bet · H801JuU1 · 2020-12-03 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 4, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden. Ett motionsyrkande som rör regeringens återrapportering av vissa tillkännagivanden avstyrks. I betänkandet finns en reservation (M, KD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Statens budget inom utgiftsområde 4 Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet, punkt 2 (M, KD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 4, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 4 anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 4 punkt 2 och avslår motionerna 2020/21:3112 av m.fl. (SD), 2020/21:3194 av m.fl. (V), 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4–14 samt 2020/21:3529 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 7–9. b) Bemyndigande för anslaget 1:1 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 besluta om förvärv av aktier eller andelar i företag och om kapitaltillskott till företag för att skydda de personer eller den verksamhet som bedrivs vid inom ramen för en särskilt beslutad skyddsidentitet enligt lagen (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteter samt att besluta om försäljning eller avveckling av företag som har förvärvats i detta syfte. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 4 punkt 1. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 4 punkt 3. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD)*, (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (S), (L), (SD)*, (KD)*, (C) och (MP). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 4 Rättsväsendet och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Under beredningen av ärendet har riksåklagaren informerat utskottet om arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet till 56 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår justitieutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 4. Slutligen redogörs för regeringens återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområde 4 avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. Verksamheten syftar till att öka tryggheten, upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet, medan målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). Regeringens arbete ska även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan uppfylls. Det gäller bl.a. agendans mål om att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling (mål 16), uppnå jämställdhet (mål 5) samt göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara (mål 11). För att bedöma om målet för kriminalpolitiken uppfylls används följande indikatorer: – upplevelse av trygghet enligt Nationella trygghetsundersökningen – antal anmälda brott inom olika brottskategorier – utsatthet för brott enligt Nationella trygghetsundersökningen. När det gäller målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet komplexa begrepp som är svåra att fånga i enskilda indikatorer. Såväl rättssäkerheten som rättstryggheten förutsätter ett välutvecklat och välfungerande rättsväsen, vilket kan belysas med information som mäter kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendet. En viktig del av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Rättssäkerheten och rättstryggheten är också beroende av att människor har förtroende för rättsväsendet så att de väljer att anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen. För att mäta förtroendet för rättsväsendet används följande indikator: – förtroende för rättsväsendet enligt Nationella trygghetsundersökningen. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en frågeundersökning som (Brå) genomför . Undersökningen ställer frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet till ett urval av personer i befolkningen. reviderades undersökningens metod, flera nya brottstyper infördes och urvalet av personer utökades från 20 000 till 200 000. Resultatredovisningen i propositionen inleds med en uppföljning av de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet. Därefter beskrivs hur flödet i rättskedjan har utvecklats. Sedan följer regeringen mer i detalj upp det senaste årets måluppfyllelse inom verksamhetsområdena dömande verksamhet, brottsförebyggande arbete samt stöd till brottsoffer. Regeringen redogör därefter för hur rättsväsendets kostnader har utvecklats –2019, för att slutligen redovisa sin analys och sina slutsatser. När det gäller upplevelser av otrygghet uppger de flesta att de är trygga. har nivåerna av otrygghet varit något högre än åren . uppgav av de svarande att de var otrygga när de vistades ute . Överlag upplever kvinnor betydligt större otrygghet än män. uppgav av kvinnorna