bet · H701TU5 · 2020-01-24 00:00:00 — Regeringen pekar i sammanhanget på det antagna EU-direktivet (2019/882) om tillgängliga produkter och tjänster som syftar till att bidra till en väl fungerande inre marknad genom att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för vissa produkter och tjänster, bl.a. vad gäller elektroniska kommunikationstjänster. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att en rad initiativ har tagits för att ta till vara de möjligheter som digitaliseringen erbjuder, och att i en internationell jämförelse hävdar sig väl på området. Digitaliseringsstrategin är ett viktigt instrument i det pågående arbetet, och utskottet framhåller de många insatser som görs i samhället av både offentliga och enskilda aktörer. Utskottet konstaterar att det finns en rad utmaningar på området, inte minst i fråga om digital delaktighet och digital ledning. Utskottet ser dock positivt på förutsättningarna för den fortsatta digitaliseringen av samhället och avstyrker med hänvisning till vad som anförts ovan motionerna 2019/20:1000 (S), 2019/20:1097 (S), 2019/20:2718 (M) yrkandena 7, 8 och 17, 2019/20:2720 (M) yrkande 3, 2019/20:3263 (C) yrkandena 2, 4, 22 och 25 samt 2019/20:3342 (L) yrkande 1. Tillgång till elektroniska kommunikationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgången till elektroniska kommunikationer. Utskottet bedömer att utvecklingen på området fortsätter i positiv riktning och välkomnar de många initiativ som vidtagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i landet, inte minst på landsbygden. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C) och 7 (KD). Vägledande för arbetet med att tillgodose tillgången till elektroniska kommunikationer är den s.k. bredbandsstrategin. Den första nationella bredbandsstrategin formulerades 2009 som en del av den övergripande digitala agendan för . Den snabba utvecklingen inom området föranledde regeringen att utarbeta en ny bredbandsstrategi som presenterades och som har följande mål: • 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. • 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. • 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Ett första måldatum för den nya bredbandsstrategin är 2020 när av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s, vilket kan jämföras av alla hushåll och företag som angavs i den förra strategin . är målsättningen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det innebär att i områden där människor normalt befinner sig bör det vara möjligt att med en trådlös uppkoppling kunna använda mobila tjänster utanför hemmet eller arbetsplatsen. Detta gäller även för uppkopplade saker, internet of things (IoT). Målsättningen är att uppkopplingen ska vara så stabil och av sådan kvalitet att användaren inte upplever några begränsningar när de mobila tjänsterna utnyttjas. gäller att hela bör ha tillgång till snabbt bredband enligt följande: • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. • av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. Bredbandsforum tillkom 2010 på regeringens initiativ och har till uppgift att främja samverkan kring bredbandsutbyggnad. Företag, myndigheter och organisationer möts i Bredbandsforum för att tillsammans hitta lösningar som ökar tillgången till bredband i hela landet. Bredbandsforum leds av en styrgrupp och är underställd Infrastrukturdepartementet. Relevanta frågor och områden behandlas i tidsbegränsade arbetsgrupper. I motion 2019/20:260 pekar och (båda C) på några av de negativa konsekvenser som drabbar de delar av landet som hamnar i ett digitalt utanförskap. För de som bor på landsbygden är möjligheten till uppkoppling mot internet oumbärlig för att bedriva näringsverksamhet eller utnyttja digitala samhällstjänster. Motionärerna påtalar dock att investeringskostnaderna i vissa delar av landet är för höga för att kommersiella aktörer ska bygga ut utan någon form av stöd. För att nå den politiska målsättningen på området och påskynda utbyggnaden föreslår motionärerna därför i yrkande 1 att det ska bli tillåtet med medfinansiering vid bredbandsutbyggnad. Vidare förespråkar motionärerna i yrkande 2 att man i högre grad uppmärksammar den möjlighet som frivillig avtalssamverkan innebär mellan kommuner för att förstärka utbyggnaden på landsbygden. I motion 2019/20:333 efterlyser (SD) bättre mobiltäckning utmed järnvägsnätet. Motionären anför att den bristfälliga täckningen gör det svårt att utnyttja datorn eller mobilen om man t.ex. vill jobba under tågresan. Motionären påtalar att trots att mobiloperatörerna har haft på sig för att utveckla och förbättra täckningen är det vanligt att samtal bryts under resan eller att det saknas internettäckning. För att komma till rätta med detta borde i samarbete med mobiloperatörerna ta fram en åtgärdsplan i syfte att drastiskt förbättra mobiltäckningen längs med järnvägsnätet anser motionären. I kommittémotion 2019/20:367 uppmärksammar m.fl. (SD) i yrkande 6 det växande behovet av en snabb och stabil internetuppkoppling, något som blivit en förutsättning för att kunna ta del av nyheter och information i internetbaserade medier. Enligt motionärerna är tillgång till internet ytterst en demokratifråga, och de ser därför med oro på utvecklingen i glesbygden där många fortfarande saknar tillgång till snabb uppkoppling. För en livskraftig svensk landsbygd vill därför motionärerna att hela befolkningen ska få tillgång till snabbt internet . (C) betonar i motion 2019/20:402 yrkande 4 nödvändigheten av bredbandstäckning på landsbygd eftersom det är en förutsättning för digital utveckling i hela landet i enlighet med de mål som formuleras i digitaliseringsstrategin. (S) behandlar i motion 2019/20:455 de problem som fortfarande finns i delar av landet med långsam uppkoppling över mobilnätet. Motionären menar att marknadskrafterna inte kommer att lösa problemet med otillräcklig täckning eftersom de bara bygger ut i de områden där det är ekonomiskt lönsamt, vilket det sällan är i glesbygden. Motionären understryker i sammanhanget att mobiltäckning och internet är grundläggande samhällsfunktioner och yrkar därför på att regeringen bör överväga antingen högre ställda krav på kommersiella aktörer eller alternativ till kommersiella aktörer och i stället ett större statligt ansvarstagande för att nå målet om mobil- och internettäckning i hela . I kommittémotion 2019/20:613 betonar m.fl. (SD) i yrkande 1 vikten av att stärka bredbandsutbyggnaden på landsbygden. Motionärerna understryker att bredband på landsbygden är en grundförutsättning för såväl arbete som fritid för en befolkning som blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband efterlyser motionärerna därför i yrkande 13 en ökad samordning vid fiberdragningen. Det kan exempelvis handla om samförläggning i rör eller kulvertar och kabeltrummor utmed väg- och järnvägsnätet om kapacitetsutrymmet finns. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:615 att en viktig förutsättning för att få fler att välja tåget som färdmedel är att det måste vara möjligt att använda mobiltelefon och kunna arbeta under resan. Tillgång till internet finns på många tåg men är sällan tillfredsställande, och mobiltäckningen längs järnvägen är ofta dålig. En utbyggnad av mobilnätet är därför nödvändig och bör genomföras i samarbete med intressenter som , järnvägsföretagen och mobiloperatörerna. Motionärerna vill därför i yrkande 65 att det görs en översyn av mobiltäckningen längs järnvägsnätet för att i ett senare skede prioritera förbättringsåtgärder. m.fl. (S) påpekar i motion 2019/20:927 att digitaliseringen är viktig för , och att infrastrukturen är grundbulten för digitaliseringen. Tekniken utjämnar också skillnaden mellan stad och land och främjar därför demokratin, vilket gör det möjligt för människor att bo kvar och därmed slå vakt om en levande glesbygd. Mot denna bakgrund yrkar motionärerna på att arbetet med att förbättra den digitala infrastrukturen ska ske i takt med den ökande användningen och behovet i hela landet. I motion 2019/20:1064 understryker (M) i yrkande 1 vikten av att man utarbetar en nationell strategi för mobiltäckning. Motionären pekar på att det fortfarande finns många och stora vita fläckar på kartan där det saknas mobiltäckning, vilket inte är acceptabelt eftersom det kan äventyra liv vid sjukdomsfall eller olyckor. För att en strategi för mobiltäckning för röstsamtal ska vara relevant krävs enligt motionären att man fastställer olika nivåer på näten som ska uppnås till olika år. Motionären anser därför i yrkande 2 att () bör få i uppdrag att följa upp yttäckningen och kvaliteten på röstsamtal med mobil. (M) tar vidare i motion 2019/20:1065 upp frågan om bredbandsstrategin och de signaler som kommer om att målen i strategin inte kommer att uppnås inom utsatt tid, något som motionären finner oroväckande, särskilt för glesbygden. Motionären anser därför i yrkande 1 att mer måste göras för att leva upp till målet. I yrkande 2 anser motionären att mer också måste göras för att bygga ut bredband på landsbygden, och anför som skäl att det är svårt för mindre kommuner att mäkta med de stora investeringar i infrastruktur som krävs, t.ex. fiber. Motionären framhåller att det därför är oerhört viktigt att regeringen