bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — Därför vill vi inte straffa transporter och resande som sådana, utan vi fokuserar i stället på åtgärder för att minska utsläppen. För att vi ska kunna nå målet att ska vara klimatneutralt krävs ytterligare insatser. Detta gäller i synnerhet inom transportsektorn, där den största utmaningen för att bryta beroende av fossila bränslen finns. Vi vill därför påminna om att sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen. drygt 50 hamnar, tillsammans med våra inre vattenvägar, innebär att vi har goda möjligheter att minska klimatpåverkan och i större utsträckning än avlasta vägnätet. Eftersom godstransporter i låga hastigheter till sjöss ger mindre klimatpåverkan än vägtransporter är en utveckling av sjöfarten en viktig del, menar vi, för att uppnå våra miljömål. Vi anser därför att det är betydelsefullt att säkerställa att infrastrukturen till och från hamnarna fungerar väl. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 15 samt 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 9, 2019/20:2490 av (M) yrkande 4, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 12. har som mål att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. Det är ett ambitiöst mål som också innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen där smarta lösningar skapas med teknikskiften till det förnybara och energi- och resurseffektiva. Jag vill dock framhålla att ambitionsnivån måste öka, vilket bl.a. rapporter från visar. För att nå utsläppsmålen i transportsektorn krävs en mångfald av tekniker och drivmedel. Svensk miljöteknik är och kan fortsatt vara en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter världen över. Jag anser att många olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras – något som gäller för alla trafikslag. Branschen behöver också långsiktiga och stabila villkor för biodrivmedel. Det behövs förnybara bränslen för tyngre fordon som inte lika lätt kan elektrifieras. Det är därför viktigt att bygga ut en grundläggande fossilfri tankning för många olika bränslen men det krävs även satsningar på laddinfrastruktur. Jag vill även peka på att det behövs starkare incitament till omställning för fordonsflottan, men det gäller även för flyg- och sjötransporter. I denna omställning spelar statliga initiativ och finansiering en viktig roll. Jag vill även lyfta fram den elektrifieringsstrategi som har föreslagit för att underlätta den gröna omställningen av transportsektorn. Jag vill också peka på att utbyggnad till vägel på de största motorvägsstråken kan vara en nyckel till omställning av den långväga tunga vägtrafiken. Olika transportslag samverkar i hela transportarbetet och alla transportslag måste uppnå en högre klimateffektivitet. Även de riktigt tunga transporterna, såsom sjöfart och järnväg, behöver ställa om. Jag anser därför att alternativen till fossil energi till exempelvis lok och sjöfart måste utvecklas och främjas. Mot denna bakgrund anser jag att fossila bränslen i transportsektorn, med vissa undantag, bör fasas ut och att det krävs starkare incitament till en omställning av alla transporter för att nå målet om minskade utsläpp från transportsektorn till 2030. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage gör regeringen. Hållbara transporter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7 samt 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:2490 av (M) yrkande 4, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 15, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 12. framhåller i sin rapport att planeringen av infrastruktur inte baseras på att klimatmålen ska uppnås, utan på prognoser för ökad vägtrafik, som inte är förenliga med 2030-målet. Rådet påpekar att det är tveksamt om de transportpolitiska målen och regeringens processer för infrastrukturplanering lever upp till kraven i klimatlagens 3§, som säger att regeringens arbete ska utgå ifrån det långsiktiga och tidssatta utsläppsmål som har fastställt. Rådet har bl.a. rekommenderat att regelverk och processer för samhällsplanering som minskar bilberoendet bör stärkas och att man ska beakta skilda förutsättningar och utjämna negativa fördelningspolitiska effekter, t.ex. mellan stad och landsbygd. Gröna res- och transportplaner innebär att t.ex. arbetsgivare, byggherrar och fastighetsägare tar ett helhetsgrepp om att resandet och godsleveranserna till och från den egna verksamheten ska bli mer hållbara. Vi i har föreslagit att kommunerna ska ges möjlighet att ställa krav på transportplaner för att öka andelen hållbara resor och transporter. Det har både i och internationellt visat sig vara ett sätt att minska bil- och lastbilstrafiken till och från en verksamhet. finns dock inga möjligheter för kommuner att ställa krav på att transportplaner upprättas vid nyetableringar. Redan i utredningen , biffen och bostaden (SOU 2005:51) föreslås att kommuner ska få denna möjlighet, och det nämns ett antal exempel som skulle kunna ingå i en transportplan bl.a. tillgänglighet till kollektivtrafik, säkra cykelparkeringar och resepolicy. Jag vill påminna om att regeringen i budgetpropositionen aviserade en översyn om lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transportplaner i samband med nyetableringar. Då regeringen ännu inte kommit med något konkret förslag på området, trots att ett flertal rapporter och utredningar lyft förslaget, ser jag behov av att gör ett tillkännagivande i frågan så att det inte riskerar att ytterligare skjutas upp. Jag anser därför att kommunerna bör få rätt att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnationer. Genom budgetsamarbete med regeringen under föregående mandatperiod infördes miljökompensation för godstransportörer på järnvägen. Jag vill påminna om att styrmedlet infördes i syfte att motverka de negativa effekterna av höjda banavgifter och kompensera för den miljönytta godstransporter på järnväg ger jämfört med de på väg. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel, inklusive reformerad miljökompensation, med incitament för att stärka transportköpares val för att välja transportalternativ med låg klimat- och miljöpåverkan. Jag anser att det ska vara enkelt och ekonomiskt lönsamt att välja de klimatsmarta alternativen. Erfarenheter från t.ex. i tyder på att stadsplanering med ett tillgängligt och sammanhållet kollektivtrafiksystem i kombination med ett lägre pris har varit ett framgångsrikt sätt att minska bilismen och uppnå en hållbar stad. Jag vill lyfta fram att stadsmiljöavtal är ett viktigt statligt stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, men det är inte tillräckligt. Jag anser därför att regeringen bör göra en översyn av lämpliga styrmedel, inkluderande stadsmiljöavtal, för att stimulera samhällsplanering som minskar bilberoendet. Jag vill också lyfta fram att det sker en snabb utveckling av mobilitetstjänster med digitalisering och delningsekonomi som starka drivkrafter. Jag vill framhålla att dessa nya mobilitetstjänster kan bidra till ökad valfrihet och minskat behov av att äga en egen bil, särskilt i större städer och storstadsregioner. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar minskat behov av att äga egen bil samt ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 15, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 9, 2019/20:2490 av (M) yrkande 4, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 12. står inrikestransporter för omkring en tredjedel av de samlade växthusgasutsläppen i , och av transportsektorns utsläpp av växthusgaser kommer från den inrikes vägtrafiken. Jag anser därför att arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp måste prioriteras. Det kräver en omställning av transporterna men även en smart utformning av infrastrukturen. Jag kan konstatera att det behövs satsningar på forskning och utveckling av fossilfria bränslen och fordonstyper såsom elbilar och elhybrider. Det krävs även att vi stimulerar till mer gång- och cykeltrafik. Jag vill i sammanhanget lyfta fram att det pågår flera försök med att använda vätgas som drivmedel inom fordonsflottan. Fördelen med vätgas är att den kan produceras av exempelvis solenergi och lagras i form av vätgas som sedan används för transporter. Jag anser därför att bör ta fram en strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 9, 2019/20:2490 av (M) yrkande 4, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 15, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 7. För att nå klimatmålen behöver samhället ställa om. Jag anser därför att det är angeläget med långsiktiga och effektiva klimatinvesteringar. Fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel får störst nytta och långsiktig effekt. Jag vill framhålla att möjligheten att flytta över gods från väg till järnväg bör få större tyngd vid prioriteringen av infrastruktursatsningar. Det kan gälla upprustning och nybyggnation av järnväg, liksom åtgärder för att effektivisera i hamnar och på andra ställen där gods flyttas från vägtransporter till järnväg eller sjöfart. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 62 och 63, 2019/20:1527 av (MP) yrkande 1, 2019/20:1991 av (M), 2019/20:2276 av m.fl. (S), 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 7. En väl fungerande infrastruktur är grunden för tillväxt och sysselsättning i hela landet och därmed i förlängningen även finansieringen av vår gemensamma välfärd. är beroende av att varor och tjänster kan transporteras genom och ibland vidare till utlandet. På samma sätt är miljoner svenskars vardag med pendling mellan jobb, bostad och förskola beroende av en fungerande kollektivtrafik. Vi kan vidare konstatera att framtidens transportsystem måste kunna möta det moderna näringslivets krav på transporter, såväl som människors behov av fungerande pendling. Denna utveckling måste ske som en successiv utfasning av fossila bränslen. Jobb, tillväxt och miljö hänger ihop. Vi vill framhålla att det är av stor vikt att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. bör därför få i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera nya transporttekniker i den framtida infrastrukturplaneringen på ett transportslagsneutralt sätt. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 62 och 63 samt 2019/20:1527 av (MP) yrkande 1, 2019/20:1991 av (M), 2019/20:2276 av m.fl. (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 7. Maglevtåg finns i begränsad utsträckning i bl.a. , , och . Vi kan konstatera att dessa magnettåg har haft det svårt att slå sig in på marknaden eftersom tågen inte går att köra på det befintliga järnvägsnätet. Vi är medvetna om att tekniken initialt har gjort att maglevtåg blivit kostsamma, men eftersom tekniken blivit billigare har även kostnaden för maglevtåg ständigt minskat. Vi anser därför att utvecklingen av maglevtåg ska bevakas. Vi vill också lyfta fram utvecklingen av hyperloop. Detta system skulle kunna transportera tåg eller kapslar i mycket höga hastigheter och teoretiskt sett kunna utmana flyget. Vi är medvetna om att nya typer av tåg kommer att tas i bruk innan hyperloop kan bli verklighet, men det är en vision om framtidens transportmedel. Vi anser också att forskning om hyperloop skulle kunna användas i dagens infrastruktursystem när det gäller exempelvis nya brandsystem, bromssystem eller hopkoppling av vagnar. Vi anser därför även att utveckling och forskning om hyperloop ska bevakas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Forskning och innovation, punkt 4 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 62 och 63, 2019/20:1527 av (MP) yrkande 1, 2019/20:1991 av (M), 2019/20:2276 av m.fl. (S) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 5. Teknikutveckling får ofta stor effekt på transportsystemet och det är därför viktigt att politiken tar hänsyn till ny teknik och utvecklar en lagstiftning som anpassas därefter. Vi kan konstatera att några trender är extra tydliga inom framtidens teknik: autonomi, eldrift, klimat- och kostnadseffektivitet, delningsekonomi och nya affärsmodeller. Dessa trender för med sig såväl möjligheter som utmaningar för hur vi planerar transportinfrastrukturen. Vi anser att utvecklingen innebär att det finns stor potential att förbättra mobilitetstjänster över hela landet, och vi anser att för att säkerställa att ligger i framkant måste autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet främjas. Vi vill i sammanhanget lyfta fram att självkörande fordon kan användas för ett minskat trafikarbete, en ökad säkerhet och tillgänglighet samt för mer hållbara stadsmiljöer. Vi vill dock påminna om att det finns flera frågor som rör såväl juridiska aspekter som trafiksäkerhetsaspekter och det finns även behov av att utveckla ansvarsbegreppet. Vi vill vidare peka på att tidigare genomförda testverksamheter visar att har stor potential, men också att det finns exempel på en tröghet för att få nödvändiga godkännanden av myndigheter. I förs en debatt om hur ny teknologi kan leda till ökad trafiksäkerhet, och fokus ligger på att minska antalet olyckor på våra vägar. Digitaliseringen möjliggör lösningar som gör den svenska trafiken mer användarvänlig och hållbar. Vi vill peka på att det finns ett flertal digitala lösningar för en säkrare infrastruktur och en bättre stadsplanering. Vi vill särskilt peka på att trafiksäkerhet är ett område som skulle kunna förbättras väsentligt om infrastrukturhållarna fick tillgång till relevanta data från fordonstillverkarna. Vi anser därför att framtidens infrastruktur i högre utsträckning måste kunna planeras utifrån smarta data. Dessa data skulle både kunna sänka kostnader och tid för utveckling och genomförande av nya infrastrukturprojekt och öka medborgarnyttan. Klimatsmarta val i trafiken måste underlättas genom digitaliseringslösningar, och vi anser att digitaliseringens möjligheter för en smartare infrastruktur ska utnyttjas. Vi vill också understryka vikten av att lagstiftningen inte förhindrar teknikutvecklingen utan möjliggör brukande av ny teknik så länge den uppfyller kravställda säkerhetsaspekter. Principiellt sett anser vi att funktionalitet måste gå före krav på specifik utrustning eftersom sådan lätt blir daterad när utvecklingen går snabbt. Med en ökad introduktion av ny teknik och uppkopplade fordon ersätts vissa traditionella funktioner med nya. Vi anser således att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas mer på funktionalitet i stället för att ställa teknikspecifika krav. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränsöverskridande transporter, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 25, 27 och 28, 2019/20:876 av (M), 2019/20:1215 av och (båda S) i denna del, 2019/20:2098 av och (båda L) yrkande 1 och 2019/20:2837 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9. Vi vill framhålla att planeringen av gränsöverskridande infrastruktur bör göras tillsammans med våra grannländer för att infrastrukturen ska användas så effektivt som möjligt och för att investeringar i densamma ska få största möjliga effekt. Vi anser att de vägar och järnvägar som är gränsöverskridande i största möjliga mån bör rustas upp och byggas ut i samverkan med det berörda grannlandet. Vi vill påminna om att det finns behov av ett mer systematiserat arbete för att undvika att exempelvis enskilda järnvägssträckor stängs av på grund av underhållsarbete på olika sidor av de nordiska nationsgränserna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränsöverskridande transporter, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 25, 27 och 28 samt 2019/20:876 av (M), 2019/20:1215 av och (båda S) i denna del, 2019/20:2098 av och (båda L) yrkande 1, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2837 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9. Vi vill lyfta fram att av regionalpolitiska skäl har efterfrågat en ny förbindelse med . Vi anser att det vore positivt att det byggs ytterligare förbindelser mellan och för såväl tåg- som biltrafik. Samtal med den danska regeringen bör intensifieras. Vi vill i sammanhanget påminna om att det måste finnas en redundans även för godstrafiken. Vi anser också att det finns behov av förbättrade förbindelser med vårt grannland . bor ca 8 miljoner människor, nästan hälften av befolkning, utmed sträckan ––. En resa som tar skulle med en ny förbättrad förbindelse kunna komma ned med snabbtåg i /h, eller med höghastighetståg i /h. Vi vill även lyfta fram att sträckan –också är i behov av en uppgradering /h och med dubbelspår hela vägen. Vi anser därför att det är välkommet med ett samarbete med och för att få till stånd snabba förbindelser mellan länderna. En strategi för förbättrade järnvägskommunikationer med bör tas fram. Vi vill slutligen också påminna om att en inte obetydlig andel av handel sker med , och samt andra länder i östra . Vi anser att en bättre järnvägsförbindelse skulle ge möjligheter att frakta en del av godset på järnväg. Vi anser därför att samtal med berörda länder bör inledas för att få till stånd en fungerande järnvägslänk till östra via och . Vi är medvetna om att olika spårvidd kan medföra problem, men vill i sammanhanget understryka att det i flera länder finns teknik som innebär att spårvidden på tåget ändras utan att man behöver byta axlar under tåget. En strategi för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och bör därför tas fram. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gränsöverskridande transporter, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2098 av och (båda L) yrkande 1 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 25, 27 och 28, 2019/20:876 av (M), 2019/20:1215 av och (båda S) i denna del, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2837 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9. Snabba och hållbara förbindelser är en av nycklarna till en sund ekonomisk utveckling och expanderande arbetsmarknadsregioner. Det betyder också tillväxt och minskad känslighet mot ekonomiska kriser i enskilda regioner och branscher. Mot den bakgrunden anser jag att det är viktigt att utgå från att hela tjänar på tillväxt och satsningar i olika regioner, där särskilt storstadsregionerna fungerar som tillväxtmotorer för hela landet. Jag menar därför att aktivt behöver driva frågan om att göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fyrstegsprincipen, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 9. Jag vill inleda med att påminna om att i sin rapport uppger att prioriteringsordningen för investeringar i infrastruktur – den s.k. fyrstegsprincipen – inte tillämpas i praktiken. Städernas större möjligheter till mer effektiva transporter, såsom gång-, cykel- och kollektivtrafik, utnyttjas inte fullt ut. framhåller att dagens tillämpning av fyrstegsprincipen, med fokus på steg 3- och steg 4-åtgärder, leder till både ökade kostnader och till att klimatomställningen försvåras. Rådet rekommenderar att ges mandat och direktiv som innebär att fyrstegsprincipen för infrastrukturinvesteringar kan tillämpas fullt ut i praktiken. Jag vill också påminna om att trafikutskottet höll en offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla klimatmålen, då Gröna Bilister framhöll att fyrstegsprincipen ofta, men inte alltid, används som analysmetod och att man inte sällan finner tillfredsställande steg 1- och steg 2-åtgärder, men att åtgärdsvalen ändå oftare landar i steg 3- och 4-åtgärder. Detta är inte rimligt. Regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen. Jag anser i sammanhanget att mer ändamålsenliga principer, som uppmuntrar steg 1- och steg 2-åtgärder, bör utvecklas för hur investeringskostnaderna ska fördelas mellan stat, regioner och kommuner. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt