bet · H801FöU1 · 2020-12-01 00:00:00 — har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör se över möjligheterna att tillåta samhällets alarmeringstjänst att positionera hjälpsökandes mobiltelefoner per automatik (bet. 2018/19:FöU7 punkt 19, rskr. 2018/19:179). Regeringen anför i budgetpropositionen att SOS Alarm 2019 lanserade en 112-app för varning och information om inträffade olyckor och kriser. Applikationen möjliggör också en exakt positionering av var den som ringer 112 befinner sig. SOS Alarm beslutade även att införa användningen av en teknik som gör det möjligt för bolaget att ta emot och till samhällets hjälporgan vidareförmedla exakta positionsuppgifter som vid 112-samtal genereras automatiskt genom inbyggda gps-mottagare i smarta telefoner (Advanced Mobile Location, AML). Regeringen anser att tillkännagivandet är tillgodosett genom de vidtagna åtgärderna och att det därmed är slutbehandlat. Vidare har tillkännagett att regeringen mot bakgrund av utredningen för vår gemensamma säkerhet (Ds 2017:7) utan dröjsmål bör vidta åtgärder för att åstadkomma en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar (bet. 2017/18:FöU7 punkt 43, rskr. 2017/18:218). Regeringen anger att tillgång till säkra och robusta mobila system för både tal- och datakommunikation är en förutsättning för att samhällsviktiga aktörer ska kunna utföra sina uppdrag på ett effektivt sätt. Det nuvarande Rakelsystemet bygger på äldre teknik med begränsad kapacitet och räcker inte till för att möta användarnas nuvarande och framtida behov. I vårändringsbudgeten aviserade regeringen därför att MSB kommer att ges två uppdrag när det gäller att etablera ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar (prop. 2019/20:99). Regeringen har därefter gett i uppdrag åt MSB att anskaffa och tillhandahålla tjänster för mobil datakommunikation till användare av Rakelsystemet (Ju2020/02484/SSK) och genom det påbörjat arbetet för att utveckla och etablera generation 2 (). För att helt kunna ersätta det befintliga Rakelsystemet har regeringen även gett i uppdrag åt MSB att analysera och lämna förslag på hur det samlade behovet av ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar bäst kan tillgodoses (Ju2020/02485/SSK). Regeringen anser att tillkännagivandet är tillgodosett genom de vidtagna åtgärderna och att det därmed är slutbehandlat. Ett tillkännagivande bedömer regeringen inte som slutbehandlat. Det rör det som har tillkännagett för regeringen om att den skyndsamt bör låta genomföra en bred och genomgripande utredning som syftar till att finna generella lösningar för de olika situationer där totalförsvarets intressen behöver särskilt skydd (bet. 2016/17:FöU5 punkt 8, rskr. 2016/17:175). Utskottet vill understryka vikten av att kunna bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutas av . Detta är i linje med vad Försvarsberedningen framhöll i rapporten (Ds 2017:66) om att förmågan att utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret bör stärkas och att resultatindikatorer för det civila försvaret är en förutsättning för att kunna följa upp utvecklingen. Utskottet kan dock notera utmaningen i detta då målen för det militära försvaret och det civila försvaret, med sina grundläggande uppgifter att försvara sig mot ett väpnat angrepp, inte har prövats. Det är också en utmaning när man bedömer resultaten för samhällets krisberedskap där regeringen mycket riktigt understryker att bedömningsgrunder och resultatindikatorer ger en viss information om samhällets krisberedskap, men att resultaten även påverkas av andra faktorer som demografiska förändringar, teknisk utveckling, det säkerhetspolitiska läget, ändringar i befolkningens levnadsvanor och hälsoutveckling samt ett förändrat klimat. Utskottet konstaterar att utvecklingen av såväl ekonomisk styrning som resultatredovisning har varit aktuell . Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter, bl.a. för att kunna göra jämförelser . Som helhet delas bedömningen av att en hel goda resultat uppnåtts inom ramen för utgiftsområdet men att en hel del återstår att göra. Det bör nämnas i sammanhanget att regeringen föreslår nya mål för såväl totalförsvaret och det militära försvaret som det civila försvaret i den försvarspolitiska inriktningspropositionen –2025 (prop. 2020/21:30), vilka bereds i betänkande 2020/21:FöU4. Utskottet vill understryka vikten av att förbättringsarbetet på området fortsätter från regeringens sida för att ska kunna ta ställning till redovisningen av uppnådda resultat. Detta inkluderar utvecklingen av uppföljningsbara och tydliga delmål samt relevanta bedömningsgrunder och resultatindikatorer. Utskottet utgår från att det arbete som har påbörjats med att utveckla indikatorer för t.ex. bevakningsansvariga myndigheters samt prioriterade regioners och kommuners arbete med civilt försvar även kan bidra till att förbättra regeringens