bet · H701SfU22 · 2020-04-23 00:00:00 — Det bör enligt motionärerna utredas hur arbetstagare ska kunna ta del av rapporterade kontrolluppgifter, inbetalda socialavgifter och dylikt som åligger arbetsgivare. Arbetstagaren skulle då själv kunna säkerställa efterlevnaden av gällande regelverk. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om höjd status för arbetskraftsinvandring. Sammanblandningen av asyl- och arbetskraftsinvandring bör stoppas. Så kallade spårbyten ska enligt motionärerna inte få förekomma. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om arbetsplatsinspektioner. Enligt motionärerna ska dessa vara oanmälda och gälla alla branscher. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om en särskild satsning mot missbruk av utländska bärplockare. Skadliga kryphål måste täppas till och anständiga villkor garanteras. Särskilt fokus bör sättas på kontroller och uppföljning. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3121 yrkande 4 ett tillkännagivande om åtgärder mot illegal arbetskraft. Enligt motionärerna behöver lagstiftningen skärpas. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om krafttag mot företag som anställer personer illegalt. Det krävs kännbara påföljder för företag som medvetet eller av otillbörlig oaktsamhet anställer illegal arbetskraft. I motion 2019/20:178 av (C) begärs ett tillkännagivande om arbetet mot människohandel. En utredning behöver tillsättas för att säkerställa att svensk arbetskraftsinvandring inte öppnar för människohandel. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2019/20:3248 yrkande 33 ett tillkännagivande om ökade kunskaper och åtgärder mot människohandel. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 31 ett tillkännagivande om att utreda konsekvenserna av möjligheten till spårbyte. Denna möjlighet utnyttjas på ett sätt som strider mot lagstiftningen. En dramatisk ökning av antalet spårbytare har enligt motionärerna skett. I motion 2019/20:1869 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om skarpare kontroller och högre sanktionsavgifter. Det behövs skärpta kontroller och sanktionsavgifterna för arbetsgivare som använder utländsk personal utan tillstånd bör höjas rejält. Även företrädare för bolag bör kunna dömas till mer kännbara fängelsestraff om de bryter mot regler på svensk arbetsmarknad. Attrahera högkvalificerad arbetskraft och investerare Nya och utvidgade regler för arbetskraftsinvandring infördes för att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeländer. Utskottet har därefter återkommande uttalat sig om betydelsen av den svenska arbetskraftsinvandringen. Svenska företag agerar i stor omfattning på en global marknad där arbetskraftens kompetens och kunskaper avgör företagens förmåga att konkurrera. En allt större andel av arbetskraften blir alltmer rörlig, och förmåga att attrahera arbetskraftsinvandrare är en avgörande framtidsfråga. befolkning blir allt äldre, och många äldre har lämnat arbetslivet. Behovet av vård och omsorg kommer att öka till följd av att befolkningen blir allt äldre. Utskottet noterar att det på webbplats anges att totalt 19 415 arbetstillstånd för arbete beviljades inom både högkvalificerade och lågkvalificerade yrkesområden. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). I direktiven anges bl.a. att den svenska arbetsmarknaden har ett fortsatt behov av arbetskraft med särskild kompetens. Arbetsgivarna efterfrågar bl.a. civilingenjörer, dataspecialister och systemutvecklare, men också personal med annan typ av specialiserad bakgrund, särskilt på det naturvetenskapliga och tekniska området. Arbetsförmedlingen bedömer att det kommer att vara särskild efterfrågan på arbetskraft med denna inriktning och inom sjukvården. Att utländsk kompetens efterfrågas märks enligt direktiven också på att antalet beviljade uppehållstillstånd för arbete fortsätter att öka. Av direktiven framgår att den särskilda utredaren bl.a. ska ta ställning till hur en ny grund för uppehållstånd för högkvalificerade personer som har för avsikt att söka arbete och den som vill starta företag i bör utformas. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om reglerna om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet är ändamålsenliga och vid behov lämna förslag på förändringar, om det nuvarande kravet på fyra månaders anställning vid s.k. spårbyte bör förkortas och hur marknadsföringen av som ett land för högkvalificerad arbetskraftsinvandring och företagande kan förbättras. Vidare ingår i uppdraget att ta ställning till om det finns behov av ytterligare myndighetssamverkan vid arbetskraftsinvandring. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Utskottet noterar att med stöd av sin initiativrätt gett regeringen till känna att uppdraget även ska omfatta att lämna författningsförslag bl.a. i syfte att de s.k. kompetensutvisningarna ska upphöra (bet. 2019/20:SfU25, rskr. 2019/20:198). I flera motioner pekas på vikten av att dels underlätta för och prioritera högkvalificerad arbetskraft som vill söka sig till för att arbeta eller bedriva näringsverksamhet, dels göra det attraktivt för investerare att komma hit. I några yrkanden föreslås att det ska införas särskilda talangvisum för dessa grupper och att en s.k. one-stop-shop ska inrättas. Utskottet anser att regeringen med de ovan redovisade direktiven pekar på ett behov av att förändra och förbättra regelverket för arbetskraftsinvandring i den riktning som motionärerna efterlyser. Enligt utskottets mening saknas det skäl att föregripa utredningsresultatet. Utredningsresultatet och regeringens beredning av kommande förslag bör således avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2256 (M) yrkandena 6, 7 och 10, 2019/20:828 (M) yrkande 9, 2019/20:1471 (M), 2019/20:1994 (M) yrkandena 3 och 4, 2019/20:2881 (M) yrkande 1, 2019/20:3120 (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:3244 (C) yrkande 5, 2019/20:3260 (C) yrkande 6, 2019/20:2988 (KD) yrkande 27, 2019/20:2744 (L) yrkande 1 och 2019/20:3138 (S). Även motionerna 2019/20:811 yrkande 5, 2019/20:3119 (SD) yrkande 19 och 2019/20:3215 (SD) yrkande 1 om behovsprövad och kompetensbaserad arbetskraftsinvandring avstyrks med det anförda. Arbetstillstånd får enligt utlänningslagen endast ges om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU, dvs. att landets egna befolkning samt befolkningen i övriga EU/EES och ska ha företräde till arbetstillfällena. Arbetsgivaren måste annonsera tjänsten inom berörda länder i minst innan en person anställs. På anges att annonsering ska göras genom Arbetsförmedlingens platsbank, vilket syns i den europeiska platsbanken , eller på annat sätt som motsvarar annonsering i Eures och är tillgänglig i EU/EES och . Migrationsöverdomstolen har i ett vägledande avgörande prövat ett fall där arbetsgivaren inte använt sig av Eures (MIG 2018:2). Domstolen fann att det inte kan krävas att varje tjänst utannonseras genom kanaler som riktar sig till samtliga personer i EU/EES och . Domstolen fann vidare att den databas som använts för utannonsering var en naturlig kanal för rekrytering av den krets av personer som kunde komma i fråga för tjänsten och att annonsen fått tillräcklig spridning, varför rekryteringsförfarandet ansågs som förenligt med åtaganden. Utskottet bedömer att de nuvarande kraven på annonsering vid rekrytering av arbetskraftsinvandrare är rimliga. Något skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2019/20:2256 (M) yrkande 2 och 2019/20:3059 (M) yrkande 12 kan utskottet därför inte se. Motionerna avstyrks därmed. När det gäller det s.k. försörjningskravet anges i proposition 2007/08:147 (s. 27) att det förhållandet att utlänningen kan försörja sig i första hand ställer krav . Den måste vara av sådan omfattning att inkomsten från den erbjudna anställningen inte är så låg att den anställde behöver försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för att klara bostad och uppehälle. utgår i sina bedömningar från riksnormen för beräkning av skäliga kostnader för försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen med tillägg av en rimlig schablonkostnad för boende, hushållsel, resor till och från arbetet, hemförsäkring samt avgift till fackförening och a-kassa. En bruttolön som uppgår till bedöms vara tillräcklig för att uppfylla försörjningskravet. Migrationsöverdomstolen har ställt sig bakom denna princip för bedömningen (MIG 2015:11). Utskottet anser att det är viktigt att det finns en tydlig gräns för försörjningskravet inte minst för att undvika tillämpningssvårigheter men också för att den som vill arbetskraftsinvandra till ska veta vad som krävs av honom eller henne. Utskottet anser inte att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen och avstyrker därför motionerna 2019/20:2256 (M) yrkande 3 och 2019/20:3059 (M) yrkande 9. Ytterligare ett krav för arbetstillstånd är att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. När ett arbetstillstånd beviljas kopplas det till ett visst slag av yrke och till en viss arbetsgivare . Därefter kopplas det endast till