bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — Orsaken till detta är enligt kommissionen att skillnaderna mellan olika uppfattningar om vad som ska prioriteras ökar och att det finns motstridiga uppfattningar om de potentiella fördelarna. Utskottet granskade meddelandet (utl. 2018/19:NU10) och framhöll bl.a. betydelsen av att effektivisera tjänstemarknaden och skapa en bättre fungerande inre marknad för såväl varor som tjänster. Därtill är en fortsatt anpassning till den digitala ekonomin central i arbetet med att förbättra den inre marknadens funktion. I utlåtandet fanns en reservation (SD) och ett särskilt yttrande (V). Av kommissionens arbetsprogram (COM(2020) 37) framgår att ett av kommissionens sex viktigaste mål är att skapa ett som är rustat för den digitala tidsåldern. Bland de åtgärder som aviseras nämns en ny lag om digitala tjänster som syftar till att stärka den inre marknaden för digitala tjänster och hjälpa småföretagen med rättssäkerhet och lika villkor. Vidare framgår att kommissionen avser att föreslå en ny industristrategi för som ska stödja miljöomställningen och den digitala omställningen som den upprätthåller rättvis konkurrens. Den är tänkt att kompletteras med en särskild strategi för små och medelstora företag som ska göra det lättare för dem att verka, bygga ut och expandera. Kommissionen avser vidare att rapportera om hinder på den inre marknaden och föreslå en handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad. antog kommissionen ett paket med initiativ med flera av de förslag som nämndes i arbetsprogrammet som berör den inre marknaden. I meddelandet om att kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden (COM(2020) 93) konstaterar kommissionen att det finns alltför många hinder som hämmar den inre marknadens funktion. Kommissionen bedömer att det behövs politisk vilja och beslutsamhet att samarbeta på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att undanröja kvarstående hinder genom att ta itu med deras grundorsaker. Kommissionen anser att det paket med initiativ som kommissionen tagit fram utgör en utgångspunkt för ett förnyat partnerskap för ett EU som skapar tillväxt, välstånd och stabilitet för dess invånare och företag, både på hemmaplan och globalt. I meddelandet om en långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020) 94) presenterar kommissionen ett antal åtgärder inom följande områden: • Ökad kunskap och medvetenhet om inremarknadsreglerna. • Bättre införlivande, genomförande och tillämpning av . • Förebyggande på bästa sätt. • Upptäckt av bristande efterlevnad på den inre marknaden och vid de yttre gränserna. • Stärkt kontroll av efterlevnad på fältet. • Förbättrad hantering av överträdelseärenden. Kommissionen framhåller att främjandet av en efterlevnadskultur förutsätter ett starkt politiskt engagemang för den inre marknaden och ett verkningsfullt genomförande av reglerna för den. Kommissionen anför att handlingsplanen är ett svar på medlemsstaternas uppmaning att agera och utgör ett proaktivt svar på dagens utmaningar när det gäller genomförande och efterlevnad. I meddelandet om en ny industristrategi för EU (COM(2020) 102) framhåller kommissionen att strategin lägger grunden för en industripolitik som stöder den dubbla omställningen, gör EU:s industri mer konkurrenskraftig på världsmarknaden och ökar EU:s strategiska oberoende. I meddelandet om en SMF-strategi (dvs. en strategi för små och medelstora företag) för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020) 103) presenterar kommissionen ett antal nyckelåtgärder inom följande områden: • Kapacitetsuppbyggnad och stöd i omställningen till hållbarhet och digitalisering. • Minskad regelbörda och förbättrat marknadstillträde. • Förbättrad tillgång till finansiering. • Styrning – partnerskap mellan EU-nivån och nationsnivån för resultat. Regeringens prioriteringar för den inre marknaden –2024 Enligt promemoria Prioriteringar för den inre marknaden –2024: fri rörlighet för varor, tjänster, digital inre marknad och standardisering (dnr UD2019/08002/HI) från är regeringens utgångspunkt att den inre marknaden bör främjas och stärkas genom att politikområdet förblir högprioriterat 2019–2024. En välfungerande inre marknad anses vara viktig för att säkra EU:s internationella konkurrenskraft. Inremarknadspolitiken bör utformas utifrån en bred ansats som innefattar samtliga politikområden som har stor inverkan på den inre marknadens funktion, och med beaktande av den internationella handelspolitiken. Den