att de kände sig otrygga när de vistades ute i det egna bostadsområdet, att jämföra av männen. Enligt regeringen finns det därför skäl att särskilt uppmärksamma kvinnors otrygghet. Otryggheten är ojämnt fördelad även på andra sätt. Exempelvis oroar sig betydligt fler äldre än yngre för brottsligheten i samhället. Otryggheten är också särskilt utbredd i socialt utsatta områden. har antalet anmälda brott ökat, och anmäldes ungefär 1,55 miljoner brott, vilket är i princip samma nivå som . Utvecklingen av antalet anmälda brott har i hög grad påverkats av att antalet anmälda bedrägerier ökat kraftigt. har anmälda bedrägerier ökat . Utvecklingen beror i hög grad på ökad internetanvändning i samhället, vilket bidrar till nya metoder och möjligheter att begå bedrägeribrott. låg antalet anmälda bedrägerier fortfarande på en hög nivå men det var färre än året innan. De anmälda tillgreppsbrotten och skadegörelsebrotten utgör en antalsmässigt stor del av samtliga anmälda brott. Tillgreppsbrotten fortsatte att minska 2019, en trend som pågått . Antalet anmälda skadegörelsebrott ökade däremot jämfört med året innan. De anmälda sexualbrotten fortsatte att öka, och anmäldes fler sexualbrott än året innan. Majoriteten av anmälningarna rör våldtäkt eller sexuella ofredanden. Antalet anmälda våldtäkter ökade mot såväl flickor och kvinnor som mot pojkar och män. Antalet anmälda sexualbrott har länge ökat i , och denna utveckling kan delvis förklaras av en ökad uppmärksamhet kring sexualbrott, som sannolikt har resulterat i en högre benägenhet att anmäla sådana brott. Även en ökad tillgång till internet och smarta mobiltelefoner kan i viss mån ha bidragit till att öka förutsättningarna för förövare att begå vissa typer av sexualbrott. Över tid har antalet anmälda våldtäkter också påverkats av lagändringar som innebär att våldtäktsbegreppet har utvidgats. Antalet anmälda fall av misshandel ökade något 2019 i jämförelse med året innan, vilket framför allt beror på fler sådana anmälda brott mot barn i åldern 0–. Anmäld misshandel mot barn har ökat , vilket bl.a. beror på en ökad anmälningsbenägenhet på exempelvis förskolor och skolor. Regeringen konstaterar att långt ifrån alla brott som begås anmäls, och anmälningsbenägenheten kan variera och mellan olika brottskategorier. Antalet anmälda brott är alltså inte en tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling. Frågeundersökningar som NTU är därför ett viktigt komplement för att kunna bedöma brottsutvecklingen. NTU omfattar ett drygt tiotal vanliga brottstyper som drabbar enskilda personer och hushåll. I NTU 2019, som avser utsatthet för brott , uppgav av de svarande att de utsatts för något brott mot enskild person. Det är något högre än året innan, då andelen var . Enligt NTU är hot, sexualbrott och trakasserier de vanligaste brotten. Män uppger i större utsträckning att de har utsatts för misshandel, personrån och bedrägerier, medan en större andel kvinnor uppger att de har utsatts för sexualbrott och trakasserier. Det är också vanligare att kvinnor uppger att de har utsatts för brott i en nära relation. De allt fler anmälda bedrägerierna har också återspeglats i NTU, om än inte lika tydligt. En förklaring till detta kan vara att NTU inte omfattar brott som riktas mot företag. på lägre nivåer har utsattheten för misshandel ökat något , från till 2018. Utsattheten för misshandel bland unga män, som är den mest utsatta gruppen, är dock fortfarande tydligt lägre än . har utsattheten för sexualbrott enligt NTU ökat tydligt bland både kvinnor och män. I NTU innefattar sexualbrott ett brett spektrum av brott, från lindrigare händelser som kränkande sexuella kommentarer till mycket allvarliga brott som våldtäkt. Mest utsatta är yngre kvinnor, även om utsattheten minskade något 2018 jämfört med året innan. Utvecklingen är dock svårtolkad. Enligt Brå (2019:5) avser de senaste årens ökningar i NTU främst mindre allvarliga sexualbrott. Till en betydande del handlar detta förmodligen om en ökad benägenhet att tala öppet om sin utsatthet. Enligt Brå är det dock inte möjligt att dra några säkra slutsatser kring utvecklingen, och sexualbrotten behöver även fortsättningsvis följas noga . Brå har utvärderat tillämpningen av den nya sexualbrottslagstiftningen som trädde i kraft (Brå 2020:6). Utvärderingen visar att lagen redan fått effekt i form av att antalet åtal och fällande domar har ökat efter lagändringen. Även nya typer av fall har gått till domstol. Enligt NTU har andelen hushåll som utsatts för egendomsbrott minskat , vilket anges bero på att de fordonsrelaterade brotten blivit färre. av hushållen uppger att de har utsatts för bostadsinbrott , en siffra som varit relativt stabil . NTU