resultatredovisning till . En viktig del i arbetet med att utveckla uppföljningen av det civila försvaret är att samordna, strukturera och bygga på det arbete som genomförs av centrala aktörer, bl.a. i fråga om samhällets krisberedskap. Eftersom den innevarande inriktningsperioden avslutas förutsätter utskottet att regeringen kommer att redovisa det gångna försvarsbeslutet och dess måluppfyllnad . När utskottet tillstyrkte regeringens förslag till försvarsmaktsorganisation 2016 betonade utskottet att det är avgörande för höjningen av den operativa förmågan att alla krigsförband är personellt och materiellt uppfyllda och samövade. Mer specifikt i fråga om det militära försvaret delar utskottet regeringens samlade bedömning att den operativa förmågan bör stärkas, bl.a. genom att man kommer till rätta med den underdimensionerade logistikfunktionen. I fråga om materielförsörjningen konstaterar utskottet att det pågår flera större anskaffnings- och utvecklingsprojekt och att en ny finansiell styrmodell och förändrad ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten och FMV håller på att införas. Detta är i grunden positivt och ska kunna ge en bild av ekonomiskt utfall med anledning av leverantörskostnader. Utskottet noterar dock att regeringen har tidigarelagt anslagsbelastningen för halvtidsmodifieringen av ubåten och den nya ubåten . Utskottet välkomnar regeringens tydliga ekonomiska redovisning när det gäller uppföljningen av riktlinjebeslut för investeringar men noterar att det inte finns någon bedömning av de operativa konsekvenserna. Utskottet noterar att återinvesteringskvoten sjunkit. Återinvesteringskvoten är 0,25, vilket är en stor förändring jämfört med föregående års kvot som var 0,99. Förändringen beror enligt regeringen på övergången till den nya finansiella styrmodellen . Utskottet bedömer att resultatredovisningen skulle kunna ge en tydligare bild av hur materielförsörjningen bidrar till den operativa förmågan när får information om att materiel förs över från FMV till Försvarsmakten vid faktiska leveranser i stället för information om att anslaget belastats i samband med en milstolpe. Mot bakgrund av propositionens redovisning av pågående materielprojekt kan utskottet med viss oro konstatera att det är påfallande mycket materiel som ännu inte har levererats till Försvarsmakten och därför inte heller kan bidra till att stärka den operativa förmågan. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att även om flera åtgärder har vidtagits behöver styrningen och uppföljningen på försvarsområdet utvecklas ytterligare. Mot bakgrund av de ekonomiska tillskott som tillförts det militära försvaret och de utmaningar som funnits när det gäller ekonomisk planering och underlag anser utskottet, likt regeringen, att det är angeläget att säkerställa att såväl Försvarsmakten som FMV har väl fungerande metoder för ekonomisk styrning, planering och uppföljning. I fråga om samhällets krisberedskap och civilt försvar ser utskottet utmaningar i möjligheter att styra och följa upp det fredstida krisberedskapsarbetet som saknar riksdagsbundna mål, inte minst mot bakgrund av att samhällets krisberedskap ska utgöra en grund för det civila försvaret. När det gäller skyddet mot olyckor anger regeringen att samhällets förmåga att förebygga bränder har utvecklats positivt men att det finns områden där det behövs en vidareutveckling, vilket utskottet instämmer i. Utskottet noterar att den samlade förmågan att genomföra räddningsinsatser överlag i grunden anses god men att vissa kommuner behöver utveckla sin förmåga att hantera komplexa och omfattande olyckor. Utskottet har därför tidigare tillstyrkt regeringens proposition om en effektivare (prop. 2019/20:176, bet. 2020/21:FöU3, rskr. 2020/21:22) bl.a. för att det finns utrymme för kommuner att utveckla sin förmåga till övergripande ledning och samverkan vid omfattande räddningsinsatser. KBV täcker många politikområden inom vilka ett gott arbete utförs. Utskottet noterar dock med viss oro att beredskapen inte har kunnat upprätthållas fullt ut i fråga om miljöräddningstjänst på grund av ett ansträngt personalläge. Utskottet utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att KBV ska kunna upprätthålla också denna beredskap. Utskottet ser vidare positivt på att SOS Alarms tydliga resultatförbättring i fråga om medelsvarstiden för larmanrop till nödnumret 112 har bibehållits och att ny teknik för exakt positionering av hjälpsökande vid hantering av larmanrop till 112 nu är operativt tillgänglig. Utskottet uppfattar också att på ett ändamålsenligt sätt har bidragit till det olycksförebyggande arbetet i samhället. Utskottet bedömer att det fortfarande finns ett behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Det kan noteras att regeringen bedömer att statliga myndigheters rapportering av allvarliga it-incidenter behöver öka. Utskottet avser att noga följa utvecklingen av det nya cybersäkerhetscentret till vilket flera myndigheter bidrar. I övrigt ser utskottet positivt på att SSM har bidragit till att verksamheter med strålning bedrivs strålsäkert och att steg har tagits för att stärka beredskapen vid kärntekniska anläggningar. Utskottet förutsätter att regeringen arbetar för att säkerställa en långsiktig nationell kompetensförsörjning inom strålsäkerhetsområdet bl.a. eftersom vissa strålskyddskompetenser kommer att behövas om en större olycka skulle inträffa. När det gäller elsäkerhet välkomnar utskottet att antalet dödsolyckor orsakade av el minskar , men vill lyfta fram utmaningen med att det fortfarande inträffar i genomsnitt två dödsfall . Den ändring som infördes genom en ny elsäkerhetslag (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. 2015/16:265) för att förbättra tillsynen av elektriska anläggningar, elinstallationsföretag, elinstallatörer och elektriska varor bedömer utskottet har inneburit att en viktig grund för ökad elsäkerhet skapats. När det gäller regeringens återrapportering av hur den har behandlat ett antal av tillkännagivanden konstaterar utskottet att regeringen bedömer att två tillkännagivanden är slutbehandlade. Utskottet har inte några invändningar mot regeringens bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt regeringens förslag. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. godkänner tre investeringsplaner och bemyndigar regeringen att besluta om vissa krediter i . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkterna 1–4 och 6–9. avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Bakgrund och tidigare behandling antog regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 6. Anslaget uppgick till ca . Därmed avslog de alternativa budgetförslag som förts fram i två motioner (M, SD). antog också regeringens förslag om beställningsbemyndiganden som innebar att åtog sig att anvisa ca för betalningar som måste göras när de ekonomiska åtagandena infrias samt om godkännande av investeringsplaner för vissa av Försvarsmaktens investeringar och för beredskapsinvesteringar hos MSB. gav bl.a. också ett bemyndigande till regeringen om att inrätta fyra militärregionstaber. Slutligen avslog ett motionsyrkande om att skulle tillkännage för regeringen att den bör återkomma till med förslag om att inrätta en inspektion för totalförsvaret i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Övriga motionsyrkanden avslogs också. Utskottet noterade att regeringen hade tagit viktiga steg mot en ökad totalförsvarsförmåga och en sammanhängande planering för beredskap inom civilt försvar och lade stor vikt vid att det arbetet skulle fördjupas ytterligare . Utskottet hänvisade bl.a. till att skulle få ett samlat förslag till totalförsvarsbeslut . Totalförsvarets förmåga behöver fortsatt stärkas, enligt regeringen. I budgetpropositionen anförs att regeringen avser att lämna en försvarspolitisk proposition till . Detta gjorde den också (prop. 2020/21:30). Propositionen bereds i betänkande 2020/21:FöU4 förutom den säkerhetspolitiska delen som bereds i betänkande 2020/21:UFöU4. För att totalförsvaret ska stärkas under den kommande försvarsbeslutsperioden föreslår regeringen att anslagen till såväl det militära som det civila försvaret tillförs ytterligare medel. Regeringen föreslår att tillförs det militära försvaret och tillförs det civila försvaret 2021. Vidare aviserades i budgetpropositionen att anslagen till det militära försvaret, utöver tidigare fattade beslut, ökas med 2022 . Denna inriktning ligger fast. Det civila försvaret ska tillföras 2022, 2023, 2024 och 2025. ska utgiftsökningen så långt som möjligt finansieras med avgifter. En avgift ska i första hand finansiera statens kostnader för den funktion för nationellt samordnad försörjningsberedskap som först ska utredas, enligt regeringen. I budgetpropositionen bedöms vidare att cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande. Inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret innebär att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Den utökade samordning som etableringen av centret innebär kommer att utgöra en viktig komponent i utvecklingen av informations- och cybersäkerheten i . Regeringen föreslår att sammanlagt tillförs 2021 för det samlade arbetet med att inrätta ett cybersäkerhetscenter. Det systematiska arbetet med informations- och cybersäkerhet bör stärkas ytterligare hos aktörer inom totalförsvaret. Inriktning det militära försvaret Det militära försvaret behöver fortsatt stärkas och den samlade operativa förmågan öka, anger regeringen som alltså föreslår att tillförs det militära försvaret 2021. Vidare aviserades i budgetpropositionen att anslagen till det militära försvaret, utöver tidigare fattade beslut, ökas med 2022 . Denna inriktning ligger fast. Regeringen lämnade en försvarspolitisk proposition till (prop. 2020/21:30). Propositionen innehåller bl.a. förslag på mål för det militära försvaret. Propositionen behandlar vidare krigsorganisationens utveckling samt politikens inriktning i fråga om säkerhetspolitik, materielförsörjning, forskning och utveckling, personalförsörjning, försvarsunderrättelseverksamhet, militär säkerhetstjänst, cyberförsvar, internationella försvarssamarbeten m.m. För politikens inriktning hänvisar regeringen i budgetpropositionen därför i huvudsak till den försvarspolitiska propositionen. Nedan beskrivs endast några delar av regeringens inriktning för vissa områden . Totalförsvarspliktens möjligheter måste tillvaratas ytterligare och fler totalförsvarspliktiga behöver genomföra grundutbildning med värnplikt, menar regeringen. För att kunna mönstra och pröva tillräckligt många individer behöver kapaciteten hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) öka och ytterligare ett prövningskontor etableras. Regeringen föreslår därför att anslaget till TRM ökas . Regeringen framhåller att den exportstödjande verksamheten, som bedrivs vid bl.a. FMV, syftar till att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning som bidrar till Försvarsmaktens operativa förmåga. I syfte att bl.a. stärka den exportstödjande verksamheten föreslår regeringen att anslaget 1:11 ökas . cyberförsvarsförmåga, inbegripet förmågan att genomföra defensiva och offensiva operationer i cyberdomänen, bör stärkas ytterligare, menar regeringen. En förutsättning för ett effektivt cyberförsvar är att det systematiska arbetet med informations- och cybersäkerhet stärks ytterligare hos aktörer inom totalförsvaret. Regeringen planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) som innebär ett starkare skydd för säkerhet. Regeringen avser med anledning av detta att ge Försvarsmakten och FMV ett utökat ansvar och avsätter därför för samordnande verksamhet vid Försvarsmakten och för tillsynsverksamhet vid FMV . Regeringen anser att försvarsunderrättelseförmågan och den militära säkerhetstjänsten bör stärkas och utvecklas. Regeringen föreslår därför att anslagen för försvarsunderrättelseförmåga och militär säkerhetstjänst ökas . säkerhetspolitiska linje ligger fast. Regeringen kommer därför att fortsätta arbetet med att förstärka bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten då dessa stärker stabiliteten och säkerheten i och bortom vår region. Bland annat kommer samarbetet med att koncentreras mot att skapa förutsättningar för gemensamt operativt militärt agerande i olika scenarier, inklusive frågor som rör värdlandsstöd och operationsplanering, samt ett utvecklat övningssamarbete inom samtliga stridskrafter. Regeringen kommer också att lägga vikt vid samarbetet med och , liksom inom det nordiska försvarssamarbetet Nordefco. Regeringens inriktning är att verka inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik i enlighet med EU:s globala strategi. Europeiska kommissionens förslag till och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (, EDF) väntas träda i kraft . Regeringen anser att fonden bör vara en integrerad del i den svenska materielförsörjningen. Europeiska försvarsfonden ingår som en del i EU:s långtidsbudget och finansieras genom den samlade EU-avgiften via utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Regeringens inriktning är också att bidra till EU:s nyupprättade utombudgetära fond, den europeiska fredsfaciliteten (European Peace Facility, EPF), och därav görs det ett tillägg i anslagsvillkoren för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 41 . Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten får finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. ATHENA-mekanismen. Anslaget får också användas för del av de gemensamma kostnaderna för EU:s utombudgetära fond Europeiska fredsfaciliteten (EPF). Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Regeringen föreslår ett anslag på 17 . Anslaget får användas för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. Anslaget finansierar även åtgärder, avseende anslagsfinansierad materiel och anläggningar, där avsikten är att förändra teknisk förmåga eller prestanda inklusive förlängning av livstiden. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror samt anskaffning med syfte att öka minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 1:4 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som bedriver sådan verksamhet, samt för att verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för Totalförsvarets rekryteringsmyndighets förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för ersättningar för kost, resor och logi till totalförsvarspliktiga. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet och annan grundläggande officersutbildning vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas till utgifter för certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA).