lämnat utförligare redovisningar när det gäller sin bedömning av de resultat som uppnåtts genom stöden. I årets budgetproposition har regeringen lämnat en något utförligare redogörelse för investeringsstödet med uppgifter om beviljade och utbetalade belopp, fördelningen mellan hyresbostäder och bostäder för studerande samt stödets geografiska fördelning. Regeringen redovisar också sin syn på hur stödet bidrar till måluppfyllelsen. Redovisningen av de övriga stöden är kortfattade. När det gäller stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus redovisas det totala beloppet som beviljats i stöd, antalet kommuner i vilka bostadsbolag beviljats stöd och antal bostäder som omfattats. I fråga om stödet för utemiljöer lämnas exempel på hur medel har fördelats. Regeringen gör också en bedömning av hur stödet för utemiljöer bidragit till måluppfyllelsen. För stödet för innovativt och hållbart byggande redogörs för antalet projekt som beviljats stöd, storleken på beviljade stöd och utbetalda medel. Utskottet hade också önskat att regeringen varit tydligare i sin bedömning av de resultat som uppnåtts genom stöden. I budgetpropositionen föreslår regeringen en satsning på ett nytt stöd för renoverings- och energieffektiviseringsåtgärder som görs på flerbostadshus. Utskottet förutsätter att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer med en tydlig redovisning av hur medlen använts och vilka resultat som uppnåtts. Det redovisas inte någon samlad bedömning av måluppfyllelsen när det gäller det övergripande bostadspolitiska målet utan bedömningarna görs inom avsnitten som behandlar olika delar av målet. När det gäller avsnitten 3.3.4 En väl fungerande bostadsmarknad och ekonomisk utveckling och 3.4.5 Statliga insatser för att underlätta bostadsbyggande framgår inte klart vilken bedömning som görs i förhållande till den del av målet som handlar om att underlätta ekonomisk utveckling. I förra årets budgetbetänkande påpekade utskottet att det i resultatredovisningen inte nämndes vilka åtgärder som vidtagits med anledning av en anslagshöjning till Lantmäteriet i syfte att möjliggöra en utökning av antalet arbetstillfällen i . I årets resultatredovisning anges att Lantmäteriet arbetade med att förstärka sin verksamhet i i syfte att skapa förutsättningar för en fortsatt enhetlig, effektiv och digitaliserad samhällsbyggnadsprocess. Utskottet hade dock önskat en mer fyllig redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att skapa fler arbetstillfällen. När det gäller området konsumentpolitik anser utskottet att årets resultatredovisning har en tydlig form och struktur med informativa rubriker. Förklaringarna i avsnitten när det gäller val av indikatorer och bedömningsgrunder eller varför några indikatorer inte används gör det lättare att följa redovisningen. Redovisningen görs med utgångspunkt från främst de angivna centrala resultatindikatorerna med en klar koppling till det riksdagsbundna målet. I resultatredovisningen, avsnittet 4.4 Analys och slutsatser, görs bedömningar av måluppfyllelsen med en inledande samlad bedömning av uppfyllelsen av målet. Flera av avsnitten i resultatredovisningen är dock väsentligt kortare än tidigare vilket försvårar utskottets möjlighet att få en tydlig bild av vilka insatser som regeringen anser bidrar till måluppfyllelsen. Som exempel kan nämnas avsnittet 4.3.1 Ändamålsenliga insatser för att motverka affärsmetoder som skadar konsumenter. Där lämnas endast två exempel på tillsynsarbete. I avsnittet 4.3.2 God regelefterlevnad på produktsäkerhetsområdet anges inte något exempel på vilka tillsynsinsatser gjort. Utskottet anser att det hade varit önskvärt att resultatredovisningen, , innehållit fler exempel på insatser som gjorts. Vidare hade utskottet önskat en utförligare redovisning av resultatet av Forumet för miljösmart konsumtions arbete och hur erfarenheterna från forumets arbete kommer att tas tillvara. Utskottet anser att det är positivt att resultatredovisningen innehåller fler tabeller än i förra årets budgetproposition. När det gäller andelen företag som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut (tabellerna 4.1 och 4.3) saknas dock uppgifter om antalet meddelade tillsynsbeslut. Vidare innehåller tabellen 4.2 om Fastighetsmäklarinspektionen nu endast uppgifter om andelen överklagade beslut som fastställts av domstol och inte som tidigare bl.a. en redovisning av antalet avgjorda ärenden. När det gäller tabell 4.4 om saknas i årets resultatredovisning bl.a. en redovisning av antalet inkomna ärenden och handläggningstider. En sådan redovisning hade enligt utskottet varit önskvärd. Statens budget inom utgiftsområde 18 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 18 avslås. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) föreslår regeringen att ramen för utgiftsområde 18 ska uppgå till 5 2021, varav 5 för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet och för området konsumentpolitik. Nedan redogörs i korthet för regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet. För vissa anslag redovisas även förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden.