bet · H801JuU10 · 2020-11-19 00:00:00 — Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om kompletteringar av säkerhetsskyddslagen. Förslaget syftar till att stärka skyddet för säkerhet och innebär bl.a. följande: • Verksamhetsutövare som avser att överlåta säkerhetskänslig verksamhet eller viss egendom ska vara skyldiga att genomföra en särskild säkerhetsskyddsbedömning och en lämplighetsprövning. • Verksamhetsutövare ska vara skyldiga att inför överlåtelsen samråda med en samrådsmyndighet. • ska få möjlighet att förelägga verksamhetsutövare att vidta åtgärder för att uppfylla sina skyldigheter enligt lagen och ytterst besluta att en överlåtelse inte får genomföras (förbud). • En överlåtelse i strid med ett förbud ska vara ogiltig. Lagändringen föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet att gör två tillkännagivanden till regeringen om att införa en tidsbegränsning av samrådsmyndighetens handläggningstid och om bättre möjligheter till stöd och vägledning för verksamhetsutövare. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt fyra reservationer (M, C, KD, L). Proposition 2020/21:13 Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet 1.Överklagandeinstans, punkt 3 (M, KD) 2.Ett enhetligt regelverk för krigsmateriel m.m., punkt 5 (M, C, KD, L) 3.En heltäckande reglering av säkerhetskänslig verksamhet, punkt 6 (M, C, KD) 4.Ett samlat ansvar som kontaktpunkt, punkt 7 (M, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2020/21:FöU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet antar regeringens förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585), med den ändringen i 1 kap. 1 § att orden ”(säkerhetskänslig verksamhet)” skrivs med kursiv stil. Därmed bifaller proposition 2020/21:13. ställer sig bakom det som utskottet anför om tidsbegränsning av samrådsmyndighetens handläggningstid och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkande 1. 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 1 (M, KD) Stöd och vägledning till verksamhetsutövare ställer sig bakom det som utskottet anför om bättre möjligheter till stöd och vägledning till verksamhetsutövare, och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkande 3. Ett enhetligt regelverk för krigsmateriel m.m. 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 2 (M, C, KD, L) En heltäckande reglering av säkerhetskänslig verksamhet 2020/21:3724 av (C). Reservation 3 (M, C, KD) Ett samlat ansvar som kontaktpunkt 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:13 Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. I propositionen föreslår regeringen kompletteringar av säkerhetsskyddslagen (2018:585) när det gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet, i syfte att stärka skyddet för säkerhet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottet beslutade att ge försvarsutskottet och utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. yttrande finns i bilaga 3 och utrikesutskottets yttrande finns i bilaga 4. Det kan nämnas att tidigare gett regeringen tillkänna att återkomma med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen när det gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet (bet. 2019/20:UU18, rskr. 2019/20:332). Åtgärder till skydd för säkerhet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i säkerhetsskyddslagen. Förslaget innebär nya bestämmelser om överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet, i syfte att stärka skyddet för säkerhet. ställer sig bakom det som utskottet anför om tidsbegränsning av samrådsmyndighetens handläggningstid och bättre möjligheter till stöd och vägledning för verksamhetsutövare samt tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden. avslår motionsyrkandena om överklagandeinstans, ett samlat ansvar som kontaktpunkt, ett enhetligt regelverk för krigsmateriel och en heltäckande reglering av säkerhetskänslig verksamhet. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (M, C, KD, L), 3 (M, C, KD) och 4 (M, KD). trädde en ny säkerhetsskyddslag i kraft. Lagen gäller för den som till någon del bedriver säkerhetskänslig verksamhet, vilket i 1 kap. 1 § definieras som verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Med säkerhetsskydd avses enligt 1 kap. 2 § skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. I samma bestämmelse definieras begreppet säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som uppgifter som rör säkerhetskänslig verksamhet, och som därför omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), eller uppgifter som skulle ha omfattats av sekretess enligt den lagen om den hade varit tillämplig. Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska delas in i fyra säkerhetsskyddsklasser (kvalificerat hemlig, hemlig, konfidentiell eller begränsat hemlig) utifrån den skada som ett röjande av uppgiften kan medföra för säkerhet eller för förhållande till en annan stat eller mellanfolklig organisation. Den som bedriver säkerhetskänslig verksamhet är enligt säkerhetsskyddslagen skyldig att bedriva ett säkerhetsskyddsarbete. Detta innebär i korthet att verksamhetsutövaren ska utreda vilket behov som finns av säkerhetsskydd och med utgångspunkt i denna säkerhetsskyddsanalys planera och vidta ett väl avvägt och balanserat säkerhetsskydd där olika säkerhetsskyddsåtgärder inom områdena informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personalsäkerhet samverkar med varandra. Enligt 2 kap. 9 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:658) ska den som avser att överlåta säkerhetskänslig verksamhet till en enskild anmäla det till Säkerhetspolisen eller Försvarsmakten innan förfarandet inleds. Verksamhetsutövaren ska också upplysa den enskilde om att säkerhetsskyddslagen gäller för verksamheten. Säkerhetsskyddslagstiftningen innehåller däremot inte några bestämmelser som innebär en uttrycklig skyldighet för verksamhetsutövare att pröva lämpligheten av en överlåtelse, eller som ger tillsynsmyndigheterna möjlighet att ingripa mot eller förhindra en överlåtelse som är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt. I andra länder förekommer regleringar som på olika sätt begränsar utländska aktörers möjligheter att investera i och därmed få inflytande över nationella företag när en sådan investering har säkerhetspolitiska implikationer. I finns endast begränsade möjligheter att granska och i förekommande fall förhindra utländska direktinvesteringar. Lagen (1992:1300) om krigsmateriel ger en indirekt sådan möjlighet, men endast i fråga om verksamheter som faller inom den lagens tillämpningsområde. och rådets förordning (EU) 2019/452 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen trädde i kraft och ska tillämpas fr.o.m. . Förordningen innebär bl.a. en skyldighet för varje medlemsstat att inrätta en nationell kontaktpunkt för utbyte av uppgifter och synpunkter kring utländska direktinvesteringar. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på hur ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden kan utformas. Av direktiven framgår att behöver införa ett sådant granskningssystem (dir. 2019:50). Utredningen, som antagit namnet , har överlämnat ett delbetänkande (SOU 2020:11). Regeringen beslutade att utse () till kontaktpunkt enligt ovan nämnda förordning, i enlighet med delbetänkandets förslag. trädde lagen (2020:826) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar i kraft (för mer information om den hänvisas till bet. 2020/21:UU3, rskr. 2020/21:13). Behovet av en ny reglering I propositionen skriver regeringen att flera svenska myndigheter uttryckt att det finns en problematik kring bl.a. utländskt övertagande av känslig infrastruktur och teknologi i . Utländska uppköp och andra överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet eller egendom som är av betydelse för säkerhet kan leda till oåterkalleliga negativa konsekvenser för säkerhet. Det är därför enligt regeringen av stor vikt att staten kan ingripa mot olämpliga överlåtelser av sådan verksamhet och egendom, vilket gäller oavsett om förvärvaren är utländsk eller svensk. I samband med att viruset som orsakar sjukdomen covid-19 drabbade världen uppmärksammades det i olika sammanhang att företag som bedriver säkerhetskänslig verksamhet kan vara särskilt utsatta för förvärvsförsök. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns starka skäl att nu genomföra de delar av förslagen i betänkandet Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen (SOU 2018:82) som avser överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet och egendom av betydelse för säkerhet. Regeringen framhåller att detta är ett första steg på vägen mot en bredare och permanent reglering på området och att den avser att återkomma till resterande förslag i betänkandet. Regeringen uttalar också att det finns behov av att återkomma till frågan om granskning av utländska direktinvesteringar och om hur säkerhetsskyddslagstiftningen ska förhålla sig till detta när har slutredovisat sitt uppdrag, vilket ska ske . Krav på särskild säkerhetsskyddsbedömning och lämplighetsprövning I propositionen föreslår regeringen att det ska införas skyldigheter för en verksamhetsutövare som avser att överlåta hela eller någon del av den säkerhetskänsliga verksamheten, eller egendom som har betydelse för säkerhet eller ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Innan förfarandet för en sådan överlåtelse inleds ska verksamhetsutövaren genom en särskild säkerhetsskyddsbedömning identifiera vilka säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller vilken säkerhetskänslig verksamhet i övrigt som förvärvaren kan få tillgång till och som kräver säkerhetsskydd. Med utgångspunkt i den särskilda säkerhetsskyddsbedömningen och övriga omständigheter ska verksamhetsutövaren göra en lämplighetsprövning av överlåtelsen. Om överlåtelsen är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt ska överlåtelsen inte få genomföras. Överlåtelser av fast egendom undantas uttryckligen i den föreslagna bestämmelsen i 2 kap. 7 § säkerhetsskyddslagen. Enligt regeringen kräver en sådan reglering ytterligare överväganden bl.a. när det gäller förhållandet till regleringen om lagfart och godtrosförvärv, och regeringen avser därför att återkomma till frågan. Regeringen konstaterar de nu föreslagna bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen och befintliga regelverk om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden kan få delvis överlappande tillämpningsområden. Regeringen bedömer att sådana överlåtelser bör kunna undantas från de föreslagna skyldigheterna i säkerhetsskyddslagen. Det finns även på vissa andra områden lagstiftning som innehåller bl.a. krav på samråd eller tillstånd för överlåtelser, där intresset av att värna säkerhet beaktas, t.ex. lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om ytterligare undantag från skyldigheterna samt besluta om undantag i enskilda fall om det finns särskilda skäl. Enligt regeringen kan särskilda skäl exempelvis föreligga för överlåtelser inom försvars- eller underrättelseområdet samt vid höjd beredskap, och regeringen avser att besluta om sådana undantag. En skyldighet att samråda Regeringen föreslår en samrådsskyldighet för verksamhetsutövaren, som i huvudsak innebär följande. Om lämplighetsprövningen leder till bedömningen att överlåtelsen inte är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt, ska verksamhetsutövaren samråda med samrådsmyndigheten. Vilken eller vilka myndigheter som ska vara samrådsmyndighet bör enligt regeringen bestämmas i förordning. Enligt förslaget ska samrådsmyndigheten få besluta att förelägga verksamhetsutövaren att vidta åtgärder för att fullgöra sina skyldigheter enligt säkerhetsskyddslagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Bestämmelserna ska även gälla den som avser att överlåta aktier eller andelar i säkerhetskänslig verksamhet, dock inte aktier i publika aktiebolag. Om överlåtaren inte samråder med samrådsmyndigheten trots att det finns en skyldighet att göra det, ska myndigheten få inleda samrådet. Om ett beslut om föreläggande inte följs eller om överlåtelsen är olämplig från säkerhetsskyddssynpunkt även om ytterligare åtgärder vidtas, ska samrådsmyndigheten få besluta att överlåtelsen inte får genomföras, dvs. Enligt 9 § första stycket förvaltningslagen (2017:900) ska ärenden handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Regeringen anser att det inte finns något behov av att därutöver reglera samrådsmyndighetens handläggningstid. Beslut om att överlåtelsen är ogiltig Regeringens förslag innebär att en överlåtelse som sker i strid med ett förbud ska vara ogiltig. Om en överlåtelse har genomförts utan samråd och förutsättningarna för ett förbud är uppfyllda, ska samrådsmyndigheten i efterhand få besluta om ett förbud. Även i sådana fall ska överlåtelsen vara ogiltig. Om en överlåtelse är ogiltig föreslås vidare att samrådsmyndigheten ska få besluta om de förelägganden mot överlåtaren och förvärvaren som behövs för att förhindra skada för säkerhet. Ett sådant beslut om föreläggande ska dessutom få förenas med vite. Eftersom beslut om förelägganden under samrådet är förvaltningsbeslut anser regeringen att en naturlig utgångspunkt är att besluten överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen gör bedömningen att sådana förelägganden normalt sett inte aktualiserar den sorts utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska överväganden som bör hanteras av regeringen. Regeringen konstaterar dock att det kan vara fråga om mycket känsliga uppgifter ur ett säkerhetsperspektiv. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att koncentrera målen till en domstol, som då bl.a. kan upparbeta den särskilda kompetens på området som krävs och vidta de säkerhetsskyddsåtgärder som behövs. Regeringen föreslår därför att samrådsmyndighetens beslut om föreläggande ska få överklagas till Förvaltningsrätten i . När ett sådant beslut överklagas ska samrådsmyndigheten vara motpart i domstolen, och vid överklagande till kammarrätten ska prövningstillstånd krävas. När det gäller överklagande av beslut om förbud mot överlåtelser anser regeringen att vissa andra argument gör sig gällande än när det endast rör sig om överklagande av beslut om föreläggande under samrådet. Ärenden som rör beslut om förbud kan antas ha en stor betydelse för säkerhet och aktualisera den sorts utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska överväganden som bör hanteras av regeringen. I enlighet med detta föreslås i propositionen att beslut om förbud ska få överklagas till regeringen. Detsamma gäller beslut om förelägganden som avser en genomförd och ogiltig överlåtelse. I fråga om risken för parallella processer om samma sak konstaterar regeringen att ett föreläggande under samrådsförfarandet ofta bör ha förfallit när ett slutligt beslut om att överlåtelsen inte får genomföras väl har fattats. Om parallella processer skulle uppkomma hos en allmän förvaltningsdomstol respektive regeringen kan detta vidare hanteras genom sedvanliga handläggningsåtgärder, exempelvis genom beslut om vilandeförklaring. Regeringen är av uppfattningen att det inte skulle vara en lämplig ordning att låta alla beslut enligt de föreslagna bestämmelserna överklagas till antingen regeringen eller en allmän förvaltningsdomstol. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens redovisning av tillkännagivanden föreslog utrikesutskottet med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska genomföra åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska investeringar inom skyddsvärda områden, däribland återkomma till med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet samt utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen (2019/452) om utländska direktinvesteringar. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2019/20:UU18, rskr. 2019/20:332). Regeringen anger i propositionen att den del av tillkännagivandet som avser ändringar i säkerhetsskyddslagen är tillgodosett genom propositionen. I kommittémotion 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att överväga att införa en bortre tidsgräns för när en samrådsmyndighet ska fatta beslut om en överlåtelse. Vidare begärs ett tillkännagivande om att beslut om förelägganden ska överklagas till regeringen (yrkande 4). Motionärerna framhåller också vikten av bättre möjligheter till stöd och vägledning för de verksamhetsutövare som berörs av den nya regleringen (yrkande 3), t.ex. i form av dialog med samrådsmyndigheten och generella riktlinjer. I samma motion begärs även ett tillkännagivande om att ge ISP ett samlat ansvar som kontaktpunkt för utländska direktinvesteringar och överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet (yrkande 2). Motionärerna vill också att det görs en särskild översyn av förslagets konsekvenser för den svenska försvarsindustrin och dess möjligheter att kunna exportera sina produkter och tjänster. Mot den bakgrunden begärs slutligen ett tillkännagivande om ett enhetligt regelverk för krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (yrkande 5). I motion 2020/21:3724 av (C) begärs ett tillkännagivande om att behöver en heltäckande reglering av säkerhetskänslig verksamhet som också innehåller de förslag som skydd för totalförsvarsverksamhet lagt fram. I sitt slutbetänkande Förbättrat skydd för totalförsvaret (SOU 2019:34), som överlämnades till regeringen , föreslog skydd för totalförsvarsverksamhet bl.a. att ett statligt kontrollsystem införs med möjlighet för staten att granska och ytterst villkora eller förbjuda överlåtelser och upplåtelser av utpekad egendom som är av väsentligt intresse för totalförsvaret. Det gäller hamnar, flygplatser och fastigheter i områden med geografiska förhållanden av väsentlig betydelse för det militära försvaret. Det föreslås också införas ett krav på att fysiskt skyddade anläggningar som inrättats för behov inom civilt försvar endast får avvecklas, överlåtas eller upplåtas av en kommun eller ett landsting efter medgivande från staten. Vidare föreslås en generell uttrycklig skyldighet i lag för kommuner och landsting att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet samt att staten genom ges en utökad möjlighet att tillvarata totalförsvarets intressen i den fysiska planeringsprocessen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . har yttrat sig över propositionen i de delar som berör försvarsutskottets beredningsområde samt över kommittémotion 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 5 samt motion 2020/21:3724 av (C). I yttrandet anför försvarsutskottet bl.a. följande: När utländska aktörer försöker förvärva svenska företag som bedriver säkerhetskänslig verksamhet eller utvecklar känsliga teknologier kan det innebära risker för säkerhet. Därför anser utskottet att det finns ett stort behov av att ta fram lagstiftning för att kontrollera uppköpsförsöken. De ekonomiska effekterna av coronapandemin utgör en reell utmaning och frågan om att kunna skydda totalförsvarsintressen är därför tidskritisk. Att inte ha ett adekvat regelverk för att granska och ytterst hindra utländska direktinvesteringar som skulle kunna hota nationella svenska säkerhetsintressen utgör en påtaglig risk. Utskottet har understrukit behovet av att på olika sätt och genom olika typer av åtgärder förbättra skyddet för totalförsvarsintressen. Det är därför positivt att regeringen redan nu vidtar flera åtgärder som ger ett skydd ur totalförsvarssynpunkt. Utskottet anser att det är nödvändigt att både förstå de strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar och att kunna vidta nödvändiga åtgärder för att skydda svenska totalförsvarsintressen. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att införa skyldigheter för en verksamhetsutövare som avser att överlåta säkerhetskänslig verksamhet eller egendom som har betydelse för säkerhet eller ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. Utskottet anser att arbetet är tidskritiskt och betonar vikten av att åtgärderna får en sådan utformning att de blir effektiva ur ett totalförsvarsperspektiv. Härutöver anser utskottet att tydliga tidsgränser för samrådsförfarandet vid överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet kan vara en styrka. Det skapar förutsägbarhet i systemet för de aktörer som är påverkade och det finns därför skäl att överväga att införa en bortre tidsgräns för när en samrådsmyndighet ska fatta beslut om en överlåtelse. Utskottet kan vidare konstatera att det inte finns någon tydlig definition av vad begreppet säkerhet konkret innebär. Detta innebär att flera verksamheter och eventuella överlåtelser kan komma att befinna sig i en gråzon vid bedömningen av om de ska vara föremål för samråd. Eftersom säkerhet är ett brett begrepp som innefattar mer än bara strikta militära intressen bedömer utskottet att regeringen bör säkerställa att det finns möjligheter för verksamhetsutövare att få stöd och vägledning t.ex. i form av en dialog med samrådsmyndigheterna och genom generella riktlinjer att förhålla sig till vid överlåtelse av säkerhetskänslig verksamhet. Som regeringen påpekar i propositionen kan de nu föreslagna bestämmelserna och regelverken om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden komma att få delvis överlappande tillämpningsområden. Enligt utskottets mening kan risken inte uteslutas att motstridiga bedömningar kan komma att göras utifrån de olika regelverken. Det vore av flera skäl olyckligt om det skulle uppstå osäkerheter kring vilken lagstiftning som är tillämplig och om detta ytterst skulle leda till olikheter i de bedömningar som görs. Utskottet menar därför att ett i det här avseendet ensat regelverk skulle ha ett mervärde. Med det ovan anförda föreslår utskottet att justitieutskottet tillstyrker regeringens förslag samt yrkandena 1, 3 och 5 i kommittémotion 2020/21:3729 (M). När det gäller yrkandet i motion 2020/21:3724 (C) anser utskottet att resultatet av regeringens fortsatta arbete med att utveckla regelverket bör avvaktas innan vidtar några åtgärder. Utskottet föreslår därför att justitieutskottet avstyrker motionen. I övrigt har utskottet inte något ytterligare att anföra med anledning av propositionen. har yttrat sig över propositionen i de delar som berör utrikesutskottets beredningsområde och över kommittémotion 2020/21:3729 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 5 och motion 2020/21:3724 av (C). I yttrandet anför utrikesutskottet bl.a. följande: