bet · H701FöU6 · 2020-03-26 00:00:00 — Vidare konstaterar att det krävs med-finansiering från de länder som vill få medel ur fonden. Försvarsmakten betonar att det finns kvarstående osäkerheter eftersom det ännu inte är fastställt hur medfinansieringsmekanismen ska utformas, men man redovisar bl.a. att man i sitt budgetunderlag har antagit att kostnaden för EDF uppgår till . (Detta är istället för det tidigare antagandet om för finansiering av EDF.) Försvarsmakten har dessutom avsatt medel för materielutveckling, inklusive begränsad medfinansiering av EDF, i en trappa 2025 och därefter. Utredningen om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov som även hade i uppdrag att bedöma möjligheterna och riskerna med internationellt samarbete (dir. 2016:110) föreslog bl.a. att analyser av möjligheter och risker i högre grad ska genomföras och redovisas inför beslut om internationella materielsamarbeten och export. Utredningen framhöll att analyser visat att två länders anskaffningsprojekt som sammanfaller helt och hållet skulle kunna ge en större serietillverkning och kostnadsbesparingar. Analyserna visade också att ju mer ländernas krav på anskaffningsprojekten skiljer sig åt desto mindre blir vinsten med ett samarbete. Kraven kan t.o.m. vara så olika att för-dyringarna och förseningarna blir större än kostnadsminskningarna. Att inför projekt skapa tydliga avstämningstidpunkter där beslut kan fattas om att avbryta ett samarbete bedömde utredningen som en viktig möjlighet för att kunna lämna ett projekt som utvecklats på ett sådant sätt att vinsterna med samarbetet uteblivit (SOU 2018:7). Utskottet vidhåller grunden att säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och att hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. har bifallit regeringens förslag om ett svenskt deltagande i Pesco och projekten samfinansieras av de deltagande medlemsstaterna. Utskottet delar regeringens bedömning att Försvarsmaktens värdering av internationella materiel- och logistik-samarbeten ska utgå från hur samarbetet bidrar till att uppfylla Försvars-maktens operativa behov. Utskottet vidhåller även uppfattningen att bör verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och kan konstatera att ökningar av den svenska EU-avgiften finansieras genom en utgiftsminskning inom det utgiftsområde till vilket EU-åtgärden kan hänföras. Utskottet har understrukit att ska vara drivande i att utveckla samarbetet på de områden där det finns samarbets- och effektiviseringsvinster och där man genom samarbete kan höja såväl enskilda försvarsförmågor som den EU-gemensamma försvars-förmågan. Utskottet kan konstatera att det inte fastställts hur med-finansieringsmekanismen ska utformas och att Försvarsmakten har antagit att grundkostnaden för EDF uppgår till med en årlig medfinansiering om därutöver. Utskottet avser följa hur dessa samarbeten utvecklas och utgår från att regeringen även fortsättningsvis redovisar såväl risker som möjligheter med dessa. Mot denna bakgrund ser inte utskottet några skäl att tillstyrka motionsförslagen om en förändrad inriktning eller omfattning av etablerat försvarssamarbete inom EU. Internationellt samarbete i övrigt Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet välkomnar att regeringen har fördjupat de aktuella internationella samarbetena i flera steg och därigenom vidtar åtgärder för att realisera den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen inom området. Utskottet ser inte behov av ytterligare åtgärder . Jämför reservation 12 (SD) och 13 (KD). I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att insamling av mätdata från många sensorer inom försvars-grenarna möjliggör utnyttjande av gemensamma lägesbilder. Sådana gemensamma lägesbilder ökar möjligheten för försvarssystemen att verka mot fientliga mål. De framhåller vidare att samarbete med har lett till en rad konkreta resultat; bl.a. har länderna nu möjlighet att ta del av en gemensam sjölägesbild, vilket har ökat vår förmåga att skydda våra sjö-förbindelser. Utöver det har svenska och finska flygstridskrafter verkat integrerat i varandras luftförsvar. Motionärerna föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs om en gemensam lägesbild (yrkande 8). I kommittémotion 2019/20:750 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco ska fördjupas (yrkande 2). Motionärerna ser ett fördjupat försvarssamarbete som ett naturligt fortsatt steg eftersom gemensamt med övriga nordiska länder etablerade en solidaritetsförklaring . I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) anförs att behöver utveckla förmågan att ge och ta emot internationell hjälp vid en kris (yrkande 10). Motionärerna konstaterar att den svenska säkerhets-doktrinen bygger på att vi ska få hjälp i händelse av att vi blir angripna och att Lissabonfördragets paragraf 42.7 tydligt anger att alla EU-länder förbinder sig att solidariskt stödja varandra i händelse av militärt angrepp. saknar dock förmåga både att ge och att ta emot stöd. En helt grundläggande förutsättning är enligt motionärerna att vi kan skydda de områden och platser dit hjälpen kan anlända. Bakgrund och tidigare behandling behandlade utrikesutskottet regeringens proposition Lissabonfördraget (prop. 2007/08:168, bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64). Lissabonfördraget anger att den gemensamma försvarspolitiken kommer att leda till ett gemensamt försvar men anger att detta ska ske först när enhälligt fattar ett sådant beslut. Därmed kan det inte fattas något beslut om ett gemensamt försvar , om inte alla medlemsstater så skulle önska. Det innebar enligt utrikesutskottets bedömning att villkoren för att EU skulle kunna besluta om ett gemensamt försvar var oförändrade. Det framgick även att bestämmelsen inte skulle påverka den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. Vidare framhöll utrikes-utskottet att det i en ny bestämmelse angavs att om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga. Solidaritetsklausulen bedömdes inte ställa krav på militärt bistånd till andra medlemsstater. I betänkandet anfördes att det snarare handlade om viljan att hjälpa andra medlemsstater i händelse av en katastrof eller en terrorattack och att det fick ankomma på medlemsstaterna själva att välja på vilket sätt de vill hjälpa varandra. presenterade regeringen sina förslag och bedömningar för i fråga om en ny försvarspolitisk inriktning (prop. 2008/09:140). Regeringen ansåg i likhet med Försvarsberedningen att bör ha förmåga att ge och ta emot stöd, som också kan vara militärt. Regeringen ansåg att det nordiska samarbetet inom försvarsområdet borde fördjupas. I propositionen anfördes att Försvarsmaktens samverkansförmåga bör utvecklas i detta avseende och att utvecklar sådan förmåga till interoperabilitet. Regeringen framhöll att man ville se ett långtgående nordiskt samarbete och man såg inga principiella begränsningar för sådana samarbeten så länge den nationella beslutanderätten i fråga om operativ förmåga består. Det bedömdes ha en positiv påverkan på säkerhetsutvecklingen i vårt närområde och regeringen såg det som ett komplement till och en naturlig utveckling av de europeiska och euroatlantiska samarbetena, framförallt inom EU och Nato. När den försvarspolitiska inriktningen bereddes ställde sig utskottet bakom den av regeringen deklarerade solidaritetsförklaringen som omfattar EU-medlemmar samt och (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10). hade fått tillfälle att yttra sig (yttr. 2008/09:UU4y) till försvarsutskottet över de delar i propositionen och de motioner som hade anknytning till utskottets beredningsområde. Utskottet ställde sig bakom vad utrikesutskottet framhållit i sitt yttrande om den säkerhetspolitiska inriktningen som helhet och hade ingen annan uppfattning än den utrikesutskottet anfört. undertecknade försvarsminister ett samförståndsavtal mellan , , , och om nordiskt försvarssamarbete (SÖ 2009:58). har och diskuterat olika sätt att utveckla försvarssamarbetet mellan länderna. Samarbetet med har fördjupats i flera steg och antogs en handlingsplan. undertecknade försvarsminister ett samförståndsavtal om det svensk-finska försvarssamarbetet. är ett övergripande politiskt ramverk och målsättningen med försvarssamarbetet är bl.a. att förbättra ländernas försvarsförmåga, att möjliggöra gemensamt operativt agerande och att främja gemensamma intressen på försvarsområdet inom ramen för den försvars-politiska inriktning som det fattats beslut om. I den senaste försvarspolitiska inriktningspropositionen –2020 gjorde regeringen bedömningen att ett ytterligare fördjupat försvarssamarbete med var av särskild vikt och hade blivit än viktigare mot bakgrund av händelseutvecklingen i vårt närområde (prop. 2014/15:109). Regeringen uppgav att den såg stora möjligheter till ett långtgående samarbete med inom alla stridskrafter. Regeringen gjorde också bedömningen att försvarssamarbetet mellan och bör utvecklas till att omfatta operativ planering och förberedelser för ett gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier. Som exempel på sådana scenarier angavs hävdandet av respektive lands territoriella integritet och utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i FN:s stadga. Vidare anfördes att sådan planering bör vara ett komplement till, men skilt från, respektive lands nationella planering samt att samarbetet innebär en möjlighet till gemensamt agerande, men inte några utfästelser. Regeringen uttalade även att den avsåg att tillsätta en utredning med uppgift att se över de rättsliga förutsättningarna för det svensk-finska samarbetet. Utskottet behandlade regeringens fyra förslag till riksdagsbeslut i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. D.v.s. bl.a. att målet för det militära försvaret skulle vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut och godkände regeringens förslag (bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Utskottet hade vidare föreslagit att avsnitt 4 Säkerhetspolitiken i regeringens proposition tillsammans med eventuella följdmotioner inom området skulle lämnas över till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU) för gemensam beredning. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ställde sig bakom regeringens bedömningar i fråga om fördjupningen av det försvarspolitiska samarbetet med och välkomnade regeringens avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att se över de rättsliga förutsättningarna för det svensk-finska samarbetet (bet. 2014/15:UFöU5). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna för att agera gemensamt med en annan stat för att möta ett väpnat angrepp mot någon av staterna samt för att hindra kränkningar av någon av staternas territorium i fred och under krig mellan främmande stater. Analysen skulle avse förutsättningarna att agera med militära resurser enligt regeringsformen och under förutsättning att nödvändiga politiska beslut fattats (dir. 2015:111). Uppdraget var inte begränsat till samarbete med ett visst land men samarbetet med berördes särskilt i direktiven. Utredningen antog namnet och överlämnade sitt betänkande Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64). gav regeringen sedan en särskild utredare i uppdrag att se över vissa delar av de rättsliga förutsättningarna för försvarssamarbete med , med utgångspunkt i den analys av regeringsformens reglering som gjorts i betänkande. Syftet med utredningen var att tillförsäkra att nödvändiga beslut om att ge och ta emot militärt stöd inom ramen för det svensk-finska försvarssamarbetet kan fattas med tillräcklig skyndsamhet samt att finska styrkor som lämnar stöd till ska ha de befogenheter i som är nödvändiga (dir. 2017:30). I uppdraget ingick bl.a. att överväga och lämna förslag på en författningsreglering som bemyndigar regeringen att inom det svensk-finska försvarssamarbetet fatta vissa beslut om att ge och ta emot militärt stöd samt att överväga vilka befogenheter finska styrkor som lämnar militärt stöd till behöver, samt lämna förslag på nödvändig författningsreglering av befogenheterna. Utredningen, som tog namnet Utredningen om en rättslig reglering av försvarssamarbetet med , överlämnade betänkandet En lag om operativt militärt stöd mellan och (SOU 2018:31) till försvarsminister . Efter beredning inom (Försvarsdepartementet) beslutade regeringen om en proposition till om lagreglering av det operativa militära stödet mellan och . När det gäller Nordefco är det ett stabsarbetsforum som syftar till att identifiera, planera och initiera projekt som därefter implementeras i medlemsländernas respektive linjeorganisationer. var ordförande i . ordförandeskap koncentrerades till att påbörja genomförandet av Nordefcos VISION 2025 som antogs . Den nya visionen skiftar fokus från samarbete i fred, med primärt syfte att hitta kostnadseffektiva produktionslösningar, till samarbete i kris och konflikt i syfte att uppnå operativ effekt. En övergripande målsättning för Nordefco har varit att slutföra pågående projekt för att skapa förutsättningar för en ny inriktning. När det gäller såväl förmågan att ge och ta emot internationell hjälp som det nordiska försvarssamarbetet inom Nordefco och samarbete med kan utskottet konstatera att dessa frågor är en viktig och integrerad del av den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen. Utskottet kan konstatera att förmågan att ge och ta emot stöd tillsammans med ett fördjupat nordiskt samarbete framhölls 2009 inom ramen för den försvars-politiska inriktningen. Att ytterligare fördjupat försvarssamarbete med är av särskild vikt har även framhållits i det försvarspolitiska inriktnings-beslutet –2020. Bedömningen var att försvarssamarbetet mellan och borde utvecklas till att omfatta operativ planering och förberedelser för ett gemensamt användande av civila och militära resurser i scenarier som bl.a. hävdandet av respektive lands territoriella integritet. Utskottet välkomnar att regeringen har fördjupat dessa samarbeten i flera steg och därigenom vidtar åtgärder för att realisera den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen inom området. Samarbetena i kris och konflikt har förstärkts för att uppnå operativ effekt. Utskottet ser inte behov av ytterligare åtgärder och avstyrker därför samtliga motionsyrkanden. Utländska köp av strategiska fastigheter Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden eftersom utskottet anser att det inte finns skäl att föregripa ytterligare lagändringar inom området. Jämför reservation 14 (SD). I kommittémotion 2019/20:759 av m.fl. (SD) anför motionärerna att regeringen bör ta fram förslag till lagstiftning för att utestänga företag med kopplingar till icke-demokratiska regimers underrättelsetjänster från att leverera kritisk infrastruktur. Enligt motionen finns det starka indikationer på att är inställt på konfrontation snarare än fredlig samverkan med västvärlden. nuvarande strategi mot väst fokuserar på information och infiltration, ofta genom investeringar och strategiska förvärv inom ett brett spektrum. Motionärerna vill mot den bakgrunden begränsa möjligheten för icke-demokratiska, totalitära regimer att förvärva företag och andra samhällskritiska funktioner inom infrastruktur från it och telekom till fysisk sådan. I motion 2019/20:1413 av m.fl. (S) beskrivs hur Pargas utanför Åbo hamnade mitt i storpolitikens centrum sedan en stor insats genomförts mot en rysk affärsman som målmedvetet köpt upp fastighet efter fastighet vid djupfarleder i skärgården. Enligt motionärerna handlar det totalt om ett tiotal öar. Omfattande nybyggnationer av hus och helikopterplattor har sedan skett på öarna som av allt att döma sedan stått övergivna. Områden som omfattas av allemansrätten började skyltas om som förbjudna områden, och kameraövervakningen var omfattande. Allt skedde inför öppen ridå och med byggnadstillstånd. Motionärerna menar att det skulle ha kunnat vara i . Därför föreslår de att utländska köp av tomter och fastigheter på strategiska platser ska kunna stoppas om köpet kan anses få negativa konsekvenser för säkerhet. I motion 2019/20:2865 av Boriana (M) anför motionären att utländska aktörers möjligheter att köpa strategiska fastigheter i bör begränsas. Det rysk-tyska bolaget 2 hyrde under hamnen i , vilken ligger i ett område nära marinbasen i , flygflottiljen i och stridsgruppen på . Detta trots kritik från regeringen och Försvarsmakten. För att garantera den nationella säkerheten behöver staten ha större insyn i utländska aktörers köp- och hyresförfarande när det gäller strategiskt belägna fastigheter. Likaså behöver staten kunna ingripa om utländska aktörer som äger fastigheter ägnar sig åt brottslig verksamhet eller spionage. I motion 2019/20:788 av (SD) anförs att direkt-investeringar i och köp av strategisk infrastruktur ska godkännas av regeringen. Under har en rad uppmärksammade köp gjorts av utländska intressen eller utländska företag hemmahörande utanför EU, främst i och . Enligt motionären har det rört sig om strategiskt viktiga hamnar och liknande infrastruktur. Vid köp som Försvarsmakten eller regeringen bedömer som strategiskt centrala föreslår motionären att regeringen först ska ge sitt godkännande. Om rikets säkerhet bedöms äventyras vid investering eller köp ska regeringen neka till affären. Bakgrund och tidigare behandling beslutade regeringen om direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté som skulle utreda förbättrat skydd för total-försvarsverksamhet (dir. 2017:31). Som utgångspunkt beskrevs behovet av en översyn av vilka författningsändringar som behöver göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. Den parlamentariskt sammansatta kommittén skulle bl.a. analysera möjligheterna till statlig förköpsrätt av viss fast egendom och bedöma om åtgärder krävs för att åstadkomma ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av viktigare infrastruktur. överlämnade skydd för totalförsvarsverksamhet sitt delbetänkande Några frågor om skyddslagstiftningen (SOU 2018:26). Kommittén föreslog att skyddslagens uppräkning av möjliga skyddsobjekt utvidgas något för att inkludera bl.a. livsmedelsförsörjning och försörjning med andra förnödenheter av betydelse för försörjningsberedskap. En möjlighet att besluta om militära fordon som skyddsobjekt föreslogs dessutom och att Försvarsmaktens beslutanderätt i fråga om tillfälliga skyddsobjekt ska förlängas tidsmässigt. Förslaget innebar också ett förtydligande av skydds-lagens tillträdesförbud i förhållande till drönare och andra obemannade farkoster samt en uttrycklig befogenhet för skyddsvakter att ingripa mot dessa. Därefter överlämnade regeringen propositionen Skyddsobjekt och obemannade farkoster. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till lagändringar och fattade beslut om dessa (prop. 2018/19:127, rskr. 2019/20:19). Den parlamentariska kommittén slut-redovisade sitt uppdrag i övriga delar (SOU 2019:34 Förbättrat skydd för totalförsvaret) och utredningens förslag bereds inom . Parallellt med denna parlamentariska kommitté har en särskild utredare arbetat med en översyn av det offentliga främjandet av utländska investeringar i . Regeringen fattade beslut om direktiv till utredningen (dir. 2018:3). Utredaren skulle bl.a. ta fram underlag och förslag på hur den samlade strategiska marknadsföringen av som destination för utländska investeringar kan förbättras. Investeringsfrämjandet bygger enligt direktivet på att information om svenska bestämmelser och förhållanden finns lätt tillgängliga och att lagstiftningen och dess praxis inte skapar hinder som särskilt och utan anledning försvårar utländska investeringar. Utredaren skulle under arbetet bl.a. hålla sig informerad om och beakta arbetet i skydd för totalförsvarsverksamhet. Utredningstiden förlängdes och slutbetänkandet (SOU 2019:21) överlämnades till (Utrikes-departementet) . Förslagen har remissbehandlats och i delar in-arbetats i export- och investeringsstrategi som presenterades . I regleringsbreven har Försvarsmakten fått i uppdrag att redovisa arbetet med att utveckla skyddet för de mest skyddsvärda verk-samheterna inom försvarssektorn mot de allvarligaste hoten. Samarbetet med och Säkerhetspolisen ska framgå av redovisningen. Utskottet lägger stor vikt vid möjligheterna att förbättra skyddet för total-försvarsverksamhet. fattade beslut om lagändringar som gäller skyddsobjekt och obemannade farkoster. Det var ett första steg mot ett bättre skydd av totalförsvarsverksamhet, men flera viktiga förslag från den parlamentariska kommitté som arbetat med frågorna återstår. Eftersom de är under beredning och utskottet inte anser att det finns skäl att föregripa kommande lagändringar inom området avstyrker utskottet samtliga motions-yrkanden. Totalförsvarets utveckling, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3049 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi anser att Försvarsberedningens förslag ska genomföras i sin helhet. Försvarsberedningen har med sina två rapporter om civilt och militärt försvar, Motståndskraft och Värnkraft, lagt grunden för en stärkt svensk försvarsförmåga i kommande försvarsbeslutsperiod. Vi menar att det är bra att det nu finns en bred samsyn och en politisk uppgörelse mellan regeringen och dess samarbetspartier om att satsa på försvaret genom att genomföra de förslag som Försvarsberedningen har lagt fram. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Totalförsvarets utveckling, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3049 av m.fl. (M) yrkande 1. Jag anser att bör ställa sig bakom förslagen om totalförsvarets utgångspunkter, mål och uppgift samt organisation och verksamhet i enlighet med Värnkraft (Ds 2019:8). Jag vill understryka att Försvarsberedningens rapporter är framtagna för att utgöra en väl balanserad helhet med förslag som stärker försvaret i alla dess delar. Försvarsberedningens förslag om inriktning och finansiering måste därför också genomföras i sin helhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Övningsverksamhet och förmåga till mark- och sjöstrid, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 16, 18 och 24–27. Försvarsberedningens förslag om det nationella försvaret för den kommande försvarsbeslutsperioden handlade i stor utsträckning om att öka bredden och volymen i krigsorganisationen. Jag anser att försvaret ska ha förmåga att försvara hela och dessutom ha särskild kapacitet som säkerställer ett fullgott försvar av strategiskt viktiga platser som exempelvis och vilket ställer krav på markstridskrafterna. Jag anser att de fyra regionala staberna bör få i uppgift att initiera en ökad övningsverksamhet där kvalificerade militära resurser ställs till andra myndigheters förfogande. Detta för att utöva territoriell ledning och förbättra samverkan mellan civila och militära myndigheter.