bet · H701NU16 · 2020-05-19 00:00:00 — Vi noterar att statsrådet har påtalat att det kan bli aktuellt att överväga att införa solnedgångsklausuler i de fall som det är tillämpbart. Mot denna bakgrund utesluter vi inte att det framöver kan bli aktuellt att pröva solnedgångsklausuler. Vi ser dock inget skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att införa solnedgångsklausuler. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:370 (SD), 2019/20:2506 (M), 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C) i berörda delar. Implementeringsråd, punkt 8 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:370 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 5. När det gäller genomförande av EU-lagstiftning i nationell rätt kan vi konstatera att 2015 inrättade ett implementeringsråd med uppgiften att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. Syftet med rådet är att värna om konkurrenskraft. I sitt arbete utgår rådet från fem principer: att inte överskrida minimikraven i , att lagstiftningen inte missgynnar danska företag, att vara flexibla och nyttja undantag då det är möjligt, att försöka nyttja andra alternativ än regelverk då det går samt att inte införa nya regelverk före den sista tidpunkten för införlivande. I enlighet med vad som anförs i motionerna 2019/20:370 (SD) och 2019/20:3335 (KD) anser vi att regeringen bör utreda inrättandet av en svensk funktion som kan fylla ett liknande syfte som det danska . Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:370 (SD) och 2019/20:3335 (KD) i berörda delar. Övrigt om regelförenkling, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 2 och 2019/20:19 av (SD), 2019/20:27 av (SD), 2019/20:243 av (C) yrkandena 1–4, 2019/20:368 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:370 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:659 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1137 av och (båda SD), 2019/20:1195 av och (båda S), 2019/20:1321 av (M), 2019/20:1322 av (M) yrkande 1, 2019/20:1650 av (M), 2019/20:1753 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:2179 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2262 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2364 av (M), 2019/20:2372 av (M), 2019/20:2472 av (M), 2019/20:2506 av (M) yrkande 1, 2019/20:2602 av och (båda M), 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12, 2019/20:2962 av (M) yrkande 1, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 33, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkandena 18, 19 och 22, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14 och 20, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4 och 6 samt 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 2. Det måste bli enklare att starta, driva, utveckla och äga företag i . Entreprenörer måste ges förutsättningar för att vilja och våga satsa på sina idéer. Att minska regelbördan uppmuntrar till såväl mer företagande som stärkt konkurrenskraft gentemot andra länder och lägger grunden för fler företag som växer, fler jobb och ökade investeringar i . Vi anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2677 (M), att regeringen ska prioritera arbetet med regelförenklingar för företag. För att regelförenklingsarbetet ska gå framåt behöver en sammanhållen handlingsplan med tydliga mål, och regeringen bör kontinuerligt redovisa till hur detta arbete fortlöper. En stor del av de regler som berör företag genomförs och tillämpas av myndigheter. Vi ser därför behov av att myndigheterna har tydliga direktiv och uppdrag i regleringsbreven om att arbeta med regelförenkling. Vi anser även att det är centralt att utvärderar och stärker sitt eget regelförenklande arbete. I detta sammanhang vill vi även påtala att har ett viktigt uppdrag inom ramen för regelförenklingsarbetet genom att granska förslag till nya regler och tillhörande konsekvensutredningar utifrån reglers effekter för företag. är en del av . Det är vår uppfattning att denna organisatoriska lösning behöver utvärderas och att en sådan utvärdering även bör lämna förslag på hur rådet kan stärkas. mandat behöver breddas så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag och inte enbart företagens administrativa kostnader. Vidare bör ges i uppdrag att granska och ge råd om genomförandet av europeisk lag i . Fram till dess att denna utvärdering är färdigställd menar vi att behöver få tillräckliga och oberoende resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Vidare ser vi att det finns behov av att komma tillrätta med bristfälliga konsekvensutredningar. Enligt vår mening behöver intensifiera sina utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna för att upprätta konsekvensutredningar som håller hög kvalitet. Vi vill dessutom att regeringen stärker styrningen av kommittéer och annat utredningsarbete för att få fram bättre konsekvensutredningar. I enlighet med vad som anges i motion 2019/20:2831 (M) menar vi att det behöver bli enklare att driva företag, och det behöver genomföras genomgripande regelförenklingar. Inte minst är detta viktigt för de svenska företagens konkurrenskraft som är beroende av hur regler och byråkrati står sig gentemot andra länder. Exempelvis får svenskt genomförande av EU-direktiv direkta följder för konkurrenskraft gentemot europeiska grannar. Eftersom många lagar och regler som påverkar företag har sin grund i lagstiftning från EU anser vi att frågan om generella regelförenklingar även bör drivas på EU-nivå. Regelförenklingsarbetet bör därför prioriteras av i arbetet inom EU. Sammanfattningsvis anser vi att bör ställa sig bakom det som vi här anfört genom ett tillkännagivande till regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:2677 (M) och 2019/20:2831 (M) i berörda delar. Det vi har anfört om överensstämmer i delar med det som förs fram i motion 2019/20:3235 (SD) som därmed i viss utsträckning kan anses tillgodosedd, och den tillstyrks därför delvis. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:368 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:370 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2019/20:19 av (SD), 2019/20:27 av (SD), 2019/20:243 av (C) yrkandena 1–4, 2019/20:659 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1137 av och (båda SD), 2019/20:1195 av och (båda S), 2019/20:1321 av (M), 2019/20:1322 av (M) yrkande 1, 2019/20:1650 av (M), 2019/20:1753 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:2179 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2262 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2364 av (M), 2019/20:2372 av (M), 2019/20:2472 av (M), 2019/20:2506 av (M) yrkande 1, 2019/20:2602 av och (båda M), 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2962 av (M) yrkande 1, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 33, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkandena 18, 19 och 22, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkandena 2–4, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14 och 20, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4 och 6 samt 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 2. är av tradition ett land med starka myndigheter och mycket detaljreglering. I en värld med global handel och hård konkurrens verkar detta i många fall konkurrenshämmande för företagen. För svenska företag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att eftersträva förenklingar och ta bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan. Det är också viktigt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:370 (SD) att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera regelförenklingsarbetet. Vi menar att detta arbete bör göras systematiskt och i samarbete med näringslivsorganisationer som ofta har sakkunskap, och vi förordar därför att det införs en arbetsordning enligt följande. Svenska näringslivsorganisationer ges först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som bör förändras eller tas bort. Regeringen hänvisar därefter förslagen till berört departement och myndighet, som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur de arbetar med frågan och vad som krävs för att en regel ska kunna förändras i den riktning näringslivet efterfrågar. Regeringen redovisar sedan i en årlig skrivelse till sitt ställningstagande till myndigheternas förslag. En annan viktig del av regelförenklingsarbetet genomförs av , som inrättades av den dåvarande regeringen för att verka för regelförenklingar för företag. är en organisation inom . Vi ser ett värde i att stärka kompetens och mandat. Vår uppfattning, som även framförs i motion 2019/20:370 (SD), är att bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen. Detta skulle ge rådet en större tyngd, inflytande och möjlighet att komma in tidigare i processen när nya regler tas fram. För att ytterligare inskärpa vikten av arbetet med regelförenklingar anser vi att ska kunna stoppa förslag till regler med bristfällig konsekvensutredning. Denna stoppfunktion skulle innebära att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget gå vidare i processen. Dock ska endast kunna stoppa införandet av en ny regel . På så vis sätts det press på regelgivare att ta fram bättre konsekvensanalyser. När nya regler tas fram är det angeläget att de står i proportion till de mål och problem som reglerna är tänkta att lösa, vilket inte alltid är fallet. I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensanalyser vid införande av nya föreskrifter. Vi anser, i likhet med vad som framförs i motion 2019/20:370 (SD), att det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer förordningens bestämmelser och även att förordningen bör reformeras och stärkas. Detta är inte minst angeläget vid genomförandet av EU-direktiv i svensk lagstiftning där s.k. gold plating (överreglering) är vanligt förekommande. Konsekvensutredningsförordningen föreskriver att det ska göras en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Denna skrivning bör inskärpas så att det framgår av förordningen att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. Praxis i bör vara att, om det inte finns synnerliga skäl, endast miniminivån ska genomföras i svensk rätt. Därtill vill vi ta upp handläggning som görs vid statliga myndigheter. Handläggningsprocessen kan dra ut och detta kan begränsa företagens möjligheter att bedriva sin verksamhet. Likt vad som framhålls i motion 2019/20:370 (SD) menar vi därför att regeringen ska ge myndigheterna i uppdrag att identifiera handläggningstider som är mest kostsamma för företagen och för samhället. Efter det ska mål och strategier sättas upp för myndigheterna som ger kapade köer och rimliga handläggningstider för företagen. Vidare upplever många industriföretagare problem med att miljötillstånd för nya industrifastigheter drar ut som affärsmöjligheterna är mycket goda för t.ex. export till växande ekonomier. Detta är kostsamt för företagen men även för samhället som förlorar både arbetstillfällen och skatteintäkter som vida överstiger kostnaden för ett tillräckligt antal handläggare. I likhet med vad som föreslås i motion 2019/20:386 (SD) menar vi att dessa handläggare måste bli fler och att deras uppgift ska vara att arbeta proaktivt och bistå företag som vill expandera. En näring som är särskilt drabbad av onödigt regelkrångel är besöksnäringen. Vi menar att denna näring måste ges förutsättningar att fortsätta växa, generera arbetstillfällen och ge ökade skatteintäkter. Då finns det inte utrymme för otidsenliga regler, så som danstillstånd, cateringtillstånd och personalliggare. De regelverk som reglerar näringen bör istället vara utformade så att de uppfattas som rimliga och lätta att förhålla sig till för såväl näringen som besökarna. Vi menar i likhet med vad som framhålls i motion 2019/20:379 (SD) att de hämmande och obsoleta regelverk som reglerar besöksnäringen behöver ses över för att ytterligare stimulera näringen. Därtill anser vi att mer behöver göras för att ge livsvetenskaperna mer konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden. Vi anser därför, i likhet med vad som anges i motion 2019/20:368 (SD), att regeringen bör se över regelförenklingar på området. För svenskbaserade livsvetenskapsföretag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Förutom den uppenbara risken för företagsflyttar och uteblivna investeringar i drabbar dessa merkostnader i förlängningen hela samhället då det hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är av stor vikt för företag inom livsvetenskaperna att regeringen genomför förenklingar och tar bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan samt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Sammanfattningsvis bör ställa sig bakom vad vi här anfört om behovet av regelförenklingar och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:368 (SD), 2019/20:370 (SD), 2019/20:379 (SD) och 2019/20:386 (SD) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 9 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 33, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkandena 18, 19 och 22, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14 och 20 samt 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:19 av (SD), 2019/20:27 av (SD), 2019/20:243 av (C) yrkandena 1–4, 2019/20:368 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:370 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:659 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1137 av och (båda SD), 2019/20:1195 av och (båda S), 2019/20:1321 av (M), 2019/20:1322 av (M) yrkande 1, 2019/20:1650 av (M), 2019/20:1753 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:2179 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2262 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2364 av (M), 2019/20:2372 av (M), 2019/20:2472 av (M), 2019/20:2506 av (M) yrkande 1, 2019/20:2602 av och (båda M), 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2962 av (M) yrkande 1, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkandena 2–4 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4 och 6. Företag måste kunna skapas och växa i hela , inte bara i städerna utan även på mindre orter. Fyra av fem nya arbetstillfällen har under skapats i små och medelstora företag. Det digitaliserade samhället går också mer och mer mot decentralisering, med små företag och egenföretagare i nätverk. Tyvärr är inte de nuvarande reglerna anpassade för ett utspritt och småskaligt företagande. Vi menar därför att företagarpolitiken behöver förändras i grunden, bl.a. med genomgripande regelförändringar. För att göra detta behövs ett mer systematiskt regelförenklingsarbete. I likhet med vad som framförs i motionerna 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C) anser vi således att regeringen bör se över om kan förstärkas och ges ökade befogenheter. Detta behövs för att rådet ska kunna föreslå förändringar i lagförslag som bedöms skapa ökad regelbörda. bör också kunna granska regelbördan på lokal nivå och komma med stöd till kommunerna. Vidare menar vi att kostnader, i form av såväl tidsåtgång som avgifter, för företag som söker tillstånd hos kommuner och myndigheter måste minska. Om en tillståndsansökan inte besvaras bör grundregeln vara att tillståndet beviljas automatiskt. Det är alltså vår uppfattning, som överensstämmer med vad som anförs i motionerna 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C), att tillstånd ska utfärdas inom rimliga tidsramar. Vi ser även att och det svenska näringslivet har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin som behöver vårdas och utvecklas. ser vi att det finns en överhängande risk att byråkrati och regler bromsar digitaliseringens möjligheter för nya tjänster och arbetstillfällen. Dessutom har den offentliga sektorn en mycket varierande grad av digitalisering, vilket påverkar möjligheterna till bra service för medborgarna. Vi menar därför, i enlighet med vad som föreslås i motion 2019/20:3108 (C), att existerande lagar och regler kontinuerligt bör ses över för att anpassas till den nya digitala ekonomin. Det behöver bli möjligt för allmänheten och företagen att föreslå anpassningar och ändringar av tillämpningen av existerande regelverk för digitaliseringen. Detta skulle exempelvis kunna uppnås genom att det redan nämnda förstärks, så att det kan ta initiativ till olika anpassningar med anledning av inkomna förslag. Vidare vad gäller digitalisering har de statliga myndigheternas arbete för att underlätta för företagen genom digitala verktyg pågått . Webbportalen var starten för arbetet med att skapa en digital dörr in för företagen i deras kontakter med statliga myndigheter. Enligt vår mening behöver regeringen vidta ytterligare åtgärder i syfte att stärka digitaliseringsarbetet för mer myndighetssamverkan för att förenkla för företagen. Vi anser, i likhet med vad som framhålls i motion 2019/20:3439 (C), att webbportalen kontinuerligt behöver förbättras, och i det arbetet behöver ansvariga myndigheter säkerställa nyttan för både företagare och deltagande myndigheter. Att minska regelkrånglet för företag genom ny teknik för att skapa enklare system bör också komma de mindre företagen till del. För precis som det uttrycks i motion 2019/20:3251(C) anser vi att regelbördan för småföretag och mikroföretag bör minskas kraftigt. Slutligen noterar vi att genomförandet av EU-direktiv i svensk rätt har blivit ett återkommande gissel för svenska företag, i synnerhet för små företag med begränsade förutsättningar att hantera invecklad byråkrati. utmärker sig ofta genom att överimplementera . För att minska dessa problem menar vi, i enlighet med vad som anförs i motion 2019/20:3106 (C), att bör övergå till att som standard direktimplementera EU-direktiv. Vi anser att EU-direktiv som regel bör genomföras på den fastställda miniminivån, och endast när det finns starkt vägande skäl bör detta uttryckas i särskild lagstiftning. För att hantera denna problematik skulle exempelvis kunna låta utveckla genom att ta inspiration av där man infört ett implementeringsråd. Sammanfattningsvis bör ställa sig bakom vad vi här anfört om behovet av regelförenklingar och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:3106 (C), 2019/20:3108 (C), 2019/20:3251 (C) och 2019/20:3439 (C) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstryks. Övrigt om regelförenkling, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12 samt 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4 och 6 samt 2019/20:19 av (SD), 2019/20:27 av (SD), 2019/20:243 av (C) yrkandena 1–4, 2019/20:368 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:370 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:659 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1137 av och (båda SD), 2019/20:1195 av och (båda S), 2019/20:1321 av (M), 2019/20:1322 av (M) yrkande 1, 2019/20:1650 av (M), 2019/20:1753 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:2179 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2262 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2364 av (M), 2019/20:2372 av (M), 2019/20:2472 av (M), 2019/20:2506 av (M) yrkande 1, 2019/20:2602 av och (båda M), 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2962 av (M) yrkande 1, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 33, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkandena 18, 19 och 22, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkandena 2–4, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14 och 20 samt 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 2. Ju färre regler en företagare har att förhålla sig till, desto enklare är det för företagaren att göra rätt, som de administrativa kostnaderna minskar. Jag anser därför att arbetet mot regelkrångel behöver ges högre prioritet. Likt vad som framförs i motion 2019/20:3335 (KD) menar jag att regeringen behöver ta fram en sammanhållen handlingsplan med tydliga och mätbara mål för hur regelbelastningen för företag ska minska. För att säkerställa att planen följs ska regeringen återkommande redovisa till hur arbetet med planen fortlöper. Vidare är det min mening att nya modeller för att skydda företag mot ständigt växande pålagor behöver användas för att på så sätt minska företagens regelkrångel. I likhet med vad som anförs i motion 2019/29:3335 (KD) anser jag att principen ”En regel in, en regel ut” bör införas. Principen innebär att när nya regler införs ska regellättnader för företag genomföras i minst motsvarande omfattning. Vidare kan jag konstatera att granskning av konsekvensutredningar av föreslagna lagar och regler visar på brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden för företag. Detta gäller även de konsekvensutredningar som kommer från . har konstaterat att just kostnader och konkurrensförhållanden är aspekter som är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa. Jag anser därför i enlighet med vad som framhålls i motion 2019/20:3335 (KD) att uppgift och ställning ska stärkas genom att rådet blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag. På så sätt skapas bättre möjligheter för såväl nya som ändrade lagar och regler att bli så ändamålsenliga som möjligt. Jag kan även konstatera att myndigheternas service till företag kan vara helt avgörande för ett företags utveckling. Därför behöver kontakten med myndigheter bli smidigare och mer förutsägbar. För att komma till rätta med detta menar jag att det bör finnas tydligt definierade och tidsatta garantier för vilken service en företagare ska kunna vänta sig från myndigheterna. Vidare bör det regleras hur företagen ska kompenseras om myndigheten inte klarar av att leva upp till denna garanti. I likhet med vad som föreslås i motionerna 2019/20:2760 (KD) och 2019/20:3335 (KD) anser jag därför att regeringen bör utreda möjligheten att införa s.k. servicegarantier för företagen i syfte att bidra till en snabbare samt mer kvalitativ och förutsebar myndighetsservice. En stor del av den lagstiftning i som påverkar företag har sin grund i lagstiftning från EU. har tidigare tillkännagett för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv ska genomföras i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör i dessa fall vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning. Jag anser dock att det behövs ytterligare åtgärder för att motverka överimplementeringen av EU-direktiv för att svenska företag ska få rimligare konkurrensvillkor. I genomför man s.k. grannkontroller.