bet · H801UbU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 15, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 15 och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 2 Statens budget inom utgiftsområde 15 Statens budget inom utgiftsområde 15 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 15 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 15 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndigande Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 15 anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motionerna 2020/21:3109 av m.fl. (SD), 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3198 av m.fl. (V), 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3333 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 5–7. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 15 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 252 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 15 punkterna 2 och 4. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M)*, (S), (M)*, (SD), (S), (C), (V)*, (M)*, (SD), (S), (KD)*, (S), (SD), (L) och (MP). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 15 Studiestöd och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i bilaga 4. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndigande samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd till 28 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår utbildningsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 15 och regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). I avsnitt 3 återges det närmare innehållet i propositionen och i motionerna. Dessutom redovisar utskottet sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag och avstyrka samtliga motionsyrkanden. 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 Utskottet har granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Det är resultatredovisningen och särskilt den analys som regeringen redovisar mot målen för hela utgiftsområdet som är i fokus för granskningen. Nedan återges kortfattat de delar i propositionen som rör resultatredovisningen. Därefter följer utskottets bedömning av resultatredovisningen och av regeringens analys. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Målen för utgiftsområdet är följande. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Regeringen gör i ett avsnitt en uppräkning av de 15 indikatorer som valts ut för att mäta måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Indikatorerna är grupperade efter vilken effekt de mäter måluppfyllelsen för. Regeringen använder sex indikatorer för att mäta studiestödets rekryterande effekt, fyra indikatorer för dess utjämnande effekt och fem indikatorer för att mäta effekten på samhällsekonomin. Det finns ingen ytterligare beskrivning av hur respektive indikator bidrar till måluppfyllelsen. Resultatredovisningen är uppdelad i tre avsnitt som motsvarar de tre målen. I varje avsnitt redovisas resultat som är kopplade till de indikatorer som regeringen har valt ut. Resultaten presenteras genomgående efter kön. Datakällor är CSN och (). De senaste uppgifterna avser 2019. Av de 13 tabeller och diagram som finns i resultatredovisningsavsnittet för att beskriva utvecklingen är det två tidsserier som är eller längre. Regeringens resultatanalys är strukturerad efter målen för studiestödet och innehåller följande tre avsnitt: – Studiestödets rekryterande effekt. – Studiestödets utjämnande effekt. – Studiestödets effekt på samhällsekonomin. I varje analysavsnitt kommenteras vad respektive indikatorer visar för effektförändring. Beskrivande underrubriker används genomgående i avsnitten. Varje avsnitt avslutas med en samlad bedömning av måluppfyllelsen under en särskild rubrik. Den samlade bedömningen av måluppfyllelsen för studiestödets rekryterande effekt är följande. Resultatet från de indikatorer som redovisats tyder på att studiestödets rekryterande effekt är hög på samtliga utbildningsnivåer. Studiestödets rekryterande effekt kan dock anses minskande för studerande utomlands. Vidare har lånebenägenheten ökat totalt sett, vilket visar att studiestödet är en betydelsefull inkomstkälla för de studerande. Slutligen har studiemedlen den högsta köpkraften jämfört med konsumentprisindex. Sammantaget tyder resultatet av de indikatorer som redovisas på att måluppfyllelsen för studiestödets rekryterande effekt är fortsatt hög. Den samlade bedömningen av måluppfyllelsen för studiestödets utjämnande effekt görs i en mening enligt följande: ”Sammantaget tyder resultatet från de indikatorer som redovisas på att måluppfyllelsen i fråga om studiestödets utjämnande effekt är fortsatt hög.” Den samlade bedömningen av måluppfyllelsen för effekten på samhällsekonomin görs i en mening enligt följande: ”Sammantaget tyder resultatet av de indikatorer som redovisas på att studiestödet har en fortsatt god effekt på samhällsekonomin över tiden.” Utskottet ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar på resultatredovisningen och särskilt på den analys som regeringen redovisar mot målen för hela utgiftsområdet. I årets proposition gör regeringen en uppräkning av alla indikatorer (totalt 15) i ett avsnitt och grupperar dem efter vilken effekt de mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Den mer utförliga beskrivning som fanns av hur de indikatorer som har valts ut mäter måluppfyllelsen saknas i avsnittet om indikatorer och även i övriga delar av resultatredovisningen. Förra årets indelning av resultatredovisningen i nio avsnitt avsåg olika studerandegrupper och studienivåer. har den ersatts med en indelning i tre avsnitt som motsvarar de tre målen: studiestödets rekrytande effekt, studiestödets utjämnande effekt och studiestödets effekt på samhällsekonomin. Under varje avsnitt redovisas sedan resultatet för de olika indikatorerna kopplat till respektive mål. Utskottet kan konstatera att resultatredovisningen har fått samma struktur som resultatanalysen (se vidare nedan), vilket underlättar bedömningen av indikatorernas relevans för måluppfyllelsen och förbättrar läsbarheten. Utskottet saknar däremot en beskrivning av på vilket sätt de indikatorer som valts ut mäter måluppfyllelsen och ser därför gärna en återgång till en ordning där en sådan beskrivning finns. Antalet indikatorer för utgiftsområdet har i jämförelse med minskat från 17 till 15. har en ny indikator tillkommit för att mäta målet att uppnå den rekryterande effekten: andel studerande med tilläggslån av det totala antalet studerande med studiemedel på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå. Utskottet välkomnar att arbetet med att revidera indikatorernas antal och utformning fortsätter men skulle gärna se att skälen till att byta indikatorer redovisas. Utskottet vill här också understryka vikten av långsiktighet när man tar fram indikatorer för att i så stor utsträckning som möjligt säkerställa att indikatorerna kan följas . Av de 13 tabeller och diagram som finns i resultatredovisningsavsnittet är det endast två som sträcker sig eller längre. I flera fall är dock tidsserierna längre än i förra årets resultatredovisning. Utskottet anser att det skulle vara önskvärt att, i de fall det är möjligt, fler tidsserier för tabeller och diagram skulle kunna vara minst tioåriga. Vidare noterar utskottet att avsnittet Studiestödsadministration som fanns med i förra årets resultatredovisning saknas . Även andra texter, tabeller och diagram som saknat direkt bäring på måluppfyllelsen har tagits bort i årets resultatredovisning. Utskottet konstaterar att de mest centrala resultaten av insatser nu framträder tydligare i förhållande till respektive mål eftersom resultat som inte har bäring på måluppfyllelsen har tagits bort. Det gör att mål för utgiftsområdet kommer tydligare i fokus i resultatredovisningen. Regeringens resultatanalys är i likhet med strukturerad i tre avsnitt utifrån målen för studiestödet där varje avsnitt har fått beskrivande underrubriker och en särskild, avslutande rubrik för regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Det är positivt att regeringen kommenterar alla indikatorer och gör en bedömning av måluppfyllelsen för vart och ett av de tre målen. Utskottet skulle dock gärna se att analysen av måluppfyllelsen för målen för studiestödets utjämnande effekt respektive effekt på samhällsekonomin utvecklades ytterligare. Analysen kan då lämpligen utvecklas i riktning mot den lite mer utförliga analys som görs av måluppfyllelsen för studiestödets rekryterande effekt. Det vore enligt utskottet vidare önskvärt att också få en samlad kommentar av måluppfyllelsen för utgiftsområdet, t.ex. i linje med den samlade analys av måluppfyllelsen som görs för utgiftsområde 16 (prop. 2020/21:1 utg. omr. 16 s. 30). 2 Statens budget inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 15 avslås. antar regeringens förslag till ändringar i studiestödslagen. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). Regeringen föreslår att 28 anvisas till nio anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Regeringen föreslår också ett beställningsbemyndigande på under ett anslag. I bilaga 2 och 3 till betänkandet finns det en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden. Vidare föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår också vissa ändringar i studiestödslagen (1999:1395). Lagförslaget finns i bilaga 4. Förslaget innebär att det i studiestödslagen ska införas en ny bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om att tilläggslån vid extraordinära händelser i fredstid får lämnas med högre belopp än vad som normalt gäller enligt lagen. , har i sina motioner föreslagit alternativ till regeringens förslag för vissa anslag. I förhållande till regeringens förslag till budget föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet med . föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskas med jämfört med regeringens förslag. föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet med i förhållande till regeringens förslag. föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskas med ca jämfört med regeringens förslag. En sammanställning av motionärernas anslagsförslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 2 till betänkandet. Utskottet tillstyrker punkterna 2–4 i propositionen om anslag och bemyndigande och avstyrker motionerna. Utskottet tillstyrker också punkt 1 i propositionen om lag om ändring i studiestödslagen. I avsnitt 3 nedan redogörs närmare för innehållet i propositionen och motionerna samt för skälen till utskottets ställningstagande. Omfattning, mål och resultatanalys Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av CSN, och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. fick ca 427 600 unga studerande på gymnasial nivå studiehjälp i form av studiebidrag för studier i . Därutöver studerade 2019 ca 502 900 personer med studiemedel (bidrag och lån), varav ca 355 100 personer på eftergymnasial nivå i . Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framför allt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en ökning med ca . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade med till . Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Målen för utgiftsområdet är att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Regeringen drar bl.a. följande slutsatser av resultaten inom studiestödsområdet (se avsnitt 3.8 i propositionen). Sammantaget tyder resultatet av de indikatorer som redovisats på att måluppfyllelsen för studiestödets rekryterande effekt fortsatt är hög på samtliga utbildningsnivåer. Studiestödets rekryterande effekt kan dock anses minskande för studerande utomlands. Vidare har lånebenägenheten totalt sett ökat, vilket visar att studiestödet är en betydelsefull inkomstkälla för de studerande. Även när det gäller studiestödets utjämnande effekt tyder resultatet på att måluppfyllelsen är fortsatt hög. Här kan exempelvis nämnas en ökad andel studerande med studiestartsstöd och en ökande andel studerande med högre bidrag och tilläggsbidrag . Resultatet av de redovisade indikatorerna visar vidare att studiestödet har en fortsatt god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande studiestödssystem och möjliggör för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Goda möjligheter till utbildning bidrar till kompetensförsörjningen i och ger förutsättningar för aktiva samhällsmedborgare, för människors utveckling och arbetsmarknadsutsikter och för en välfungerande arbetsmarknad. Ett välfungerande studiemedelssystem är därmed viktigt för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Genom jämlika och jämställda möjligheter till utbildning bidrar studiestödssystemet till mer kunskap, kompetens och bildning i samhället. Regeringen redogör under politikens inriktning för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom studiestödsområdet (se avsnitt 3.10 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. För att det ska vara möjligt att arbeta högre upp behövs dels möjligheter till omställning och kompetensutveckling under en större del av livet, dels möjligheter att finansiera studierna. I propositionen beräknar regeringen medel som möjliggör höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler. Regeringen avser att återkomma med förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna för studier som bedrivs . Utbrottet av det nya coronaviruset medför ett ökat behov av utbildning för att möjliggöra för fler människor att klara behovet av omställning på arbetsmarknaden. Studiestödssystemet stöder de ökade utbildningsbehoven och regeringens ambitioner att genomföra ett kunskapslyft samt ger ekonomiska förutsättningar för människor att ta steget vidare till studier och arbete. Regeringen föreslår i propositionen att medel bl.a. avsätts för fler utbildningsplatser inom , yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) samt universitet och högskola (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.5 och 5.3). Studiestartsstödet är en del av som ger ekonomiska förutsättningar för arbetslösa personer med kort tidigare utbildning och ett stort utbildningsbehov att ta steget till studier. har arbetslöshetsvillkoret inom studiestartsstödet tillfälligt lättats så att även arbetslösa omfattas. För att studerande som beviljats studiestartsstöd fortsättningsvis ska kunna beviljas maximalt stöd utan att tränga undan nya studerande föreslår regeringen att mer medel avsätts . För att stärka möjligheterna för vuxna att påbörja studier föreslår regeringen att tilläggslånet förstärks tillfälligt. Enligt regeringen medför detta att rekryteringen till utbildningar kan öka som den ekonomiska situationen för de studerande underlättas. För att värna legitimiteten i välfärdssystemen behöver förutsättningarna att effektivt kunna motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott förstärkas. Regeringen föreslår därför att CSN och övriga berörda myndigheter tillförs resurser bl.a. för ökat fokus på kontroll, uppföljning och återrapportering av felaktiga utbetalningar. Återbetalningsgraden bland låntagare som är bosatta utomlands är väsentligt lägre än bland låntagare bosatta i . För att upprätthålla trovärdigheten i systemet och även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd behöver utlandsbosatta i större utsträckning än återbetala sina studieskulder. Regeringen föreslår därför att CSN:s resurser förstärks för att myndighetens arbete med detta ska kunna fortsätta och intensifieras. Regeringen föreslår nio anslag inom studiestödsområdet om sammanlagt . Två anslag om sammanlagt avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 1:8 och 1:9 . Sju anslag om sammanlagt avser övriga utgifter: 1:1 Studiehjälp, 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster, 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor, 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål och 1:7 Studiestartsstöd. Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Regeringen föreslår också ett bemyndigande om att ta upp lån i för studielån. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag (se avsnitt 3.12 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag redovisar regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. Av tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer och/eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . Regeringen beräknar att utgifterna för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget ökar med , bl.a. mot bakgrund av att antalet ungdomar i åldern 16–väntas öka under hela prognosperioden. beräknas utgifterna öka med respektive jämfört med vad som har anvisats . Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395).