bet · H801UU8 · 2020-11-12 00:00:00 — Vi ser en uppenbar risk för att förtroendet för FN:s institutioner urholkas om dess organ leds eller dess ledare tillsätts av stater som uppenbarligen inte lever upp till de mest grundläggande kraven på respekt för mänskliga rättigheter. Vi vill därför att arbetar för hårdare krav på att de som leder FN-arbete själva föregår med gott exempel. Vi anser exempelvis inte att är lämpligt att arbeta i FN:s kvinnokommission. Inget land i världen är skyddat från korruption, men vi vet att rankas som ett av världens minst korrupta länder. Det ska vi vara stolta över, även om vi måste komma ihåg att detta på intet sätt gör att vi är befriade från detta problem. Vi har en god möjlighet att bistå andra länder i arbetet med att förhindra korruption, då det försvårar för både rättvisa och demokrati. Korruption uppskattas globalt sett kosta mer än samtliga handelstullar och skadar ekonomier i hela världen, varför det är ett allt viktigare fenomen att ta hänsyn till i en mer globaliserad värld. finns flera positiva krafter som kämpar emot korruption, inte minst genom arbete men även arbetet med Agenda 2030, diverse satsningar på fria medier och och utvecklings () och UNDP:s Tax Inspectors Without Borders (TIWB). FN är en stor organisation med ett trettiotal olika fonder, myndigheter och andra institutioner med en gemensam budget på runt 30 miljarder USD . Dess personal har dessutom en mer långtgående diplomatisk immunitet än det skydd de förses med genom . Till skillnad från diplomater kan FN-personal normalt inte åtalas eller slita tvister med FN i hemlandets domstolar, utan dispyter och påstådda lagbrott hanteras exklusivt genom interna mekanismer (så länge generalsekreteraren inte häver immuniteten), detta oavsett om saken gäller en tvist mellan FN som arbetsgivare och dess arbetstagare eller påstådda oegentligheter begångna av personal i organisationens tjänst. FN har haft och har fortfarande betydande problem med korruption och brottslighet. Detta är ett enormt problem som dels innebär minskad trovärdighet för organisationen, dels innebär att organisationen uppenbarligen inte lever upp till förväntningarna. De mest omtalade och iögonfallande exemplen är dels Olja för mat-programmet, vilket efter avsättande 2003 avslöjades som en gigantisk korruptionshärva, dels den serie anklagelser som framkommit om sexuella utnyttjanden av minderåriga, begångna av fredsbevarande trupper under FN-mandat. fick svenska medier läsa en konfidentiell internrapport genomförd av en extern revisionsbyrå som utgått från uppgifter från över 8 000 anställda. Granskningen visade bl.a. på en organisation som är genomsyrad av missförhållanden, maktmissbruk och undermålig styrning. av de tillfrågade hade upplevt eller bevittnat maktmissbruk av överordnade. Ofta gällde det rekryteringar där nepotismen var utbredd. Intervjuare har i vissa fall bara fått ett cv i handen och uppmanats att anställa personen utan rekryteringsprocess. Högt uppsatta personer i FN-systemet anklagades också för att använda givarmedel till privatchaufförer och familjemedlemmar. På grund av FN:s oberoende av nationella rättssystem, är information från dess egen personal särskilt viktig. ser vi med stor oro på hur visselblåsare behandlas, då fall av vedergällningar mot dessa är väldokumenterade. meddelade generalsekreteraren i bulletin nr 21 nya åtgärder för att stödja visselblåsare. Året därefter startades FN:s etikkontor (Uneo) i bl.a. samma syfte. Dessa åtgärder är dock otillräckliga, vilket blev mycket tydligt i Shkurtajfallet. Enligt en officiell policy tillåts myndigheter inom FN att undandra sig från Uneos jurisdiktion och i stället hantera visselblåsare internt, vilket skapar uppenbara jävssituationer. löses tvister inom FN via dispyttribunalen (UNDT) vilken överprövas av överklagandetribunalen (Unat). Ingen av instanserna har dock jurisdiktion över Uneos beslut om stöd till visselblåsare, vilket slogs fast i Wasserstromfallet. beslutade etikkontoret att avfärda av runt 400 påstådda visselblåsare. Kontorets beslut kan inte överprövas. I de fall saken prövas präglas systemet av krånglig byråkrati och förhalanden vilket gör att processer ofta löses långt efter att den klagande försvunnit från organisationen och saken förlorat sin betydelse. års budgetprocesser antog den amerikanska senaten en policy för att tvinga FN att genomföra en vedertagen standard för skydd för visselblåsare (best practices for whistleblower protection). Detta har tyvärr inte haft avsedd effekt, mycket på grund av bristande tillsyn. Antikorruptionsåtgärder med vassa och starka tänder och ett robust skydd för visselblåsare är avgörande för FN:s förtroende hos allmänheten och dess framtid som institution. Därför anser vi att bör ta initiativ till en utredning inom FN, vars mål ska vara att lägga fram skarpa förslag på reformer av både immunitetsfrågan, tvistlösningsmekanismerna och visselblåsarskyddet, utöver ett i övrigt skärpt internationellt arbete mot korruption. Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:692 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 20, 23 och 25 samt 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 9. FN:s deklaration om de universella mänskliga rättigheterna antogs . Ändå är åtnjutandet av de universella fri- och rättigheterna ingen självklarhet runt om i världen , och har heller aldrig varit. Men det vi ser nu oroar eftersom vi ser en tillbakagång i demokratiska länder där rättsstatens principer och mänskliga rättigheter har varit en självklarhet, och vi ser hur själva konceptet ifrågasätts när länder som försöker omdefiniera innehållet till att passa deras egna syften. Vi är alla förlorare när mänskliga rättigheter utmanas och internationella åtaganden ifrågasätts och omtolkas av politiska skäl. Tyvärr har utrymmet för olika auktoritära ledare vidgats under president . När lämnar internationella samarbeten kliver andra in. Här oroar också ifrågasättande av internationella konventioner och att de både lämnat och hotat att lämna internationella samarbetsorgan och avtal, bl.a. WHO, mitt i den största hälsokrisen på . Deras fleråriga hot med sanktioner mot domare i och personer som samarbetar med () om de åtalar amerikanska soldater för krigsbrott i har omsatts i praktisk verklighet när chefsåklagaren vid ICC fick sanktioner riktade mot sig för att hon utrett just det. Det är viktigt i en stabil internationell rättsordning att förövare oavsett ursprung vid misstanke om brott och övergrepp utreds och ställs till svars för sina handlingar. Allt fler auktoritära stater och politiska krafter hotar på nytt de landvinningar som uppnåtts. Inte minst gäller det demokratiska fri- och rättigheter samt olika minoriteters mänskliga rättigheter. är mänskliga rättigheter globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. För att brott mot mänskligheten och folkmord inte ska politiseras eller förminskas av politiska skäl är det viktigt att det finns förutsägbara processer som utgår från att domstolen ska pröva dessa brott. Politiken ska säkra lagstiftning och processer, domstolen ska döma. politik utgår från alla människors frihet och lika värde. De mänskliga rättigheterna omfattar varje person och begränsar staters makt över individen. Vi tar vår utgångspunkt i den enskilda människan, snarare än i systemen, när vi utarbetar vår politik. Därför är främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna en kärnuppgift för oss och något som ska genomsyra all vår politik. De mänskliga rättigheterna omfattar dels de medborgerliga och politiska rättigheterna, dels de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Tillsammans utgör de en helhet som måste respekteras för att människor ska kunna utveckla sin fulla potential. Mänskliga rättigheter är globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. Vi anser att det är av yttersta vikt att fokusera på centrala utmaningar inom mänskliga rättigheter – politiska och religiösa friheter, opinionsfriheter, den demokratiska kulturen, minoriteters rättigheter och oberoende rättssystem. I detta arbete utgör om mänskliga rättigheter en i . Vi vill stärka det arbetet. Det internationella normsättande arbetet är viktigt, och det behöver finnas tydliga och trovärdiga uppföljningsmekanismer och transparens för att bygga tilltro i de internationella institutioner som har etablerats, ytterst för mänskliga rättigheter på vår kontinent. När hela rättighetsagendan undermineras, när och andra konventioner ifrågasätts, behöver diskussionen om upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna också vitaliseras inom FN. bör därför kommande år initiera en diskussion om vikten av att mänskliga rättigheter upprätthålls i enlighet med hur de är definierade i FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Arbetet behöver genomsyra all verksamhet och alla länder, inklusive de länder som är representerade i för mänskliga rättigheter. Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 20, 23 och 25 samt 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:692 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 9. () är en unik och viktig organisation. Ingen annan organisation samlar världens stater för att arbeta för fred och säkerhet på samma sätt. som FN på många sätt bidrar till en fredligare, säkrare och rättvisare värld är det en organisation med stora problem. befinner sig som FN-medlem jämte en rad länder, varav många har en syn på demokrati, internationell rätt, korruption och mänskliga rättigheter som skiljer sig markant från vår egen. har alltför ofta brustit i handlingskraft när de allra viktigaste värdena stått på spel. förmådde inte agera för att stoppa Islamiska statens folkmord på de kristna minoriteterna (kaldéer, syrianer och assyrier) och yazidier i . Flera försök i att anta resolutioner mot den syriska regimen har exempelvis blockerats av och , trots att världssamfundet har en skyldighet att ingripa i och med principen om skyldighet att skydda (responsibility to protect). FN är i alltför hög utsträckning handlingsförlamat på grund av vetorätten i säkerhetsrådet. För att FN ska kunna visa handlingskraft behöver vetorätten i säkerhetsrådet begränsas, och behöver verka för detta. Det är helt centralt att FN höjer tempot i reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN att kunna bestå. Krigsförbrytelser, pågående folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten måste kunna stoppas, och ska fortsätta att bidra till fredsbevarande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser inom FN. Generalförsamlingen och dess utskott måste också moderniseras och effektiviseras. Hanteringen av visselblåsare inom FN behöver förbättras. Detta blev vida känt i och med att , före detta chef för fältverksamheten hos FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, slog larm om att FN:s fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Att någon enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt agerar visselblåsare i syfte att rättvisa ska skipas och dessa fruktansvärda brott ska komma i ljuset får aldrig leda till att den som agerar beskylls för att ha agerat oriktigt. Det är fullständigt oacceptabelt. I stället för att FN med kraft tog tag i problemet hemligstämplades rapporten och Kompass stängdes av från sitt jobb och sattes under utredning där hans uppgifter ifrågasattes. Utredningarna som följde gav Kompass rätt och visade att han agerat korrekt. Händelsen visar dock på en kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter – eller som i detta fall mycket grov brottslighet. Att göra upp med denna kultur är en fråga som måste prioritera inom ramen för FN för att nå förändring. mördades svenska och hennes amerikanska kollega under uppdraget att bl.a. övervaka sanktioner och utreda misstänkta massakrer i i . bör, utifrån rapporten från (BoI), se till att de rekommendationer som framförs om ett förbättrat skydd för FN-experter blir verklighet. Det fruktansvärda som hände FN-medarbetarna får aldrig hända igen och rättvisa måste skipas. Statlig inblandning vid den här typen av brott måste få mycket allvarliga konsekvenser och mötas av skarpa reaktioner från världssamfundet. för mänskliga rättigheter, punkt 2 (KD, L) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2020/21:3278 av m.fl. (L) yrkande 4. () är en unik och viktig organisation. Ingen annan organisation samlar världens stater för att arbeta för fred och säkerhet på samma sätt. som FN på många sätt bidrar till en fredligare, säkrare och rättvisare värld är det en organisation med stora problem. befinner sig som FN-medlem jämte en rad länder, varav många har en syn på demokrati, internationell rätt, korruption och mänskliga rättigheter som skiljer sig markant från vår egen. Det finns tydliga brister i arbetet i för mänskliga rättigheter (), främst på grund av att det består av medlemsländer som konsekvent bryter mot de rättigheter rådet är utsett att försvara. bör verka för att särskilda demokratikriterier införs för medlemskap i . Det är orimligt att några av världens värsta diktaturer ska diktera FN:s arbete för mänskliga rättigheter. Om fortsätter att fungera som dräneras institutionen på legitimitet. Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (V) (V) anför: vill se ett stärkt (). FN har en unik roll och ställning i världen, inte minst eftersom det är den enda organisationen där i stort sett alla världens länder är medlemmar. Trots organisationens brister och tillkortakommanden finns det inte någon annan sammanslutning eller arena som kan ersätta FN. Det finns därför inget alternativ till att arbeta för att reformera, stärka och utveckla FN. FN är den enda världsomspännande organisationen som kan utveckla ett alternativ till den internationella ordning där militär och ekonomisk styrka är avgörande. Men för att en ny, internationell rättsordning, grundad på hållbar utveckling, solidarisk fördelning av jordens resurser, rättvis handel, demokrati och mänskliga rättigheter, ska kunna förverkligas måste FN demokratiseras och stormakternas dominerande ställning brytas. Alltför ofta skapar oenighet mellan länder och regioner låsningar inom unionen och blockerar viktiga beslut och nödvändiga reformer av FN-systemet. måste stärkas på bekostnad av säkerhetsrådet. Generalförsamlingen är FN:s mest demokratiska organ, med störst legitimitet. när säkerhetsrådet varit handlingsförlamat på grund av att någon av de permanenta medlemmarna har använt sin vetorätt har generalförsamlingen kunnat agera. anser att generalförsamlingen borde ha en mer framskjuten roll inom FN-systemet. Liksom utskottet ser jag stora problem med vetorätten i säkerhetsrådet. Det finns ett stort behov av en demokratisering av säkerhetsrådet. Det handlar dels om en ökad transparens, dels om att vetorätten och systemet med permanenta medlemmar bör avskaffas. I samband med det bör rådet utvidgas så att det bättre representerar världens befolkning. Genom folkrätten har FN en särställning som det organ som kan ge mandat till internationella militära insatser med folkrättslig grund. Under en rad år har vi sett hur FN:s roll och folkrätten undergrävts genom att länder valt att genomföra militära interventioner, ockupationer och annekteringar utan stöd i FN-mandat. FN:s roll som fredsfrämjande aktör har också undergrävts när allt fler internationella insatser genomförts av organisationer som Nato och EU. vill se ett FN som har kapacitet att genomföra alla internationella insatser på egen hand. Vi anser att bara ska delta i internationella insatser som har ett FN-mandat och att bidrag till FN:s insatser ska öka. bör arbeta aktivt för att återupprätta respekten för folkrätten och stärka de institutioner som är satta att försvara den. FN har en central roll i den globala utvecklingspolitiken och fattigdomsbekämpningen. FN:s storlek är en tillgång, även om det finns ett behov av att utveckla ett mer effektivt arbete. har flera fonder och program fått mindre pengar till kärnverksamheten då medlemsländerna i stället tenderat att öronmärka bidrag till utvalda projekt eller länder där givaren har nationella intressen. Det försvårar FN-organens långsiktiga insatser för social och ekonomisk utveckling. Finansieringen av FN:s verksamhet bör reformeras för att gynna kärnstödet. FN har ofta fått kritik för att vara stängt och svårtillgängligt. Den bristande insynen i FN-systemet är ett hinder för det civila samhällets möjligheter att bevaka organisationens arbete och de beslut som tas samt att påverka processer innan det är . har en viktig tradition av nära samarbete med det globala civilsamhället och av att inkludera svenska civilsamhällesorganisationer i de svenska delegationerna till olika FN-möten. Transparensen och civilsamhällets närvaro bör värnas. FN:s arbete med mänskliga rättigheter är normgivande, granskande och stödjande. Att stärka det globala arbetet för mänskliga rättigheter är en mycket viktig uppgift. För att mänskliga rättigheter ska gälla alla överallt krävs att skriftliga överenskommelser omsätts i praktik och att utrymme och resurser ges att övervaka och kritisera regeringar som inte följer de grundläggande principer om mänskliga rättigheter som de har förbundit sig till. En ökad möjlighet till ansvarsutkrävande för dem som bryter mot mänskliga rättigheter är också centralt för att efterlevnaden av dessa ska respekteras. vill se en fördubbling av FN:s resurser till den samlade människorättsverksamhet som koordineras av högkommissariens kontor. för mänskliga rättigheter () fyller en viktig funktion, inte minst genom att snabbt kunna hantera brådskande fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna. präglas rådet av genomgripande problem. Till dessa hör att rådets dagordning påverkas av medlemsstaternas egna politiska motiv, att garantier saknas för att allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna kommer upp till behandling, att kompetensen hos frivilligorganisationer och oberoende experter inte tas till vara på bästa sätt samt att det inte ställs särskilt höga krav på rådets medlemmar i fråga om nationellt arbete för mänskliga rättigheter. Att flera medlemmar i rådet rent av är att betrakta som diktaturer utgör ett allvarligt hot mot rådets förmåga att arbeta effektivt och ett hot mot dess trovärdighet. Den resolution som ligger till grund för rådets bildande uppmanar medlemmarna att aktivt verka för och skydda mänskliga rättigheter. Att som första medlemsland uteslöts ur rådet var ett steg i rätt riktning, men tröskeln för indraget medlemskap och uteslutning bör ligga betydligt lägre. bör arbeta aktivt för att stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna inte ska väljas in i . Över stora delar av jorden möter män och kvinnor inskränkningar i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Det är också ett av de största hindren för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. är SRHR-frågorna några av de mest kontroversiella inom FN. har en lång tradition av arbete med SRHR och av att stå upp för kvinnors och flickors rättigheter i internationella sammanhang. Det har gett vårt land en trovärdighet men också skapat förväntningar. Det vilar ett tungt ansvar på att vara en tydligt allierad part till alla modiga människor som runt om i världen slåss för rätten att bestämma över sin egen kropp och uttrycka sin egen sexualitet eller könsidentitet. FN-systemet har länge kämpat med bristande jämställdhet och snedvriden representation utifrån kön. En jämnare representation löser inte bristen på jämställdhet, men de uppmärksammade sexuella trakasserierna och övergreppen begångna av fredsbevarande FN-trupper samt oförmågan att hantera frågor om SRHR vittnar om en världsorganisation där männens perspektiv dominerar. Ett hinder för en mer jämställd representation är arbetsvillkoren. är ett föregångsland när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Dessa kunskaper och erfarenheter bör använda i arbetet med att utveckla FN till en mer jämställd organisation, och bör göra ökad representation av kvinnor till en prioriterad fråga i sitt FN-arbete. bör vidare arbeta för att nästa generalsekreterare blir en kvinna. För att säkerställa att talar med en enad röst i FN och att vår politik får maximalt genomslag menar att en FN-strategi bör utarbetas. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 2019/20:760 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN ska inta en central plats i utrikespolitik och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:429 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse en arbetsgrupp som källkritiskt granskar tillgängligt material i syfte att klarlägga de svenska regeringarnas hantering och agerande kring död och utredningarna av omständigheterna kring denna, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:601 av (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minimera engagemang i FN och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:692 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att FN ska inta en central plats i utrikespolitik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för högre krav på de länder som leder FN-arbetet, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom FN bör verka för ett utökat arbete mot korruption såväl internt som externt, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:2776 av m.fl. (KD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en reformering av för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN, och detta tillkännager för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2942 av m.fl. (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska driva att FN behöver intensifiera dialogen kring och följa upp arbetet med upprätthållandet av mänskliga fri- och rättigheter såsom definierat i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska förnya och modernisera FN och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3278 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör arbeta för att utesluta diktaturer ur för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat