bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — En grundläggande förutsättning för att denna rätt ska fungera på avsett sätt är enligt utskottet att allmänheten kan få vetskap om vilka handlingar som finns hos en myndighet, och syftet med bestämmelserna om registrering är att garantera allmänhetens tillgång till allmänna handlingar. Utskottet har genom tre skrivelser som sänts till begärt svar på vissa frågor. Som svar fick utskottet , och tre promemorior från (bilaga A3.3.2–4). Av promemoriorna framgår i huvudsak följande. De aktuella ärendena är mycket omfattande och komplicerade. Vad gäller det nu pågående ärendet konstateras att har beredningsåtgärder vidtagits i form av framtagande av rättsutredningar och olika överväganden. Sådana beredningsåtgärder återspeglas inte i ett ärendes akt. Beredningen har mynnat ut i ett ställningstagande att för utbildning, vetenskap och kultur () ska få möjlighet att bedöma om verksamheten som omfattas av ansökan har påverkan på världsarvet Laponia. Som ett led i förberedelserna inför en sådan remiss har vissa handlingar i ärendet översatts till engelska. Enligt bedömning är statsråd i , , , och berörda av ärendet. Ärendet ska därför beredas i samråd med berörda statsråd. ansvarar för bl.a. förvaltningsärenden som gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för länsstyrelserna. ansvarar för bl.a. förvaltningsärenden som gäller övergripande Unescofrågor. ansvarar för bl.a. . ansvarar för bl.a. förvaltningsärenden som gäller regional tillväxt, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, och för rennäringen. ansvarar bl.a. för förvaltningsärenden som gäller nationella minoriteter i , i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement, samt det samiska folkets språk och kultur. Den gemensamma beredningen av detta ärende är inte avslutad. Som svar på utskottets fråga om orsakerna till att ett antal handlingar i ärendet inte har kommunicerats med motparten anförs när det gäller vissa av dessa handlingar att de har lämnats in av styrelseledamoten tillika firmatecknaren i det bolag som är sökande i ärendet respektive av sökandens ombud och att mot bakgrund av bl.a. tidigare skriftväxling i ärendet har gjort bedömningen att det inte finns skäl att kommunicera dessa handlingar med övriga intressenter i ärendet. När det gäller övriga handlingar som omfattas av frågan har gjort bedömningen att det är uppenbart obehövligt att kommunicera dessa handlingar med sökanden i ärendet. När det gäller utskottets fråga om skälet till att en skrivelse som inkom till registrerades först anförs att skrivelsen inte innehöll något diarienummer eller någon direkt hänvisning till ärendet och att det inte heller på annat sätt var tydligt att skrivelsen hade relevans för ärendet. Av e-postsignaturen på handlingen framgick att avsändaren representerade bolaget plc. Det bolaget är inte part i ärendet. Bedömningen gjordes därför först att det var uppenbart att handlingen hade ringa betydelse för departementets verksamhet. Den ändrade bedömningen berodde på att det uppmärksammades att avsändaren av mejlet även är firmatecknare för sökanden . Mot den bakgrunden registrerades handlingen i det pågående ärendet om bearbetningskoncession. Slutligen anförs att det utöver de principer som förvaltningslagen ger uttryck för – att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts – i inte finns någon särskild målsättning i fråga om handläggningstiden för den aktuella typen av ärenden. De åtgärder som har vidtagits för att tillgodose kravet på skyndsam och rättssäker handläggning innefattar att ytterligare en handläggare anställdes på den enhet som ansvarar för bl.a. förvaltningsärenden som gäller mineralfrågor för att förstärka enheten. följer vidare regelbundet upp antalet öppna ärenden med särskilt fokus på äldre ärenden. Inom departementet hålls även regelbundet utbildningar för medarbetare i bl.a. ärendehantering och förvaltningslagens krav. Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen understrukit vikten av att handläggningen i förvaltningsärenden inte fördröjs i onödan. Långa handläggningstider medför risker för rättssäkerheten och innebär att enskilda kan drabbas av både ekonomiska och personliga förluster. När regeringen handlägger och beslutar i förvaltningsärenden är det centralt att förvaltningsrättsliga principer upprätthålls. Även om det ärende som är föremål för utskottets granskning förefaller både omfattande och komplicerat, vilket givetvis kan motivera en längre handläggningstid än i mer rutinartade ärenden, måste det enligt utskottets mening krävas att tidsutdräkten beror på att ärendet är föremål för fortlöpande och relevanta beredningsåtgärder. Härutöver kräver, som utskottet har betonat, handläggningen av komplexa förvaltningsärenden en effektiv och ändamålsenlig organisation. I det aktuella ärendet vidtogs inga synbara handläggningsåtgärder på närmare . Detta innebär enligt utskottet en tidsutdräkt som inte är acceptabel. Av materialet framgår vidare att sökanden vid ett flertal tillfällen sökt kontakt med med önskemål om att få utveckla sin sak vid ett möte, men att departementet då har uppgett att ett möte inte är möjligt eftersom frågan rör ett kommande regeringsbeslut och ett ärende under handläggning. Utskottet kan konstatera att statsministern under utfrågningen i ett annat granskningsärende (avsnitt 3.4) till utskottet anfört att man som part har möjlighet att få framföra sin uppfattning muntligt, detta för att alla ska behandlas lika. Utskottet kan konstatera att departementsledningens besked till företrädare för det aktuella bolaget i frågan om möjligheterna till ett möte därmed inte verkar vara i linje med det förhållningssätt som statsministern anger och att det alltså verkar saknas ett gemensamt förhållningssätt inom till möjligheten för parter i förvaltningsärenden att få till stånd ett möte med det ansvariga departementet. 3.4 Tillståndsärende om utbyggnad av raffinaderi i I en anmälan till (dnr 1060-2019/20), bilaga A3.4.1, begärs att utskottet granskar regeringens och i synnerhet statsminister och vice statsminister hantering av ärendet om tillstånd för Preems utbyggnad av raffinaderiet i . Anmälaren menar att regeringen inte drar sig för att överpröva domslut på politiska grunder. I anmälan anges att Mark- och miljödomstolen i godkände Preems planer om en utbyggnad. Beslutet överklagades till Mark- och som beslutade att ta upp fallet till prövning. Därefter, , beslutade regeringen att ta över prövningen. Enligt anmälaren finns minst tre inslag i regeringens agerande som allvarligt utmanar domstolarnas oberoende och enskildas rättssäkerhet. För det första har regeringen kommit in i processen väldigt sent. Enligt en rapport från är det såvitt känt första gången regeringen ingriper i en domstolsprocess i ett så sent skede. För det andra verkar regeringen ha dragit i gång en sorts skenprocess. Vice statsminister fick när hon var med i Ekots lördagsintervju i radio frågan om Preem skulle få bygga ut. Hon svarade då att det ”absolut inte är hållbart att investera” i den typ av verksamhet som är aktuell. Anmälaren anför att det i konstitutionellt hänseende är allvarligt att regeringen eller åtminstone vice statsministern verkar ha bestämt sig för utgången innan prövningen har ägt rum. För det tredje använder regeringen den nya klimatlagen som trädde i kraft på ett sätt som inte var avsett. Enligt lagen ska regeringen föra en politik som utgår från de klimatmål som sätter upp. Regeringen hänvisar enligt anmälan till klimatlagen för att motivera sitt ingripande i prövningen av Preems ansökan. Att klimatlagen kan användas som en grund för regeringen att överpröva domstolsutslag och neka tillstånd i konkreta fall kommer enligt anmälan som en total överraskning för de flesta. Till grund för granskningen har bl.a legat en promemoria från , bilaga A3.4.2, samt kopior av skriftväxling mellan och Preem, bilaga A3.4.3. Därutöver har till grund för granskningen bl.a. legat regeringens beslut om förbehåll om tillåtlighetsprövning och underrättelser från och i , bilaga A3.4.4–6. Utskottet höll en offentlig utfrågning med klimat- och miljöminister , bilaga B6 och med statsminister , bilaga B8. Vidare har utskottet hållit en utfrågning med f.d. justitierådet och f.d. ordföranden i Mark- och , bilaga B9. Dom från Mark- och miljödomstolen vid (Preem) ansökte hos Mark- och miljödomstolen vid om tillstånd till befintlig och utökad verksamhet vid Preemraff i . I en deldom (mål nr 4708-16) lämnade Mark- och miljödomstolen i tillstånd till Preem enligt 9 och 11 kap. för befintlig och utökad verksamhet vid Preemraff . Ett antal miljöorganisationer och enskilda personer överklagade domen till Mark- och vid . Domen överklagades inte av någon av de myndigheter som har till uppgift att ta till vara miljöintressen i tillståndsprocesser. Regeringens beslut att förbehålla sig prövningen underrättade enligt 17 kap. 5 § första stycket regeringen om Preems ansökan. bedömde att verksamheten var en verksamhet som i betraktande av de intressen som enligt 1 kap. 1 § ska främja kunde antas få betydande omfattning eller bli av ingripande slag. I underrättelsen anförde att den ansökta verksamheten förväntades innebära att anläggningens utsläpp av koldioxid skulle öka från dagens ca till . Enligt bolaget skulle knappt hälften av utsläppsökningen motverkas av mindre utsläpp i användarledet. Bolaget hade angett att det var en prioriterad fråga att utreda vilka åtgärder som kunde vara tänkbara för att på kortare och reducera koldioxiodutsläppen. redogjorde även för en tidigare tillåtlighetsprövning i samband med en annan utbyggnad av Preems verksamhet. Vidare anförde att bolagets verksamhet dessutom omfattas av tillståndsplikt enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, vilket innebär att det inte med stöd av är möjligt att med villkor begränsa utsläppen av koldioxid. konstaterade att beslutade att införa ett klimatpolitiskt ramverk för nya klimatmål till 2030, 2040 och 2045, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. bedömde, mot bakgrund av vad som redovisats, att prövningen av den ansökta verksamheten och dess utsläpp av koldioxid var komplex och att det hade tillkommit omständigheter i ett relativt sent skede av Mark- och miljödomstolens prövning. bedömde därför att projektet var en verksamhet som i betraktande av de intressen som enligt 1 kap. 1 § ska främja kunde antas få betydande omfattning eller bli av ingripande slag, till följd av den ansökta verksamhetens klimatpåverkan. Nationella klimatmål, som har beslutats i enlighet med klimatlagen, är en del av miljömålssystemet. Vidare anfördes att eftersom förutsättningarna enligt 17 kap. 3 § var uppfyllda skulle underrätta regeringen enligt 17 kap. 5 § första stycket . Vidare anförde att myndigheten var medveten om att underrättelsen gjordes i ett sent skede av prövningsprocessen och var av uppfattningen att det generellt sett var att föredra att en underrättelse sker i Mark- och miljödomstolen. Vidare anförde att det mot bakgrund av vad som redogjorts för i underrättelsen, och då bl.a. tillåtligheten av den ansökta verksamheten var föremål för prövningen i Mark- och , var bedömning att det i detta fall likväl var lämpligt att underrätta regeringen. I en skrivelse till Miljö- och gjorde i kompletteringar utifrån ett regionalt perspektiv till underrättelse. ställde sig bakom bedömning att regeringen behövde pröva om bolagets utvidgade verksamhet kunde tillåtas. bedömning var att prövningen av verksamheten även ur ett regionalt klimatperspektiv är komplex och att det regionala klimatmålet riskerade att inte nås varför regeringen behövde intensifiera sitt arbete för att förbättra internationella styrmedel och göra ytterligare nationella satsningar som stödjer klimatomställningen av industrin. Vidare anförde att flera omständigheter hade tillkommit i ett relativt sent skede av Mark- och miljödomstolens prövning vilket gjorde att såg ett behov av att göra kompletteringar utifrån ett regionalt perspektiv. Regeringen beslutade med stöd av 17 kap. 3 § att tillåtligheten av den verksamhet vid Preemraff som Preem ansökt om tillstånd för ska prövas av regeringen enligt 17 kap. . I skälen för beslutet anförde regeringen att tillåtligheten får prövas enligt 17 kap. 3 § om verksamheten, i betraktande av de intressen som enligt 1 kap. 1 § ska främja, kan antas få betydande omfattning eller bli av ingripande slag. syfte är enligt 1 kap. 1 § att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Vidare anförde regeringen att vad som är en hållbar utveckling har konkretiserats genom de miljömål som har beslutat, däribland miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen anförde vidare att har antagit ett klimatramverk med nya klimatmål och en klimatlag. Det långsiktiga klimatmålet är att ska nå nettonollutsläpp för att därefter uppnå negativa utsläpp. Regeringen bedömde att den verksamhet vid Premraff som ansökan avsåg kunde antas få sådan betydande omfattning och bli av sådant ingripande slag som avses i 17 kap. 3 § . Yttrande från Mark- och vid Mark- och överlämnade ett yttrande till regeringen . Domstolen ansåg att verksamheten vid Preemraff i kan tillåtas. Domstolen ansåg att den s.k. stoppregeln i 2 kap. 9 § inte kan tillämpas på en verksamhet som ingår i EU:s utsläppshandelssystem för växthusgaser. Enligt domstolen har inte klimatlagen någon rättsverkan vid prövning av tillstånd till enskilda verksamheter. Domstolen ansåg också att klimatmålen som beslutades av 2017 inte innebär någon förändring av de krav som kan ställas på koldioxidutsläpp vid prövning av tillstånd till enskilda verksamheter som ingår i utsläppshandelssystemet. I en skrivelse till regeringen återkallade Preem sin ansökan. Intervjuer med miljö- och klimatminister I Ekots lördagsintervju intervjuades miljö- och klimatminister bl.a. om Premraffs ansökan om att bygga ut raffinaderiet i . På en fråga från intervjuaren om Preem skulle få bygga ut om fick bestämma uppgav följande: Som miljöpartist ser jag naturligtvis att det absolut inte är hållbart att investera i mer infrastruktur för fossila bränslen. När vi ska få ner utsläppen till noll i mitten av det här seklet. Och om jag bara får säga något om hur akut det här läget är. Vi hörde alldeles på nyheterna om hur det brinner historiskt stora bränder i . Vi har haft här i – det brinner. Om man tittar på hur de här väderhändelserna utvecklar sig, så hade världen ungefär 200 extrema väderhändelser , nu är det 800. Det är översvämningar, orkaner och extrema bränder. Vi väntar oss en havsnivåhöjning som kommer att förstöra grundvatten för städer och tvinga 200 miljoner människor på flykt. Det är den situation vi befinner oss i. Och behöver vi investera i förnybara bränslen. Inte ytterligare investeringar för fossila bränslen. I intervjun uttalade sig även om bl.a. bakgrunden till att regeringen beslutade att ta över prövningen av ärendet och arbetet med att se över lagstiftningen med anledning av de nya klimatmålen. Även medverkade i Ekots lördagsintervju. Vid intervjun uppgav hon bl.a. att det är en principiellt viktig fråga som regeringen lyft till sitt bord. Hon sade också att det inte är unikt att regering prövar frågan om tillstånd till en stor investering med en stor miljöpåverkan och där man även måste väga in samhällshänsyn. Vidare sade hon att det är första gången regeringen ska pröva en anläggning där man måste se om vi klarar klimatmålen. Prövningen ska göras av hur verksamheten förhåller sig till de regler som styr miljöprövningen men också hur den förhåller sig till klimatmålen. Vidare sade hon att man ska komma ihåg att klimatlagen togs för bara . Väldigt mycket av den lagstiftning som vi har är inte anpassad för att vi ska klara klimatmålen. Regeringen har därför tillsatt en stor utredning som ska titta över lagstiftning. I en artikel med rubriken spel före Preems beslut på tidningen angavs att statssekreterare inför Preems beslut att återkalla sin ansökan suttit i hemliga möten med bolagets verkställande direktör. Vidare angavs att statssekreteraren hade skickat förhandsinformation om budgetsatsningar till bolaget. I ett e-postmeddelande skrev statssekreteraren följande: Ytterligare goda nyheter, bra om ni hejar på (efter publicering såklart): presenteras satsning på statliga kreditgarantier för stora investeringar i , som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Kommer som sagt , i DI. Till uppgav statssekreteraren att hon inte brukar skicka e-postmeddelanden med förhandsinformation om budgeten till bolag. Statssekreteraren uppgav vidare bl.a.: ”Det här är en information alldeles innan den kom ut och kommunicerades. Det är däremot inte information som handlar om vad som skulle kunna gå till dem, eller inte”. På en fråga från om Preem har sagt att de drar tillbaka sin ansökan om regeringen inför kraftfulla kreditgarantier svarade statssekreteraren: ”Absolut inte” Preems verkställande direktör uppgav till att Preem välkomnar en öppen och konstruktiv dialog samt att ”…vår korrespondens med regeringen har varit en naturlig del i den politiska processen.” Vidare angavs i artikeln att statssekreterare skickade information om att en reduktionsplikt ska presenteras av Per dagen efter, kl. 8.15 i P1. Preems verkställande direktör svarar med att tacka för en ”heads-up”. I artikeln angavs också att skrev på Twitter att skälet till att Preem drog tillbaka sin ansökan bl.a. var regeringens beslut om en mer ambitiös reduktionsplikt och stöden till drivmedelsproduktion. I twittermeddelandet skrev : Preem drar tillbaka ansökan om utbyggnaden av raffinaderiet i . Starka skäl enl Preem är regeringens beslut om en mer ambitiös reduktionsplikt i och nya stöd till inhemsk förnybar drivmedelsproduktion. #klimat #grönomställning Det angavs i artikeln att kände till dialogen som statssekreteraren haft med Preems verkställande direktör. sa till tidningen: ”Preem har aldrig ställt några krav på . Vi driver politik för att förhindra en klimatkris.” Hon sa också: ”vill ha ett förbud mot fossila bränslen. Jag tror alla förstår att det är ganska långt från att gå oljebolagens intressen. Vi har andra partier som gör sådant.” Vidare angavs i artikeln att Preems verkställande direktör och statssekreterare träffades i ett möte på departementet . Mötet ägde rum på Preems initiativ och efter en veckas betänketid svarade statssekreteraren följande: Vore värdefullt att ses för att diskutera möjliga vägar framåt. I min kalender finns en lucka torsdag em, hoppas ni kan komma hit då för ett möte, du plus en. Från vår sida kommer jag samt en tjm från . Av en promemoria från mötet framgick enligt artikeln att man diskuterade tidsplanen, samt att Preem berättade om sin plan för samhällsviktig verksamhet i en hållbar framtid. bad att få ta del av mötesanteckningar från samtliga möten som statsrådens statssekreterare haft med företrädare för Preem. Tidningen fick uppgifter om ett möte . Av artikeln framgår att statssekreteraren och Preems verkställande direktör hade ett möte även . svarade statsrådet på en interpellation om prövningen av Preems ansökan (ip 2019/20:158). anförde som svar på interpellationen bl.a. följande (prot. 2019/20:59): Regeringens beslut att förbehålla sig tillåtlighetsprövningen av en verksamhet sker som regel efter underrättelse från en myndighet eller kommun. Gällande Preemraff fattade regeringen beslut om att förbehålla sig prövningen av tillåtligheten efter underrättelse från . Det är en fördel om denna underrättelse kommer i ett tidigt skede, men det finns ingen bortre tidsgräns för när den kan ske. I fallet Preemraff inkom denna underrättelse efter att målet överklagats till Mark- och . Jag kan inte spekulera i regeringens framtida handlande, eftersom en saklig bedömning måste göras i varje enskilt fall. Däremot vill jag poängtera att det är fördelaktigt om regeringen underrättas i ett tidigt skede av en prövningsprocess. Att regeringen i det fall som nämner har förbehållit sig tillåtlighetsprövningen beror på att den planerade verksamheten vid Preemraff kan antas komma att ha en stor påverkan på möjligheten att nå klimatmålen. Vidare anförde bl.a. följande: Först och främst är det absolut inte ovanligt att regeringen provar tillåtligheten av stora verksamheter. Till exempel kan nämnas vägprojekt som E4 Förbifart , Ostlänken, det slutliga förvaret av kärnbränsle i och en ny farled till . Alla dessa ligger på regeringens bord. Sedan var det ett antal instanser, personer och organisationer som underrättade regeringen om den planerade utbyggnaden av Preemraff i . Det är en väsentligt stor investering vad beträffar påverkan på miljö och vår förmåga till att nå upp till de av beslutade klimatmålen. Det här skulle öka utsläppen för del , eller . Därför underrättade regeringen. Det gjorde man efter det att klimatlagen hade trätt i kraft. – vår myndighet – hänvisade till klimatlagen. Det är alltså inte så att har förlorat i någon som helst instans eller har lagt sig i en rättsprocess, utan det här är en fullständigt vanlig process. Nej, den är inte vanlig eftersom det är första gången en myndighet hänvisar till klimatlagen, men att regeringen får in den typen av ärenden är inte ovanligt. Det är i och för sig önskvärt att den typen av ärenden lyfts upp i en rättsprocess. Enligt ska regeringen lämna besked till domstolen i de fall regeringen förbehåller sig prövningen. Med detta menas att när väl regeringen har fattat ett beslut om förbehåll ska det beslutet genast skickas till domstolarna så att de kan anpassa sin handläggning av och bereda ärendet på ett riktigt sätt. Det har tidigare hänt att Mark- och har beslutat att överlämna ett överklagat ärende till regeringen trots att mark- och miljödomstolen har dömt i målet. Det här är förstås en viktig fråga för hur regeringen ska klara att leva upp till klimatlagen, som är beslutad av . Där har vi sagt att varje regering har ett ansvar för att vi ska kunna klara att nå nettonollutsläpp till 2045. Det regeringen ska göra är naturligtvis inte att besluta i varje enskilt fall för nya verksamheter, utan vi har satt igång en utredning för att se över all relevant lagstiftning för att det ska vara klart och tydligt hur man ska bedöma i de fallen. är helt central i frågan, och en utredning ska titta på den. Direktiven till utredningen är klara, men en utredare har ännu inte utsetts. anförde också följande: För att svara på fråga: Det var inte så att vi tog över ett ärende efter att ett domslut hade fallit. Det var ju så att ärendet hade överklagats och att domstolen hade beslutat att ta upp det. Det var då vår myndighet reagerade och underrättade regeringen. i underrättade också regeringen, och och flera privatpersoner gjorde detsamma. Detta skedde utifrån den klimatlag som inte fanns när ärendet inleddes. Vi har alltså en ny lag, och det är viktigt att vi kan pröva verksamheter som tydligt är försvårande för att vi ska uppnå det som är det övergripande målet i , nämligen att vi ska klara miljömålen. Ett klimatmål är ett av dessa miljömål. Jag vill upprepa att det är viktigt för regeringen att vi ser över all relevant lagstiftning så att det blir tydligt att vi inte försvårar för denna eller kommande regeringar att uppnå klimatmålen. Hela – kommuner, företag och näringsliv – ska ha tydliga regler och lagar att förhålla sig till så att man vet vad som gäller. Om regeringen inte hade valt att ta upp detta ärende hade vi haft ett betydligt mindre handlingsutrymme – det hade försvårat för regeringen att uppnå klimatmålen. Det är denna politiska bedömning som måste in i ett sådant här stort ärende, som påverkar vår förmåga att nå de av beslutade målen när det handlar om att nå klimatneutralitet till 2045. Det är viktigt att vi har förutsägbarhet och att vi också har ett framgångsrikt näringsliv.