verkar för att medel även fortsättningsvis kan frigöras genom exempelvis landsbygdsprogrammet. (M) yrkar i motion 2019/20:1276 på att man ska utarbeta en strategi så att hela får mobiltäckning. Motionären anför som skäl att det fortfarande finns väldigt många platser i som saknar täckning för mobiltelefoni, och att detta inte bara innebär stora säkerhetsrisker utan också försvårar för näringarna på landsbygden. (M) påpekar i motion 2019/20:1479 att tillgång till mobiltelefoni är en förutsättning för att kunna bo och verka i hela landet. Dessvärre är mobiltäckningen i många områden fortfarande mycket bristfällig, inte minst i glesbygden, anser motionären. Mångfalden av aktörer på mobilmarknaden har i flera avseenden gynnat konsumenterna, men motionären pekar också på att det inneburit svårigheter att utnyttja olika mobilabonnemang i olika delar av landet. Ett sätt att förbättra täckningen är enligt motionären att operatörerna i större utsträckning utnyttjar varandras infrastruktur när de själva inte kan erbjuda de egna kunderna mobiltäckning. Motionären anser därför att regeringen bör överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta ett mer effektivt utnyttjande av det svenska mobilnätet. I motion 2019/20:2299 uppmärksammar m.fl. (S) problemen med bristfällig täckning som ibland drabbar mobilanvändare eller de som försöker använda sig av en trådlös internetuppkoppling i glesbygdsområden. Motionärerna anser att den trådlösa infrastrukturen hör framtiden till och att tekniken har stor potential att fungera mycket väl i hela landet. Emellertid bygger de kommersiella aktörerna enbart ut it-infrastrukturen där det är lönsamt, vilket lämnar de som bor i glesbygden utan stöd från vare sig marknaden eller kommunen. Motionärerna vill därför i yrkande 1 att man i infrastrukturplaneringen ser över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet. Vidare uppmärksammar motionärerna frågan om tillgång till bredband på landsbygden. Motionärerna pekar på de höga kostnaderna för fiberanslutning som drabbar hushållen trots de många positiva åtgärder som regeringen har vidtagit för att underlätta utbyggnaden. De bidrag som går att söka täcker inte kostnaderna för kommunerna. Mot denna bakgrund vill motionärerna i yrkande 2 att man säkerställer att de resurser som satsas på utbyggnad av bredband även kommer de mindre kommunerna och landsbygden till del. I kommittémotion 2019/20:2597 påminner m.fl. (M) om målen i bredbandsstrategin, men pekar på de utmaningar som bredbandsutbyggnaden möter. Det gäller inte minst situationen på landsbygden som utmärks av höga kostnader och låg anslutningsgrad. För att öka effektiviteten och snabbheten i arbetet understryker motionärerna i yrkande 54 vikten av att utbyggnaden är teknikneutral. En förklaring till att fiberutbyggnaden på landsbygden har blivit så tidskrävande måste enligt motionärerna tillskrivas där långa handläggningstider och köer för ärendehantering orsakar stora förseningar. Motionärerna vill därför i yrkande 56 att arbetet med att förkorta handläggningstiderna hos för ledningsrättsärenden ska prioriteras. Motionärerna framför även motsvarande önskemål i kommittémotion 2019/20:2718 yrkande 31. I motion 2019/20:2610 understryker och (båda M) vikten av god tillgång till bredband så att e-tjänster kan nyttjas i större utsträckning, exempelvis inom kommuner och landsting för att tillhandahålla välfärdstjänster. Motionärerna framhåller att dessa välfärdstjänster innebär fördelar för den enskilde och bidrar till en högre kvalitet på tjänsterna samt lägre kostnader. En förutsättning för e-tjänster är som motionärerna påpekar att bredband med hög överföringshastighet byggs. m.fl. (S) understryker i motion 2019/20:2620 det nödvändiga i att det finns mobiltäckning i områden dit marknadskrafterna inte når och vikten av mobiltäckning i hela landet. Motionärerna påminner om att i likhet med satsningarna på bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet måste det betraktas som ett samhälleligt ansvar att säkerställa god täckning för telefoni och mobilt bredband i områden dit marknadskrafterna inte når. De framhåller vidare att avsaknad av mobiltäckning i praktiken innebär att människor utestängs från väsentliga delar av det moderna samhället. I kommittémotion 2019/20:2718 identifierar m.fl. (M) några av de hinder som finns för bättre och bredare uppkoppling i landet. Motionärerna menar att marknaden i stor utsträckning kan sköta utbyggnaden av uppkoppling, som staten måste undanröja de ibland små men viktiga hindren som finns på vägen. Motionärerna anser därför i yrkande 34 att det finns ett behov