ett visst slag av yrke. Regelverket utgår dessutom från att arbetstagaren har endast en anställning. Detta ligger i linje med att arbetstillstånd beviljas för att avhjälpa en enskild arbetsgivares svårighet att rekrytera och att det är mot en viss anställning som villkoren för tillståndet prövats. underlättar detta även kontroll och bidrar till att upprätthålla en reglerad invandring. Utskottet anser att även dessa krav är rimliga och avstyrker därför motionerna 2019/20:2256 (M) yrkande 4, 2019/20:3059 (M) yrkandena 8 och 11 samt 2019/20:3120 (SD) yrkandena 11 och 15. Även motion 2019/20:3215 (SD) yrkande 3 avstyrks med det anförda. När det gäller frågan om handläggningstider konstaterar utskottet att uppmanade regeringen att återkomma till bl.a. med förslag om att förkorta handläggningstiderna (bet. 2017/18:SfU17, rskr. 2017/18:208). I regeringens skrivelse 2019/20:75 anges att i regleringsbrevet fick i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att korta handläggningstiderna avsevärt. Vidare hänvisar regeringen till regleringsbreven vari angavs att handläggningstiderna ska vara så korta som möjligt. Av årsredovisning framgår att antalet ansökningar om arbetstillstånd fortsatte att öka . Ökningen skedde både för förstagångs- och förlängningsansökningar och gällde såväl arbetstagare som deras anhöriga. Antalet avgjorda ärenden ökade jämfört med , men antalet öppna ärenden ökade ändå . Ökningen av ansökningar om arbetstillstånd bedöms i huvudsak bero på en fortsatt stark efterfrågan på arbetskraft, där ökningen skett i flera yrkeskategorier. Trots det höga antalet nya ärenden har handläggningstiden minskat och andelen beslut som fattas inom förordningstid har ökat något. Av årsredovisningen kan vidare utläsas att flertalet av vidareutvecklingsinsatserna har vidtagits för att konsolidera digitaliseringen av handläggningsprocesserna. Insatserna syftar till att öka andelen digitala och kompletta ansökningar samt att effektivisera flödet och att korta ledtider. Andelen webbansökningar är hög för arbetsmarknadsärenden men andelen har ökat något ytterligare . I flera motioner framställs krav på en garanti om att kompletta ansökningar om arbetstillstånd ska behandlas hos , och att möjligheterna till digital hantering ska utökas. verksamhet påverkas av antalet inkommande ärenden, som bl.a. beror på omvärldsfaktorer som det är svårt att råda över. Detta påverkar i sin tur handläggningstiderna. Utskottet menar fortfarande att handläggningstiderna behöver kortas men anser med hänsyn till de åtgärder myndigheten vidtagit att något ytterligare tillkännagivande inte är nödvändigt. Något tillkännagivande om en 30-dagarsgaranti för handläggning av arbetstillstånd eller om digital hantering är därmed inte aktuellt. Med det anförda avstyrks motionerna 2019/20:2256 (M) yrkande 5, 2019/20:3120 (SD) yrkande 9 och 2019/20:2988 (KD) yrkande 28. Även motion 2019/20:2744 (L) yrkande 2 om en översyn av myndighetsansvaret för arbetskraftsinvandringen avstyrks liksom motionerna 2019/20:1994 (M) yrkandena 1 och 5 och 2019/20:3120 (SD) yrkandena 8 och 10 om handläggningstider respektive myndighetens ansökningsprocess avstyrks med vad som anförts. Vad gäller förslaget om att ska prioritera högkvalitativ arbetskraftsinvandring framför lågkvalitativ sådan vill utskottet hänvisa till den tillsatta utredningen om åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare. Eftersom utredningen bl.a. ska lämna förslag om en ny grund för uppehållstånd för högkvalificerade personer anser utskottet att utredningsresultatet bör avvaktas. Motion 2019/20:3215 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. Åtgärder mot missbruk av regler m.m. Utskottet anser att det är positivt att arbetskraftsinvandringen fortsätter att ligga på en hög nivå, eftersom den fyller viktiga behov på den svenska arbetsmarknaden och bidrar till att stärka ekonomin. Det är därför väsentligt att även i fortsättningen har ett generöst system för arbetskraftsinvandring. Systemet får emellertid inte öppna för olika typer av missbruk, t.ex. i form av dåliga arbetsvillkor, falska anställningar och handel med anställningsavtal. Emellertid är det obestridligt att sådant förekommer, vilket uppmärksammade regeringen på genom ett tillkännagivande med innebörd att regeringen skulle ge ett uppdrag att förstärka arbetet mot missbruk av reglerna om arbetskraftsinvandring (bet. 2017/18:SfU17, rskr. 2017/18:208). I skrivelse 2019/20:75 hänvisar regeringen till utredningsdirektiven om åtgärder för att attrahera kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). Utskottet välkomnar att regeringen nu har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att motverka olika former av missbruk. Av direktiven framgår att det i utredarens uppdrag ingår att ta ställning till om uppsåtliga förfaranden som möjliggör att inresa i kan ske med stöd av uppehållstillstånd som utfärdats på oriktiga uppgifter ska straffbeläggas och vid behov lämna författningsförslag. I uppdraget ingår också att kartlägga vissa företeelser. Det gäller hur och i vilken utsträckning regelverket för arbetskraftsinvandring används för organiserat missbruk, i vilken utsträckning deltidsarbetande arbetskraftsinvandrare, särskilt i arbetskraftsintensiva branscher, är utsatta för exploatering samt förekomsten av handel med uppehållstillstånd för arbete. Utredaren ska vid behov lämna förslag eller föreslå andra åtgärder. Utskottet noterar att med stöd av sin initiativrätt har uppmanat regeringen att besluta om tilläggsdirektiv för nämnda utredning (bet. 2019/20:SfU25, rskr. 2019/20:198). De nya uppdraget innebär bl.a. att lämna författningsförslag om skärpta straff för arbetsgivare som utnyttjar systemet med arbetskraftsinvandring och en rätt till skadestånd för arbetstagare som utnyttjas. Eftersom frågan om att motverka olika former av missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring nu är föremål för utredning anser utskottet att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden med anledning av motionerna 2019/20:1016 (M) yrkande 3, 2019/20:2881(M) yrkande 3, 2019/20:3120 (SD) yrkande 19, 2019/20:3121 (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:178 (C), 2019/20:3248 (C) yrkande 33 och 2019/20:1869 (S). När det gäller s.k. spårbyte får enligt utlänningslagen ett tidsbegränsat uppehållstånd beviljas en utlänning vars ansökan om uppehållstånd bl.a. som flykting eller annan skyddsbehövande avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut, om utlänningen vistas här och har en anställning som uppfyller de krav på försörjning som anges i lagen och som avser en tidsperiod om från ansökningstillfället. Av de ovan nämnda direktiven (dir. 2020:8) kan utläsas att utredaren ska överväga om det nuvarande kravet på fyra månaders anställning bör förkortas och om utredaren finner en sådan ordning lämplig, lämna författningsförslag. Eftersom också frågan om spårbyte är föremål för utredning anser utskottet att utredningsresultatet bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:3120 (SD) yrkande 14 och 2019/20:2988 (KD) yrkande 31. Även motion 2019/20:3120 (SD) yrkande 13 om arbetstagarens möjlighet att ta del av uppgifter som arbetsgivaren gett in avstyrks med vad utskottet anfört ovan. Som tidigare redovisats får enligt det s.k. sanktionsdirektivet genomföra inspektion för att kontrollera om en arbetsgivare inom en verksamhetssektor som är identifierad som risksektor har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller som har rätt att vistas här men saknar arbetstillstånd. En inspektion får genomföras på arbetsplatser och i lokaler där arbetsgivaren bedriver näringsverksamhet och utan att arbetsgivaren underrättas i förväg. I en av motionerna föreslås en ändring som innebär att dessa oanmälda inspektioner ska gälla alla branscher. Enligt utskottets mening skulle en sådan ordning emellertid innebära ett avsevärt intrång i arbetsgivares verksamhet. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom motion 2019/20:3120 (SD) yrkande 17 och motionsyrkandet avstyrks därför. Attrahera högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7 och 10, 2019/20:828 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:1471 av och (båda M), 2019/20:1994 av (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:2881 av Boriana (M) yrkande 1 och 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2744 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:3138 av och (båda S), 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 6. Arbetskraftsinvandring bidrar både till att ett land utvecklas och till en växande ekonomi. har en omfattande brist på arbetskraft inom flera sektorer vilket förhindrar många företag att utnyttja sin fulla potential. Regelverket och handläggningsprocessen för särskilt prioriterad och kvalificerad kompetens bör ses över och utvecklas. Bland annat bör en s.k. one-stop-shop för högkvalificerad arbetskraft inrättas för att underlätta kontakten med myndigheter, t.ex. , och . När det gäller högkvalificerad arbetskraft ligger det i intresse att underlätta inresan i . Särskilda visum, talangvisum, för högkvalificerad arbetskraft som vill etablera sig i bör därför inrättas. Vidare bör reglerna om visum för dem som vill investera och starta företag i förenklas. Ett sådant visum bör dock vara begränsat till . Attrahera högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2019/20:828 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:1471 av och (båda M), 2019/20:1994 av (M) yrkandena 3 och 4, 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7 och 10, 2019/20:2744 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2881 av Boriana (M) yrkande 1, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:3138 av och (båda S), 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 6. Arbetskraftsinvandringen till bör utgå från tre principer: att tillfredsställa arbetsmarknadens behov, möjliggöra kompetensutbyte och värna arbetstagares villkor. All arbetskraftsinvandring bör i regel omgärdas av krav på höga kvalifikationer. Därmed avses t.ex. högre utbildning, längre erfarenhet inom ett specialiserat område, yrkesutbildning eller liknande. Dessa kvalifikationer bör vara sådana att det i regel tar att utbilda motsvarande kompetenser i Därmed säkerställs att arbetskraftsinvandringen inte konkurrerar med de många lågkvalificerade arbetslösa som redan finns på den svenska arbetsmarknaden. På förteckning över bristyrken finns bl.a. servitörer och taxiförare. Eftersom arbetskraftsinvandring ska sätta höga kvalifikationer i fokus måste förteckningen förändras. Det s.k. blåkortsdirektivet syftar specifikt till att förbättra möjligheten för högkvalificerad arbetskraft att flytta till EU. Direktivet slår fast att arbetstillstånd, ett s.k. blåkort, kan beviljas om uppställda krav på höga lönenivåer, finansierade sjukförsäkringar och vissa arbetsvillkor uppfylls. Även om blåkortssystemet är införlivat i svensk lagstiftning är det ytterst få av de uppehålls- och arbetstillstånd som beviljas som är baserade på blåkortsdirektivets krav. Lagstiftningen bör därför ändras för att ska kunna dra nytta av den högkompetenta arbetskraft som söker sig till via blåkortssystemet. Om en arbetsgivare inte lyckas hitta kompetens inom eller EU till en anställning som kvalificerar sig för blåkort eller för bristyrkesförtur ska en ansökan med en beskrivning av sökandens särskilda kvalifikationer, ansökningsprocessen samt en motivering till varför ett undantag bör medges kunna göras. Tjänsten ska ha varit tydligt utannonserad på för branschen lämpliga plattformar, som minst motsvarar EURES, under minst . Arbetstillstånd, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4 samt 2019/20:3059 av (M) yrkande 12, 2019/20:3059 av (M) yrkande 9 och 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 8 och 11, 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 15 samt 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 3. Ett viktigt verktyg för svenska företag att hitta nyckelkompetens är genom internationell rekrytering. Emellertid krävs för arbetstillstånd att tjänsten är annonserad via Eures. Något krav på att tredjelandsmedborgare ska hitta arbetet via en annons i Eures finns däremot inte. Inte heller kräver EU detta. Det bör därför räcka med ett allmänt krav i lag om att annonsen ska vara synlig för EU-medborgare. Ett annat krav för att få arbetstillstånd är att villkoren är kollektivavtalsenliga. Detta krav bör ersättas med att lönen i stället ska kopplas till lönestatistiken. Den som arbetskraftsinvandrar ska inte tjäna mindre än t.ex. den lägst avlönade decilen. Arbetstillstånd, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 15, 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3059 av (M) yrkandena 8 och 11 samt 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 9 och 12 samt 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 3. Arbetstillstånd begränsas alltid till att enbart gälla en enskild arbetsgivare och en enskild bransch. En modern och rörlig arbetsmarknad kräver att det ska gå att byta arbetsgivare och yrkestitel. Arbetstillstånd bör därför beviljas för yrkeskategorier i stället för att knytas till en specifik arbetsgivare. Vidare bör anställningsvillkoren motsvara minst kollektivavtalsliknande villkor och i övrigt följa svensk lag. Dessutom ska arbetstagaren redan vid inresan ha en giltig sjukförsäkring och ett ordnat boende, och medföljande ska behandlas enligt reglerna för anhöriginvandring. 30-dagarsgaranti, punkt 3 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.