mäter även upplevd utsatthet för hatbrott. Hatbrott med främlingsfientliga motiv är klart vanligast, oftast uttryckta som hot eller trakasserier. Enligt de senaste resultaten, som avser ett medelvärde –2016, uppgav av befolkningen att de utsatts för främlingsfientliga hatbrott (Brå 2018:10). Kvinnor och män är utsatta för främlingsfientliga hatbrott i ungefär samma utsträckning. Av NTU 2019 framgår att utsattheten för brott är ojämnt fördelad över befolkningen; av de tillfrågade hade drabbats av nästan tre fjärdedelar av de brott mot person som rapporterades i undersökningen. Skjutningar och dödligt våld i den kriminella miljön m.m. Det går inte, vare sig utifrån kriminalstatistik eller utifrån NTU, att få en heltäckande bild av den brottslighet som begås av kriminella nätverk. Enligt Brå (2016:12) finns en bredd av aktörer och nätverk inom den organiserade brottsligheten med delvis olika sammansättning och karaktär. Enligt den myndighetsgemensamma lägesbilden om organiserad brottslighet 2019 bedömer myndigheterna att den ökade globaliseringen och digitaliseringen påverkar den organiserade brottsligheten. Enligt har antalet skjutningar med dödlig utgång i kriminella miljöer ökat kraftigt . Enligt uppgick det totala antalet skjutningar till 334, vilket är något fler än 2018 och 2017 då 306 respektive 324 skjutningar bekräftades. Även antalet sprängningar har ökat. Enligt statistik från Brå anmäldes 257 fall av allmänfarlig ödeläggelse genom sprängning 2019, motsvarande siffra var 162 fall. I en studie av Brå (2019:3) beskrivs skjutvapenvåldet ofta ha sin grund i konflikter med koppling till narkotikamarknaden eller i personliga relationer. Användning av skjutvapen kan även vara ett sätt att bygga upp, stärka och upprätthålla en position i den kriminella miljön, som våldet kan öka behovet av att skydda sig från andra individer som agerar på samma sätt. konstaterades 111 fall av dödligt våld. Det är tre fall fler än . som antalet fall av dödligt våld med skjutvapen har ökat betydligt har dödligt våld mot barn och alkoholrelaterat dödligt våld mellan vuxna män minskat . Sett ur ett längre tidsperspektiv är det dödliga våldet totalt sett lägre än vad det var . Det dödliga våldet mot kvinnor har också minskat under . Förtroendet för rättsväsendet fortsatte att öka 2019, då uppgav att de hade ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet som helhet. Motsvarande andel 2018 var . ökade förtroendet för alla myndigheter i rättsväsendet jämfört med . En viktig del i bedömningen av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Efter att ha minskat har såväl antalet ärenden som redovisas till åklagare som antalet personuppklarade brott ökat. Av propositionen framgår vidare att antalet lagföringsbeslut, som minskat, ökade . fattades drygt 104 000 lagföringsbeslut, vilket är ca 3 200 fler beslut än 2018. Domstolarnas belastning när det gäller brottmål har till viss del minskat till följd av en regelförändring 2008. Å andra sidan har domstolarnas belastning ökat genom att tiderna för huvudförhandlingar har blivit längre. Att den totala förhandlingstiden ökar kan vara ett tecken på att rättsväsendet i allt större utsträckning hanterar komplex brottslighet som är tidskrävande att utreda och lagföra. Antalet dömda till fängelse och återfall i brott Sett ur ett längre tidsperspektiv har antalet domslut med påföljden fängelse minskat. ökade antalet domslut med påföljden fängelse , en ökning som fortsatte . utdömdes ca 10 900 fängelsepåföljder, vilket är ca 240 fler än året innan men färre än . När det gäller återfall i brott noterar regeringen en positiv trend . återföll, enligt preliminär statistik, av dem som frigavs från fängelse , jämfört av dem som frigavs . En jämförelse visar att minskningen är särskilt tydlig bland dem som dömts till fängelsestraff på mellan och och fängelsestraff (en minskning med ). Enligt både Kriminalvården (2018) och Brå (Kortanalys 4/2017) kan den minskande andelen återfall i brott efter frigivning från anstalt delvis förklaras av en förändrad klientsammansättning när det gäller exempelvis ålder, tidigare brottsbelastning och typ av brott. Regeringens analys och slutsats Regeringen gör i sin analys bedömningen att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Brottslighetens omfattning är svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Antalet anmälda brott 2019 var på ungefär samma nivå som åren . Utsattheten ökade enligt NTU 2019 för samtliga brott mot person, med undantag för sexualbrott och fickstöld. Den sammantagna brottsutvecklingen är dock inte entydig. Regeringen följer brottsutvecklingen noga. Även om de flesta människor i samhället känner sig trygga har dock nivåerna av otrygghet enligt NTU legat på en högre nivå . Regeringen ser allvarligt på detta och att otryggheten fortsätter att vara särskilt utbredd bland kvinnor. Otrygghet är emellertid ett komplext och mångfasetterat fenomen som är svårt att mäta och där nivåerna kan variera relativt kraftigt mellan olika år. Insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott är enligt regeringen fortsatt högt prioriterade. Förtroendet för rättsväsendet fortsatte att öka . Särskilt tydligt ökade förtroendet för . Allmänhetens förtroende är enligt regeringen avgörande för att rättsväsendets myndigheter på ett effektivt sätt ska kunna förebygga, bekämpa och lagföra brott. Regeringen konstaterar vidare att rättsväsendet fått betydande resursförstärkningar , men att rättsväsendets verksamhetsvolymer trots detta präglats av minskningar . redovisar dock något fler ärenden till åklagare, och antalet personuppklarade brott och domslut har ökat något. Regeringen anser att det är av stor vikt att antalet redovisade ärenden från polis till åklagare och antalet personuppklarade brott fortsätter att öka. I detta sammanhang är det också enligt regeringen angeläget att , efter övergången till en enhetlig nationell polismyndighet, fortsätter att kontinuerligt anpassa sin verksamhet för att öka effektiviteten i det brottsutredande arbetet. Inom har beläggningen i både häkte och anstalt ökat . Regeringen följer utvecklingen noga och vidtar de åtgärder som bedöms vara nödvändiga. Eftersom prognoserna pekar på en fortsatt ökning är det angeläget att Kriminalvården fortsätter att vidta planerade och nya åtgärder för att utöka sin kapacitet på såväl kort som lång sikt. Regeringen anser, mot bakgrund av den mycket ansträngda beläggningssituationen, att det är ett positivt resultat att deltagandet i återfallsförebyggande verksamhet i anstalt samt isoleringsbrytande åtgärder i häkte har varit i nivå . Det är regeringens bedömning att såväl det återfallsförebyggande arbetet som den isoleringsbrytande verksamheten i häkte måste ha en fortsatt hög prioritet i syfte att utvecklingen inte ska stanna av. Regeringen bedömer att det myndighetsgemensamma arbetet ger ett tydligt mervärde i kampen mot den organiserade brottsligheten. Vidare bedömer regeringen att domstolarna har bidragit till mål om den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med hänsyn till det höga antalet inkomna mål är det enligt regeringen positivt att effektiviteten ökat och att omloppstiderna varit relativt oförändrade. Det höga antalet inkomna mål till Domstolar föranleder regeringen att följa utvecklingen noga. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att det har skett en positiv utveckling inom den brottsförebyggande verksamheten. Vidare är det regeringens bedömning att rättsväsendets myndigheter har vidtagit flera åtgärder för att förbättra stödet inte minst till vissa brottsutsatta grupper, men att fler insatser behöver komma till stånd. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen i budgetpropositionen är utformad på ett pedagogiskt och tydligt sätt, vilket ger utskottet goda möjligheter att både bedöma resultaten och följa resultatutvecklingen . har beslutat att målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. När det gäller de redovisade resultaten för utgiftsområdet konstaterar utskottet att regeringen har gjort bedömningen att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Utskottet delar regeringens bedömning och vill framhålla följande. Det är positivt att förtroendet för rättsväsendet fortsatte att öka . Särskilt tydligt ökade förtroendet för , vilket är glädjande. Som utskottet anfört i samband med behandlingen av de senaste årens budgetpropositioner är det emellertid viktigt att rättsväsendet fortsätter att utveckla sitt arbete för att höja förtroendet. Allmänhetens förtroende är avgörande för att rättsväsendet ska kunna förebygga, bekämpa och lagföra brott på ett effektivt sätt. Det är däremot oroande att upplevelsen av otrygghet har ökat och fortsatte att göra det . Utskottet noterar dessutom att otryggheten är ojämnt fördelad, bl.a. är den betydligt högre bland kvinnor än bland män. När det gäller brottslighetens omfattning är den, som regeringen också anför, svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Antalet anmälda brott har ökat men var på ungefär samma nivå som . Utsattheten för brott mot person var något högre i NTU 2019 än 2018. Även om den sammantagna brottsutvecklingen inte är entydig – och det finns områden där utvecklingen går åt rätt håll, t.ex. när det gäller tillgreppsbrott – finns det enligt utskottet anledning att hysa oro över utvecklingen. Detta gäller inte minst det ökade skjutvapenvåldet.