av att införa en direktlinje till Infrastrukturdepartementet för aktörer som bygger ut uppkopplingen i för att genom enkel kommunikation och dialog lösa de hinder som marknadens aktörer identifierar. I kommittémotion 2019/20:2775 understryker m.fl. (KD) i yrkande 87 nödvändigheten av en fortsatt utbyggnad av bredband. Motionärerna pekar på att tillgång till bredband är avgörande för att människor ska få tillgång till god kommunikation, kunna driva företag samt jobba och studera på distans. Motionärerna tillägger att kommunikationstjänster och bredband i första hand ska tillhandahållas av marknaden men att staten ska säkerställa goda villkor och undanröja hinder för utvecklingen på området. Vidare betonar motionärerna i yrkande 88 vikten av fortsatta satsningar på regionala bredbandskoordinatorer i landet. Koordinatorernas uppgift är att fungera som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Motionärerna understryker deras betydelse i de ansträngningar som görs för att förbättra tillgången till bredband i hela . m.fl. (C) anser i partimotion 2019/20:3106 yrkande 4 att större hänsyn till gleshet bör tas i samband med den fortsatta bredbandsutbyggnaden. Digitaliseringen har bara börjat, och motionärerna påminner om att tillgången till modern teknik och infrastruktur är av avgörande betydelse för landsbygder och att bredbandsutbyggnaden måste fortsätta. I sammanhanget är det därför viktigt att beakta gleshet inom ramen för de statliga satsningarna på bredband, påpekar motionärerna. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 32 att it ska räknas som ett eget transportslag vid sidan av bil, båt, flyg och tåg. Motionärerna anser att it utgör ett femte transportslag som gör det möjligt att bo och arbeta i hela landet. Därför måste it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalsstudier som gör för att öka tillgängligheten för människor i hela landet. It behöver enligt motionärerna även bli en del i årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. Motionärerna uppmärksammar också den växande efterfrågan på ökad täckning och högre överföringshastigheter. Detta är nödvändigt för att kunna använda de internetbaserade tjänsterna överallt. Motionärerna påpekar att framför allt i glesbefolkade områden kan trådlös infrastruktur vara ett mer ekonomiskt sätt att nå ut till alla bostäder och verksamhetsställen i avvaktan på att fast fiber byggs ut. En väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni- och bredbandstjänster är också en förutsättning för att landsbygdens befolkning ska kunna bo kvar, driva företag, sköta sociala kontakter m.m. För att uppnå PTS mål om att öka mobiltäckningen där det brister, för att ge garanterad tillgång till mobilt bredband och telefoni i hela landet, efterlyser motionärerna i yrkande 42 att 700 MHz-bandet auktioneras ut som blåljusmyndigheternas funktion och tillgång till bandbredd tillgodoses i sammanhanget. I kommittémotion 2019/20:3263 efterlyser m.fl. (C) i yrkande 7 en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet och i yrkande 8 att mer frekvensutrymme frigörs för bättre mobiltelefoni och surf i hela landet. Motionärerna konstaterar att näringslivet, föreningslivet, vardagen och välfärden blir alltmer digital. Därför är det också avgörande att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och få möjlighet att nyttja digitaliseringens möjligheter, anser motionärerna. m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotion 2019/20:3334 de utmaningar som den digitala segregeringen för med sig och påpekar att det i första hand inte handlar om skillnaden mellan stad och land, utan om ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningar för privatpersoner och näringsidkare. Motionärerna lyfter därför i yrkande 6 fram att den digitala jämlikheten behöver utökas genom tillgång till bredband och fibernät över hela landet. I partimotion 2019/20:3358 påminner m.fl. (L) om att tillgång till bredband och liknande digital uppkoppling är en lika viktig del av infrastrukturen som el- och vägnäten. En god utbyggnad är betydelsefull för såväl privatpersoner som företag och är oerhört viktigt för den regionala tillväxten anser motionärerna. Motionärerna efterlyser därför i yrkande 8 (i denna del) en god utbyggnad av bredband i . Utskottet påminner inledningsvis om att målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87) och att det under detta mål finns två delmål som är centrala för god tillgång till elektroniska kommunikationer: • Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). • ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Tillgången till bredband