bet · H701UU10 · 2020-06-05 00:00:00 — Bland dessa finns , , , och . Syftet med lagarna är att straffa personer som gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter, oavsett deras nationalitet. Riktade s.k. Magnitskijsanktioner anses vara mycket effektiva eftersom de straffar just de som är ansvariga som vanliga medborgare inte drabbas. Lagstiftningen kan också verka avskräckande eftersom sanktionen blir kännbar för den enskilde. Vi anser inte att EU bör fatta beslut om Magnitskijsanktioner. Däremot anser vi att EU kan ha en roll i att främja effektiva sanktioner genom att bidra till tids- och innehållsmässig samordning av medlemsstaternas beslut om detta. Vi anser därför att regeringen bör verka för en synkronisering av Magnitskijsanktioner inom EU. Detta bör tillkännage för regeringen. En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. För oss är en Magnitskijlagstiftning på EU-nivå prioriterad. En process för detta har påbörjats. Om den processen inte skulle fullföljas anser vi att bör införa en nationell Magnitskijlagstiftning. I ett sådant skede bör dessutom söka samarbete med andra likasinnade länder för att driva frågan om att införa Magnitskijlagstiftning. Detta samarbete bör även inkludera relevanta länder utanför EU, som och . Detta bör tillkännage för regeringen. En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Även om det inte är enkelt att förhindra brott mot mänskliga rättigheter i länder som inte har ett fungerande rättssamhälle eller demokratiska institutioner finns det sätt att minska risken för korruption eller brott mot mänskliga fri- och rättigheter. Olika varianter av Magnitskijlagar, likt den som först antogs av 2012, har antagits av flera länder. Bland dessa finns , , , och . Syftet med lagarna är att straffa personer som gjort sig skyldiga till brott mot mänskliga rättigheter, oavsett deras nationalitet. Riktade s.k. Magnitskijsanktioner anses vara mycket effektiva eftersom de straffar just de som är ansvariga som vanliga medborgare inte drabbas. Lagstiftningen kan också verka avskräckande eftersom sanktionen blir kännbar för den enskilde. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en svensk Magnitskijlagstiftning. Detta bör tillkännage för regeringen. En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (C, L) av (C), (L) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del och 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del. Vi konstaterar att det inom EU pågår diskussioner om att införa en gemensam EU-lagstiftning som möjliggör s.k. Magnitskijsanktioner. Även om det finns tecken på att arbetet förs framåt finns det risk för att EU-processen blir utdragen, och utgången är oviss. Vi anser därför att ska ta fram ett förslag till en nationell Magnitskijlag. I utredningen av frågan ska man pröva förutsättningarna för att samla en koalition av villiga bakom en likartad lagstiftning, t.ex. med likasinnade länder som de nordisk-baltiska i NB8-kretsen. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (M, C) av (M), (C), (M), (M) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del och 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 13 i denna del, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 13, 15 och 19, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 11. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från rysk aggressivitet gentemot sina grannar. har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt att närma sig till EU. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Sedan har startat ett ambitiöst program för att stärka landets militärmakt. Under den nuvarande regimen har dessutom visat att landet inte väjer för att använda militära medel för att flytta på gränser, som var fallet vid aggressionen mot och den illegala annekteringen av 2014. Detta är helt oacceptabelt. ockupation måste upphöra. Den europeiska säkerhetsordningen där varje land bestämmer över sina egna vägval utan hot och våld från andra länder måste återupprättas. EU:s ekonomiska sanktioner mot har införts som ett svar på rysk aggression och annekteringen av . Att EU har kunnat enas om omfattande sanktioner mot och hålla fast vid dem har varit ett styrkebesked för EU. Sanktionerna riktas mot personer och företag som bär ett ansvar för den uppkomna situationen i och inkluderar bl.a. att frysa ryska tillgångar, importförbud mot vissa varor och reseförbud till EU för vissa individer. Även och andra länder har infört liknande åtgärder. bör verka för att EU:s sanktionsregim mot bibehålls och utökas om inte krigföring och annektering av upphör. Sanktionerna är en viktig markering från EU:s sida mot ryska brott mot internationell rätt och sätter ekonomiskt tryck på . Detta bör tillkännage för regeringen. Brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3502 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22–24 samt 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkandena 23–27 och 29. I meddelade att fri lejd kommer att ges åt 100 000 migranter att okontrollerat ta sig över gränsen till . Det innebär att gör verklighet av de hot genom vilka landet utpressat EU på enorma summor pengar, allt för att EU formellt ska kunna behålla en föråldrad, skadlig och ohållbar migrationslagstiftning. Medlemsstaterna har i olika grad anpassat sig efter den nya verklighet som råder där legitima skyddsbehövande ersatts av ekonomiska migranter och andra personer utan skyddsskäl som tar tillfället i akt att söka sig till och . Asylrätten kan inte upprätthållas eftersom det i praktiken visat sig svårt att verkställa utvisningar när någon väl tagit sig in i ett land på illegal väg. Det är väl känt att en stor andel av de migranter som nu skickat mot gränser har som slutdestination. har vi i lärt oss läxan allra sämst. agerande inför den migrationskris som kulminerade var alltför saktfärdigt och de åtgärder som vidtogs har dessutom med tiden successivt urvattnats. Detta har lett till en asylkollaps, vars effekter nu märks i hela det svenska samhället. När vi nu ser upprinnelsen till en ny anstormning krävs skarpa åtgärder med reell effekt. Med anledning av denna allvarliga händelseutveckling väckte en motion med ett antal förslag i en handlingsplan för att motverka en ny migrationskris. Ett av de förslag som släppte fram för behandling är att det stöd och bistånd som riktas till som stat eller dess myndigheter, både för svensk del och sådant som förmedlas via EU eller dess medlemsstater, omgående bör upphöra. Dessa medel bör i stället riktas om till att motverka effekterna av provokationer, t.ex. genom Frontex eller nationella skyddsåtgärder som vidtas av . Detta anser vi att bör tillkännage för regeringen. Vi står givetvis fortfarande bakom de ståndpunkter som framförts i våra motioner som behandlas i betänkandet. Under de nu rådande förhållandena har vi emellertid valt att inte föra alla yrkanden till kammaren för behandling. Brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:3502 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkandena 22–24 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkandena 23–27 och 29. har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare. EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det skamliga avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . har problemen med avtalet blivit alltmer uppenbara. När den turkiska regimen hotade att skicka samtliga landets flyktingar till gränsen mot reagerade EU genom att till varje pris försöka hålla människor på flykt borta från . EU:s kritik mot är fortfarande försiktig och flyktingarna hamnar i kläm i stormaktsspelet mellan och . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . Jag anser därför att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och för att alla som fängslats på politisk grund friges. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (V) (V) anför: Kvalificerad majoritet som beslutsform i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Regeringens underlag är otillräckligt för att bedöma konsekvenserna för svensk utrikespolitik. Det är otydligt vilka konsekvenser en förändring skulle få ur ett konstitutionellt perspektiv. Det är också mycket otydligt vilka delar som regeringen anser ska omfattas av förändringen med ökad användning av kvalificerad majoritet. är motståndare till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Kravet på konsensus leder till att EU ofta hindras från att ta progressiva positioner i viktiga frågor, t.ex. att försvara aborträtten och stärka satsningar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Det leder också ofta till att EU agerar långsamt och vagt, med urvattnade skrivningar. Det betyder inte att vi vill gå mot en ordning där majoritetsbeslut gäller. Med en sådan ordning skulle risken för att utrikespolitiken kapas av de reaktionära och rasistiska krafterna i öka. vill i stället att utrikespolitiken återgår till att bli en helt nationell kompetens. I en sådan ordning skulle svensk utrikespolitik bli starkare och mer relevant i sin omvärld. EU:s utrikespolitik måste också bli mer konsekvent. behandlas lika fall olika beroende på vilka länder det handlar om. Ekonomiska och politiska relationer har större betydelse än respekten för mänskliga rättigheter och folkrätten. Regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) motsätter sig deltagande i Pesco och utvecklingen mot ett alltmer militariserat EU. har sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Sedan vi blev medlemmar i unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är vi med och bidrar till militariseringen av EU, vårt samarbete med Nato stärks och det uppstår allt oftare frågetecken kring de internationella militära insatser vi deltar i. Deltagandet i Pesco innebär ytterligare ett steg i samma riktning. är emot denna utveckling. Ett deltagande i Pesco innebär dessutom en rad åtaganden som rör viktiga försvars- och säkerhetspolitiska områden. De deltagande medlemsstaterna åtar sig att arbeta för att de gemensamma målsättningarna ska uppfyllas. Det handlar bl.a. om investeringar i försvarsmateriel, om att ge stöd till gemensamma EU-insatser och bidra till EU:s stridsgrupper, snabbare militär rörlighet mellan länderna samt om att genomföra stridsgruppsövningar – en rad åtgärder som kan komma att påverka framtida försvarsbudgetar. Pesco är ett samarbete av mellanstatlig karaktär, någonting regeringen lutar sig mot i propositionen om deltagande (prop. 2017/18:44). Icke desto mindre innebär samarbetet en tydlig inriktning där målet är att bygga en tätare försvarsunion inom EU. Man motiverar ett svenskt deltagande med komplexa säkerhetspolitiska utmaningar i . Men utvecklingen av en alltmer militariserad union bidrar snarare till ökad upprustning och oro än till minskade spänningar. menar att en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik är avgörande för handlingsfrihet även . Vi vill att främst ska inrikta sin internationella säkerhetspolitik på fredliga lösningar och på att förebygga kriser snarare än att förespråka militära lösningar. EU är långt ifrån att vara det s.k. fredsprojekt som det så ofta misstas för att vara. Starka krafter inom EU arbetar för att militarisera unionen. Federalistiska strömningar arbetar aktivt för ett militariserat , och det europeiska militärindustriella komplexet ser sin chans att göra stora pengar på vapen och militärutrustning. har tidigare intagit en förhållandevis skeptisk hållning till en sådan utveckling. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 2019/20:3523 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva frågan om konditionalitet när medlemsländerna förhandlar om långtidsbudgeten –2027, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta att verka för en minskning av EU:s budget samt börja driva på för en klimatomställning i stället för militarisering och gränsbevakning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU inför en feministisk budget, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på 70 procents minskade utsläpp till 2030 och nollutsläpp till 2040 samt kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att alla EU:s handelsavtal ska innehålla bindande miljö- och klimatklausuler samt att inga avtal ska tecknas med länder som inte skrivit under , och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör verka för en uppdatering av det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen genom att inkludera ekocid i Romstadgan och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förhandlingarna med om ett medlemskap ska frysas och alla de förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för ett ökat mellanfolkligt utbyte och samarbete mellan befolkningarna i EU och och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s riktlinjer för export av krigsmateriel innebär ett förbud av export till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, diktaturer och krigförande stater och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU inför ett vapenembargo mot de stater som ingår i den saudiskledda koalitionen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inga fler odemokratiska EU-handelsavtal tecknas och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU försvarar kvinnors ekonomiska rättigheter och inför en feministisk handelspolitik, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla EU-länder ska ge av bni i utvecklingsbistånd och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla EU-länder ger av bni till de minst utvecklade länderna och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig att EU fördjupar sitt samarbete med på något område och suspendera det nuvarande associeringsavtalet så länge inte avvecklar bosättningarna och vägspärrarna på ockuperat område, avbryter blockaden av och upphör med byggandet av muren på , och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta initiativ till att EU inför ett vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU kräver att den utlovade folkomröstningen om självständighet hålls och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU säkerställer att handelsavtal och fiskeavtal mellan och , i enlighet med beslut, inte innefattar territorium så länge folk, via deras legitima representant , inte har gett sitt samtycke, och detta tillkännager för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU slutar finansiera den libyska och att relationer med ska bygga på full respekt för asylrätten och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU och () bör agera för en snabb evakuering och vidarebosättning av flyktingar och asylsökande från och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör motverka alla beslut som innebär att asylrätten och flyktingars mänskliga rättigheter kränks och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett regelverk som innebär öppna böcker, minskade förmåner och sänkta politikerarvoden för alla EU-parlamentariker och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att endast ska sammanträda i , och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:3524 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den övergripande utvecklingen i EU och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rådet för allmänna frågor och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utrikestjänst och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska civilskyddsmekanismen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konsulär beredskap och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den externa investeringsplanen och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s bilaterala och regionala förbindelser och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s makrofinansiella stöd till länder som inte är medlemmar i unionen, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell suveränitet i skattepolitiken och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bolagsbeskattning och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beskattning av den digitala ekonomin och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den andel av svenska momsintäkter som EU tar från bör upphöra och endast gå till svensk statsbudget och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mellanstatligt administrativt samarbete kring momsbedrägerier och informationsdelning och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bekämpande av skattebrott och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en överstatlig europeisk skattemyndighet och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om datalagring och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förordningen om en europeisk kust- och gränsbevakning och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativ till frihetsberövanden och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fungerande asylsystem och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrat samarbete inom återvändandearbetet och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka EU:s yttre gränser och tillkännager detta för regeringen.