inre marknaden ska vidare vara öppen mot omvärlden. Hållbarhets- och klimatmålen ska uppnås parallellt med att den inre marknadens integration och tillväxt fortsätter, och med sociala hänsyn och miljöhänsyn. Utvecklingen av den inre marknaden bör vidare utgå från användarna – medborgare och företag – och fokusera på vad som gör störst skillnad för dem. Utvecklingens ledstjärnor bör vara innovation och nya affärsmodeller, goda ramvillkor, bättre lagstiftning och hållbarhet. Såväl stora som små, nya och traditionella företag ska ha bästa möjliga förutsättningar att förnya sig, växa och utvecklas på den inre marknaden och anpassa sig till den digitala ekonomin. Regeringen anser att den fria rörligheten för tjänster bör prioriteras särskilt i ljuset av den lägre mognadsgraden för tjänsterörligheten och eftersom tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. Fokus bör vara efterlevnad av existerande regelverk, särskilt tjänstedirektivets materiella bestämmelser och dess anmälningsplikt. På varuområdet anser regeringen att funktionaliteten i och tillämpningen av regelverket behöver stärkas. var handeln med varor så stor som handeln med tjänster. Den fria rörligheten för varor är generellt sett välfungerande, men mer kan göras för att se till att varurörligheten fungerar som den ska. En fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen är också något som regeringen anser bör prioriteras. Särskilda ansträngningar krävs för en fortsatt anpassning till digitaliseringen och den digitala ekonomin. Den sammantagna effekten av den nuvarande strategin för en digital inre marknad behöver utvärderas för att identifiera nästa steg i arbetet. Särskilt fokus krävs bl.a. i fråga om dataekonomi och datadelning, digital delaktighet, digital kompetens och att göra ny teknik möjlig. En fortsatt hög ambitionsnivå när det gäller informationssäkerhet, infrastruktur, en ny handlingsplan för e‑förvaltning, frågor om plattforms- och delningsekonomin liksom europeiska småföretags möjligheter att skala upp är ytterligare viktiga frågor. Angeläget är också att konkurrenslagstiftningen, konkurrenstillsynen och reglerna för marknader främjar den digitala ekonomin och fångar upp eventuella nya utmaningar på området. För att bättre omsätta den inre marknaden i praktiken bör såväl kommissionen som medlemsstaterna fokusera på att genomföra och efterleva inremarknadsregelverket . Regeringen vill bl.a. se en långsiktig plan för bättre genomförande och efterlevnad och att strukturella problem som inte kunnat lösas med problemlösningsverktyget Solvit följs upp. Vidare framhåller regeringen att standardisering har påtagliga nyttoeffekter för både företag och konsumenter. Standarder gör det enklare för företag att anpassa kravnivåer eller specifikationer för samma produkt på olika marknader. Standarder säkerställer även att varor och tjänster som vi använder är tillförlitliga och uppfyller krav på t.ex. miljöhänsyn och säkerhet. Regeringen anser att det är angeläget att den europeiska standardiseringen fortsätter att vara flexibel, inkluderande och marknadsanpassad så att den kan fortsätta att bidra till innovation och ständigt bättre varor och tjänster som tillfredsställer användarnas behov. Regeringen vill också se en europeisk standardisering som i största möjliga utsträckning stöder utvecklingen av internationella standarder och underlättar handeln med omvärlden. I den beslutade export- och investeringsstrategin konstateras att det trots att EU är hemmamarknad kvarstår onödiga hinder för fri rörlighet för varor och tjänster som hämmar och EU:s tillväxtmöjligheter. I strategin framhålls att en fördjupad och välfungerande inre marknad är viktig för att säkra EU:s internationella konkurrenskraft och att inremarknadsarbetet därför även fortsättningsvis bör utgöra en av kommissionens huvudprioriteringar. Enligt vad som anförs i strategin bör kommissionen ha en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden. Detta innebär enligt vad som sägs i strategin att den inre marknadens regelverk så långt som möjligt behöver vara globalt anpassat. Regelverk och strategier för den inre marknaden bör enligt vad som sägs i större utsträckning samordnas med den yttre handelspolitiken. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning av om det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metall-stölder. överlämnades betänkandet Handel med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder. Utredningen anser även att regleringen vid sidan av detta huvudmål bör kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningen har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och det finns därför inte tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den tillsynsmyndighet som utses få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Utredningen har remissbehandlats. I svaret på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:104) av (SD) om fördröjt införande av kontantförbud för handel med metallskrot anför statsrådet att regeringen har varit tydlig med att stölder av koppar och andra metaller måste bekämpas och motverkas. Statsrådet framhåller vidare att regeringen ser positivt på näringslivets initiativ till självreglering, som alternativ eller komplement till rådande lagstiftning. Självreglering kan enligt statsrådet vara ett viktigt instrument för att undvika en alltför detaljerad och sektorsspecifik lagstiftning. Statsrådet konstaterar vidare att det infördes en ny lag 2017 om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som grundar sig på EU:s fjärde penningtvättsdirektiv. Lagen omfattar bl.a. all yrkesmässig handel med varor där det förekommer kontanta betalningar motsvarande . Enligt lagen ska verksamhetsutövaren vidta åtgärder för att uppnå kundkännedom om sina kunder. Om de åtgärder som verksamhetsutövaren vidtar inte är tillräckliga för att kunna hantera risken för penningtvätt är denne skyldig att avstå affären. Statsrådet framhåller avslutningsvis att regeringen noga följer frågan och utesluter inte att det kan behövas vidtas någon form av åtgärd när det gäller handel med metallskrot. Inom EU råder ett förbud mot tobak för oralt bruk med undantag för tobaksprodukter som är avsedda att rökas eller tuggas. Eftersom svenskt snus varken röks eller tuggas råder försäljningsförbud. När blev medlem i EU 1995 beviljades landet ett permanent undantag från snusförbudet. Cigaretter och traditionella rökfria tobaksprodukter (inklusive vissa asiatiska och afrikanska varianter, tuggtobak och nässnus) kan dock säljas lagligt inom EU. EU:s nu gällande tobaksproduktdirektiv antogs 2014 (2014/40/EU). Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Förbudet var föremål för prövning av (mål C-151/17). En begäran om förhandsavgörande som framställdes i ett mål vid en brittisk förvaltningsdomstol mellan och Secretary of State for Health (hälsoministern, ) om förbudet mot tillverkning och distribution av tobak för användning i munnen i är lagenligt. Frågan gällde huruvida snusförbudet i EU:s tobaksproduktdirektiv strider mot de EU-rättsliga principerna, den fria rörligheten för varor eller EU:s rättighetsstadga. meddelade förhandsavgörandet i vilket domstolen kommer fram till att snusförbudet i EU:s nya tobaksdirektiv inte är i strid med någon EU-rättslig princip och därmed är giltigt. Det innebär att det kommer att råda ett fortsatt förbud mot försäljning av snus inom EU, med undantag för . förhandsavgörande kan inte överklagas. och rådets direktiv /125/EG av (nedan ekodesigndirektivet) är ett ramdirektiv, vilket innebär att det inte direkt fastställer ekologiska minimikrav. Direktivet anger vissa grundläggande krav på ekodesign hos produkter, utan att nämna någon specifik produkt, och vissa åtgärder som ska vidtas innan en produkt släpps ut på marknaden eller tas i bruk. Mer omfattande och preciserade krav på en viss produkts ekodesign ställs i stället upp i genomförandeåtgärder som antas av kommissionen. Sådana genomförandeåtgärder måste hålla sig inom den ram som anges i direktivet. Direktivet omfattar mer än 40 produktgrupper (t.ex. pannor, lampor, tv-apparater och kylskåp). utvidgades direktivets räckvidd till energirelaterade produkter som fönster, isoleringsmaterial och vissa vattenanvändande produkter. Det slutgiltiga målet med ekodesigndirektivet är att tillverkare av energianvändande produkter i designfasen kommer att vara skyldiga att minska produktkonsumtionens energiförbrukning och annan negativ miljöpåverkan. På finns information om olika produktgrupper inom ekodesigndirektivet. Här framgår bl.a. att det pågår en förstudie för ekodesign och/eller energimärkning av kranar och duschar. publicerades ett diskussionspapper som syftar till att sammanfatta de huvudsakliga slutsatserna från förstudien och föreslå en väg framåt. Enligt de preliminära slutsatserna avser kommissionen att påbörja förhandlingar om en frivillig överenskommelse med () och, parallellt, förbereda ett mandat för standardiseringsorganisationer att ta fram en funktionalitetsstandard för kranar och duschar. Bedömningen är att en sådan tvåstegslösning kan leda till att målen kan nås snabbare av industrin eftersom EBF redan marknadsför en märkning som inkluderar funktionalitetskrav. beslutades kommissionens förordning (EU) 2019/2023 om bl.a. fastställande av krav på ekodesign för tvättmaskiner för hushållsbruk. Enligt artikel 8 i förordningen ska kommissionen se över förordningen mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och presentera resultaten av översynen, inbegripet ett utkast till ändringsförslag om så är lämpligt . Vidare framgår att det i översynen bl.a. ska läggas särskilt fokus på genomförbarhet och lämplighet för nya krav, t.ex. på filter, som kan minska mängden mikroplaster i vattenutflödet. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om EU:s inre marknad – Exportförbudet för snus. Vissa frågor om EU:s inre marknad Utskottet har i tidigare handelspolitiska betänkanden, (bet. 2018/19:NU13), framhållit betydelsen av EU:s inre marknad samt vikten av att vidta åtgärder för att undanröja hinder för att genomföra en väl fungerande inre marknad och utveckla den gränsöverskridande handeln. Coronakrisen och den senaste tidens utveckling har än mer tydliggjort vikten av en fungerande inre marknad och tyvärr också aktualiserat frågor av akut karaktär. Utskottet vill därför innan det övergår till att kommentera förslagen i de aktuella motionerna understryka vikten av att de tillfälliga exportrestriktioner som vissa medlemsländer infört mot bakgrund av coronaepidemin upphör så att varor, inte minst medicinsk utrustning, kan flöda fritt på den inre marknaden. Utskottet välkomnar därför att en enig ställde sig bakom att statsministern vid skulle lyfta fram vikten av att de interna exporthinder som finns kvar tas bort. Utskottet noterar att det i ett gemensamt uttalande från Europeiska rådets medlemmar framgår att medlemmarna i de fall där tillfälliga kontroller införts vid de inre gränserna kommer att säkerställa att gränsförvaltningen för personer och varor sker på ett smidigt sätt och att den inre marknadens funktion bevaras. Medlemmarna anför vidare att de med bistånd från kommissionen skyndsamt kommer att ta itu med kvarstående problem för tillgången till varor och samhällsviktiga tjänster både land-, luft- och sjövägen. Kommissionen uppmanas att rapportera om situationen före Europeiska rådets nästa videokonferens. Utskottet utgår från att regeringen kommer att fortsätta att verka aktivt för att den inre marknadens funktion ska upprätthållas. I ett mer långsiktigt perspektiv finns det många andra viktiga åtgärder som behöver vidtas för att främja och utveckla EU:s inre marknad, vilket också tas upp i flera av de aktuella motionerna. Inte minst kan mer göras för att säkerställa att de åtgärder som det redan fattats beslut om genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. En välfungerande inre marknad är viktig för att säkra och EU:s internationella konkurrenskraft. Utskottet vill påpeka att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätt, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. Som redovisats anför regeringen i sina prioriteringar för inremarknadspolitiken bl.a. att den fria rörligheten för tjänster särskilt bör prioriteras i ljuset av tjänsterörlighetens lägre mognadsgrad och då tjänstehandeln ökar alltmer i betydelse. Regeringen uppger även att en fortsatt anpassning av den inre marknaden till den digitala utvecklingen också är något som bör prioriteras. Utskottet instämmer i detta och kan konstatera att det även ligger i linje med vad som anförs i flera här aktuella motioner. Vidare noterar utskottet att kommissionen antagit meddelandena Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden, Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna, Ny industristrategi för EU och En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU, som också refererats i det föregående. Kommissionen konstaterar bl.a. att det finns alltför många hinder som hämmar den inre marknadens funktion och framhåller behovet av politisk vilja och beslutsamhet att samarbeta på EU-nivå och medlemsstatsnivå för att undanröja kvarstående hinder genom att ta itu med deras grundorsaker. Utskottet välkomnar kommissionens ambition och konstaterar att utskottet kommer att ha möjlighet att återkomma i detalj till innehållet i dessa meddelanden inom ramen för den ordinarie hanteringen av EU-ärenden. Tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i motionerna 2019/20:394 (SD), 2019/20:529 (KD), 2019/20:2055 (L), 2019/20:2677 (M) och 2019/20:3251 (C) är enligt utskottets uppfattning mot bakgrund av vad som anförts inte nödvändiga. När det gäller det som sägs i motion 2019/20:394 (SD) om marknads- och handelsfientliga tendenser och skapandet av s.k. European Champions vill utskottet utöver det som anförts ovan tillägga följande. Utskottet noterar att statsrådet tillsammans med flera kollegor i andra medlemsländer skickat ett brev till kommissionens verkställande vice ordförande om vikten av att inte luckra upp . I brevet framhålls bl.a. att globala företag byggs genom konkurrens och inte genom att politiken väljer favoriter och skyddar dem från konkurrens. I stället bör alla företag ges en rättvis chans så att de bästa, mest produktiva och innovativa företagen kan växa. Utskottet har redan lyft vikten av att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel. Ett sådant exempel är när det införs gemensamma kriterier för olika produkter inom ramen för EU:s ekodesigndirektiv. I motion 2019/20:2664 (M) efterfrågas ekodesignkrav på tvättmaskiner för att minska utsläppen av mikroplaster, och i motionerna 2019/20:3107 (C) och 2019/20:3267 (C) efterfrågas tydliga ekodesignkrav på produkter som används vid vattenförbrukning i syfte att nå en mer effektiv vattenanvändning. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av att minska utsläppen av mikroplaster och uppnå en mer effektiv vattenanvändning. Utskottet noterar att kommissionen beslutat om en förordning med uppdaterade ekodesignkrav för bl.a. tvättmaskiner för hushållsbruk av vilken det framgår att kommissionen ska se över förordningen mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. I den översynen ska fokus bl.a. ligga på genomförbarhet och lämplighet för nya krav, t.ex. filter, som kan minska mängden mikroplaster i vattenutflödet. I fråga om produkter som används vid vattenförbrukning noterar utskottet att det pågår ett arbete kring ekodesign och/eller energimärkning av kranar och duschar. Utskottet ser positivt på att det tagits initiativ i linje med det som efterfrågas i motionerna, som därmed kan avstyrkas. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad förordas vidare i motion 2019/20:3347 (SD) att det endast ska få säljas certifierade alkoholmätare på den inre marknaden. Utskottet har avstyrkt identiska förslag, (bet. 2018/19:NU13) och i sitt ställningstagande bl.a. konstaterat att det finns två internationella standarder för alkoholmätare. Utskottet vidhåller sin uppfattning att även om standarderna i sig inte hindrar försäljningen av undermåliga alkoholmätare fyller de en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår vilka produkter som är certifierade enligt den aktuella standarden. I motionerna 2019/20:383 (SD) och 2019/20:856 (SD) efterfrågas åtgärder för att komma åt problemet med stölder av koppar och annan metall. Bland annat förordas att det ska införas ett kontantförbud och ett tillståndskrav för handel med metallskrot. Utskottet har , (bet. 2018/19:NU13), avstyrkt liknande förslag med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (SOU 2014:72). Utskottet noterar statsrådet svar på en skriftliga fråga om kontantförbud för handel med metallskrot (fr. 2019/20:104) i vilket statsrådet bl.a. framhöll näringslivets initiativ till självreglering och betonade att regeringen följer frågan noga och inte utesluter att det kan behöva vidtas någon form av åtgärd framgent. Utskottet ser därmed inte någon anledning att omvärdera sitt ställningstagande. Därmed avstyrks samtliga motioner i berörda delar. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2018/19:NU13). Utskottet kan nu i likhet med då konstatera att ett nytt tobaksproduktdirektiv antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Utskottet har också konstaterat att i ett förhandlingsavgörande slog fast att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Vidare har utskottet i tidigare ställningstaganden framhållit att en omförhandling av det nya tobaksdirektivet skulle kunna medföra att det undantag för snus som har hotas. Utskottet noterar att statsrådet i svaret på en interpellation (ip. 2019/20:191) tydliggjort att regeringen värnar om det svenska undantaget och regleringen av innehållet i snus. Statsrådet anförde vidare att hon inte är beredd att aktivt arbeta för att EU:s förbud mot export av snus till andra medlemsstater avskaffas eftersom detta skulle aktualisera frågan om en omförhandling av tobaksproduktdirektivet.