i landet Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att den digitala infrastrukturen i är väl utbyggd i jämförelse med många andra europeiska länder. I 2019 (Digital economy and society index) är rankat på fjärde plats vad gäller uppkoppling. Regeringen pekar på att utbyggnaden av framför allt fast bredband går framåt, vilket leder till att allt fler hushåll och företag får tillgång till snabbt bredband. Skillnaderna i tillgång till bredband mellan tätort/småort och landsbygd minskar, men det är fortfarande en ojämn fördelning av tillgången i landet. Post- och () mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2018 visar att av alla hushåll och företag i hade tillgång till bredband om minst /s . Jämfört med året innan är det en ökning med . Andelen hushåll och företag som har tillgång till minst /s har ökat från . Tillgången till /s utanför tätort/småort var , vilket indikerar att det fortfarande råder en ojämn fördelning av tillgången till de högsta överföringshastigheterna i landet. Jämfört med 2017 är ökningen i områden utanför tätort/småort . När det gäller tillgång till bredband med hastigheten /s i områden utanför tätort/småort hade av hushållen och företagen sådan tillgång . Det är en ökning jämfört med . Tillgången till bredband via mobilnäten (4G) är fortsatt mycket god, framhåller regeringen. Enligt PTS hade av alla hushåll och företag sådan tillgång, och det gäller såväl i tätort/småort som på lands- och i glesbygden. var tillgången till stabila mobila tjänster av god kvalitet där man normalt befinner sig (regeringens 2023-mål) för hastigheter /s och för hastigheter /s. Det innebär en marginell ökning jämfört med året innan. hade av alla hushåll och företag tillgång till 1 Gbit/s, dvs. hade infrastruktur med möjlighet att leverera denna hastighet i sin absoluta närhet (regeringens 2025-mål). Detta innebär en ökning jämfört med föregående år. Som svar på ett regeringsuppdrag redovisar () i rapporten av regeringens bredbandsstrategi 2019 (PTS-ER-2019:11) sin bedömning av möjligheter att uppfylla regeringens och bredbandsmål till 2020, 2023 och 2025. Angående mål 1 i regeringens bredbandsstrategi bedömer PTS som sannolikast att mellan av alla hushåll och företag kommer att ha tillgång till bredband om minst /s , vilket innebär att målet om 95 procents tillgång inte kommer att uppnås. PTS prognos är en revidering nedåt jämfört med förra årets uppföljning, då myndigheten prognostiserade att mellan skulle ha tillgång till /s . Skälen till nedrevideringen är en sjunkande utbyggnadstakt, stigande kostnader för fiberutbyggnad och ett mer osäkert konjunkturläge. När det gäller mål 2 i regeringens bredbandsstrategi påminner utskottet om att det handlar om ett rörligt mål eftersom det utgår från människor och deras behov och beteenden, som förändras . PTS statistik visar dock att mobiltäckningen redan nu är god, och prognoserna visar på ytterligare förbättringar , främst genom utbyggnad i 700 MHz-bandet. Mål 3 i regeringens bredbandsstrategi innehåller tre delmål som alla måste vara uppfyllda för att det övergripande målet ska anses ha uppnåtts, bl.a. det s.k. gigabitmålet som innebär att av alla hushåll och företag i antingen bör ha tillgång till 1 Gbit/s eller ha fiber i sin absoluta närhet (s.k. homes passed). För två av delmålen på denna punkt noterar utskottet att PTS gör en revidering uppåt jämfört , men myndighetens bedömning är likväl den att målet om att hela bör ha tillgång till snabbt bredband inte kommer att uppnås. Det finns dock ett stort mått av osäkerhet i prognosen konstaterar utskottet, eftersom bredbandstillgången 2025 påverkas av en mängd tekniska, demografiska, ekonomiska och politiska faktorer vars utveckling är svår att förutse . Tillgång till telefoni och funktionellt tillträde till internet Utskottet påminner om att () har i uppdrag att följa tillgången till bredband och mobiltäckning i alla delar av landet. Följaktligen redovisar myndigheten tillgången till fast och mobil bredbandsinfrastruktur per , då också yttäckningen och utbyggnaden av mobilt bredband och mobiltelefoni redovisas. PTS senaste kartläggning visar att yttäckningen, dvs. den geografiska täckningen för mobiltelefoni, är fortsatt mycket god i . 2018 fanns det täckning för taltelefoni på av yta. PTS rapporterar vidare att yttäckningen för mobilt bredband fortsätter att öka men inte i samma takt , och att 4G-utbyggnaden fortsätter, men främst utifrån kapacitetssynpunkt. Ungefär 1 400 nya sändarplatser har tillkommit mellan och 2018. Den största procentuella ökningen av yttäckning kan hänföras till mobilnät med hög kapacitet (/s), som har ökat .