bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — 2017/18:KU20 s. 300 f.). Utskottet anförde att det har granskat en rad olika uttalanden av statsråd. Som utskottet tidigare framhållit ska granskning avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Vidare anförde utskottet att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta uteslöt enligt utskottet naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Det uttalande av justitie- och migrationsministern som var aktuellt i granskningsärendet gjordes i ett Twittermeddelande. Utskottet konstaterade att det framgick av utredningen i ärendet att statsrådet i sitt uttalande om arbetslösheten bland utrikes födda redovisade statistik som inte mer än i möjligen begränsad utsträckning inkluderade den grupp som uttalandet avsåg. Uttalandet gav därmed en missvisande bild. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Att det aktuella uttalandet gjordes på hans personliga Twitterkonto saknade i sammanhanget betydelse. Granskningen gav i övrigt inte anledning till något uttalande av utskottet. Genom en skrivelse till har utskottet begärt svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad inom (bilaga A5.9.2). Av promemorian framgår att justitie- och migrationsministern löpande får information från om antalet inkomna och avslutade ärenden gällande uppehållstillstånd. Det aktuella Twitterinlägget grundade sig enligt promemorian på statistik från avseende beviljade uppehållstillstånd för flertalet kategorier av anknytningsärenden. I denna statistik ingick även anknytningsärenden som hade kommit in och avgjorts efter , när lagändringarna om familjeåterförening trädde i kraft. Vidare framgår det av promemorian att Twitterinlägget syftade till att uttrycka att den aktuella lagändringen inte hade lett till en sådan kraftig ökning av antalet ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning som många hade hävdat att den skulle leda till. Till grund för inlägget låg därför även statistik över inkomna ansökningar om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. Av den statistiken framgår att det endast kom in 566, eller , fler ansökningar än året före, dvs. innan lagändringarna om familjeåterförening i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i trädde i kraft. Justitie- och migrationsministerns bedömning var att förändringen i familjeåterföreningsreglerna inte hade lett till den kraftiga ökning av antalet ärenden som kritikerna befarat. Den bedömningen hade stöd redan i novembersiffrorna, men stärktes ytterligare av de därpå följande månadernas utveckling. –minskade antalet inkomna ansökningar om uppehållstillstånd för familjeåterförening med 977 ansökningar eller i förhållande till . På frågan om hur uttalande om konsekvenserna av lagändringen, då uttalandet gjordes, förhåller sig till beräkningar av den genomsnittliga handläggningstiden för familjeåterförening har följande angetts. Den genomsnittliga handläggningstiden som har angetts i svar till kommissionen (Ju2019/02586/L7) är ett genomsnitt för perioden fr.o.m. januari t.o.m. , dvs. till större delen innan de aktuella lagändringarna trädde i kraft. har granskat en rad olika uttalanden av statsråd. Statsråd har, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta utesluter naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Att ett uttalande görs på ett statsråds personliga Twitterkonto saknar, som utskottet har framhållit, betydelse i sammanhanget. Justitie- och migrationsministern drog i sitt uttalande slutsatser om hur antalet ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning hade påverkats av de lagändringar om familjeåterförening som hade trätt i kraft cirka . Utskottet konstaterar att det framgår av utredningen att den statistik som statsrådet redovisade i sitt uttalande inte, mer än i möjligen begränsad utsträckning, ger underlag för några slutsatser om den aktuella lagändringens effekter. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. 5.10 Energi- och digitaliseringsministerns uttalanden om rostskador på I en anmälan till (dnr 1142-2019/20), bilaga A5.10.1, begärs det att ska granska om energi- och digitaliseringsminister spridit felaktiga uppgifter i sociala medier. Anmälaren anger att i två Twittermeddelanden den 17 respektive påstod att rost påträffats i reaktorinneslutningen, vilket illustrerades med fotografier av de påstådda rostskadorna. I anmälan görs gällande att de aktuella korrosionsskadorna fanns i reaktorn och att dessa åtgärdades åren 2015–2016. Det medför enligt anmälan att använde gamla bilder, som tagits före reparationen, till stöd för att det finns korrosionsskador på reaktor 2, vilket var vilseledande och har haft betydelse i den allmänna diskussionen och den politiska debatten. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet, bilaga A5.10.2. publicerades följande Twittermeddelande i namn: Rost har påträffats i reaktorinneslutningen. konstaterar att inte går att driva vidare på marknadsmässiga grunder. Trots detta vill SD och M tvinga fram fortsatt drift. Hur många skattemiljarder är M beredda att subventionera fortsatt drift med? Under inlägget fanns två bilder. Under den översta bilden fanns texten ”Bild 5.1:H 13, identifierade områden med korrosionsskador pilmarkerade.” publicerades följande Twittermeddelande på samma konto: Debatterar i P 1 morgon 07:15 . Reaktorinneslutningens bottenplåt är rostig och det går inte att driva vidare på marknadsmässiga grunder. Trots det vill M tvinga fram fortsatt drift. Hur många skattemiljarder är M beredda att subventionera fortsatt drift med? Under inlägget fanns en bild med texten ”Bild 5.1: H 13, identifierade områden med korrosionsskador pilmarkerade.” Twittermeddelandena med bilder finns i anmälan, bilaga A5.10.1. Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (, Allmän förvaltningsrätt, 21 uppl., 2001, s. 66). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. granskade utskottet den dåvarande integrationsministerns publicering av myter om invandring på regeringens webbplats (bet. 2011/12:KU20 s. 154 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att det får anses legitimt att regeringen använder sin och gemensamma webbplats för att informera om regeringens politik och därmed sammanhängande samhällsfrågor (s. 161). Utskottet hänvisade till objektivitetsprincipen i l kap. 9 § regeringsformen och anförde att denna princip bl.a. får anses innebära att information som utgår från det allmänna ska vara korrekt, vederhäftig och väl kontrollerad. Om informationen skulle visa sig innehålla uppgifter av oriktigt eller inaktuellt slag måste enligt utskottet åtgärder vidtas som korrigerar detta. Det sagda gällde enligt utskottet information av det slag som hade uppmärksammats i granskningen. Granskningen gav inte anledning till något ytterligare uttalande från utskottets sida. Utskottet granskade statsministerns uttalanden om ett politiskt parti (bet. 2016/17:KU20 s. 324 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet inledningsvis att det i den aktuella granskningsanmälan och i flera anmälningar hade gjorts gällande att statsråds uttalanden i olika sammanhang stred mot saklighetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen (s. 332). Utskottet framhöll att bestämmelsen innebär att domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska iaktta bl.a. saklighet. Enligt förarbetena gäller bestämmelsen även för regeringen men endast när regeringen uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Det innebär enligt utskottet att regeringen i denna roll inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som den är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende. Mot bakgrund av det anförda konstaterade att endast en del av regeringens verksamhet omfattas av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden i olika sammanhang. har i flera ärenden granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltningsmyndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). granskade utskottet uttalande av justitie- och migrationsministern som gjorts i ett Twittermeddelande om arbetslösheten bland utrikes födda (bet. 2017/18:KU20 s. 300 f). Utskottet angav i sitt ställningstagande bl.a. följande (s. 306): Det i granskningsärendet aktuella uttalandet av justitie- och migrationsministern gjordes i ett Twittermeddelande. Utskottet konstaterar att det av utredningen i ärendet framgår att statsrådet i sitt uttalande om arbetslösheten bland utrikes födda redovisade statistik som inte mer än i möjligen begränsad utsträckning inkluderar den grupp uttalandet avsåg. Uttalandet gav därmed en missvisande bild. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter han lämnar är korrekta. Att det aktuella uttalandet gjordes på hans personliga Twitterkonto saknar i sammanhanget betydelse. Genom en skrivelse till begärde utskottet bl.a. svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom Infrastrukturdepartementet (bilaga A5.10.2). På en fråga om vilket underlag om rostskador på som hade tillgång till när de två aktuella Twittermeddelandena publicerades, uppges i promemorian att hade tillgång till och strålskyddsbedömning av fortsatt drift med skadad bottenplåt i , daterad . Med anledning av utskottets fråga om de aktuella fotografierna visar skicket på vid tiden för de två meddelandena uppges följande i promemorian: Bilderna visar skador som reparerats på bottenplåten men andra liknande skador finns kvar. Av rapporten som nämns ovan framgår att bottenplåten i kärnkraftsreaktorn varit utsatt för ett korrosionsangrepp och att korrosionsskador djupare än har reparerats, men att korrosionsangrepp som är grundare än kvarstår. Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare är det viktigt att ett statsråd har säkerställt att hans eller hennes uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta, vilket dock inte utesluter att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat eller polemiskt. De fotografier som funnits med i den 17 och visar skador på bottenplåten i kärnkraftsreaktorn som hade reparerats vid tiden för Twittermeddelandet, även om korrosionsangrepp som var grundare än dessa alltjämt kvarstod. Genom att fotografierna visar skador som hade reparerats och som var allvarligare än kvarstående skador, gav en bild som inte är korrekt. 5.11 Inrikesministerns uttalanden om ett inkommet förslag till åtgärder mot gängbrottsligheten I en anmälan till (dnr 1177-2019/20), bilaga A5.11.1, begärs det att utskottet granskar inrikesminister påstående om att saknar förslag mot gängbrottslighet i form av brottsförebyggande åtgärder. Anmälaren anför att i en debattartikel i har beskrivit förslag mot gängbrottslighet på ett felaktigt sätt. Anmälaren framför att inrikesministern i sin debattartikel har skrivit att kom till de samtal om åtgärder mot gängbrottsligheten som regeringen hade bjudit in till utan ett enda brottsförebyggande åtgärdsförslag. Enligt anmälaren hade dock skickat ett diskussionsunderlag till som innehöll 13 förslag varav 3 brottsförebyggande. Detta e-postmeddelande utgör enligt anmälaren en allmän handling. Anmälaren menar att inrikesministern har försökt förespegla att det inte finns någon allmän handling i med det innehåll som beskrivs i anmälan. Uttalandet bör därmed anses stå i konflikt med den grundlagsskyddade rätten att ta del av allmänna handlingar. Mot bakgrund av det anmälaren anför om att uttalande är missvisande anser anmälaren att bör granska ministerns uttalande. Till grund för granskningen har bl.a. legat två promemorior som upprättats inom , bilaga A5.11.2–3. publicerade en debattartikel av med titeln är ointresserade av orsakerna till gängvåldet. I debattartikeln framhöll inrikesministern att regeringen tidigare samma höst hade bjudit in till blocköverskridande förhandlingar om nya åtgärder mot gängvåldet. Inrikesministern uppgav bl.a. att var ointresserade av brottsförebyggande åtgärder och i sitt budgetförslag skar bort för sådana åtgärder. Vidare uttalade ministern att ”kom till gängförhandlingarna utan ett enda brottsförebyggande förslag i portföljerna”. Bestämmelser om allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF). Till främjande av ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande ska var och en ha rätt att ta del av allmänna handlingar (1 §). Med handling avses en framställning i skrift eller bild samt en upptagning som endast med tekniska hjälpmedel kan läsas eller avlyssnas eller uppfattas på annat sätt (3 §). En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 9 eller 10 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos en myndighet (4 §). har granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltningsmyndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). granskade utskottet ett uttalande av justitie- och migrationsministern om arbetslösheten bland utrikes födda (bet. 2017/18:KU20 s. 300 f.). Utskottet anförde att det granskat en rad olika uttalanden av statsråd. Som utskottet tidigare framhållit ska granskning avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Vidare anförde utskottet att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta uteslöt enligt utskottet naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Det uttalande av justitie- och migrationsministern som var aktuellt i granskningsärendet gjordes i ett Twittermeddelande. Utskottet konstaterade att det framgick av utredningen i ärendet att statsrådet i sitt uttalande om arbetslösheten bland utrikes födda redovisade statistik som inte mer än i möjligen begränsad utsträckning inkluderade den grupp uttalandet avsåg. Uttalandet gav därmed en missvisande bild. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Att det aktuella uttalandet gjordes på hans personliga Twitterkonto saknade betydelse i sammanhanget. Granskningen gav i övrigt inte anledning till något uttalande av utskottet. Hanteringen av allmänna handlingar har granskat regeringens hantering av allmänna handlingar (se t.ex. bet. 2012/13:KU10 s. 22 f., bet. 2014/15:KU10 s. 20 f. och bet. 2016/17:KU20 s. 143 f.). Utskottet har då betonat att rätten att ta del av allmänna handlingar är en hörnsten i den svenska rättsordningen och är av central betydelse för opinionsbildning, debatt samt insyn i och kontroll av myndigheternas verksamhet. En grundläggande förutsättning för att denna rätt ska fungera på avsett sätt är att allmänheten kan få vetskap om vilka handlingar som finns hos en myndighet. Genom skrivelser till har utskottet begärt svar på vissa frågor. Utskottet fick och två svarspromemorior som är upprättade inom (bilaga A5.11.2–3). I promemoriorna anges i huvudsak följande. I finns en inkommen handling från daterad . Av handlingen framgår att den innehåller 13 förslag, varav 3 brottsförebyggande. I finns även en inkommen handling från stabschef daterad . Handlingen, som är ställd till statsministern, innehåller tio förslag som anser bör genomföras. Inget av dessa förslag är brottsförebyggande. Utifrån det faktum att det även finns en inkommen handling i från blev statsrådets uttalande i missvisande. Uttalandet har inte korrigerats. har granskat en rad olika uttalanden av statsråd. Som utskottet har framhållit ska granskning avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Statsråd har, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta utesluter naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Utskottet konstaterar att inrikesministern i sitt uttalande har angett att ett riksdagsparti kom till de blocköverskridande samtalen om åtgärder mot gängbrottslighet utan ett enda brottsförebyggande åtgärdsförslag. Av en handling som inkommit till framgår det emellertid att partiet hade fört fram ett antal brottsförebyggande åtgärdsförslag inför de nämnda samtalen. Uttalandet var alltså inte korrekt och har inte heller korrigerats. Inrikesministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Granskningen ger i övrigt inte anledning till något uttalande från utskottet. 5.12 Statsministerns uttalande om migrationspolitiken I en anmälan till (dnr 330-2019/20), bilaga A5.12.1, begärs att utskottet granskar statsminister uttalanden om migrationspolitiken. Anmälaren anför att statsministern i en intervju bl.a. hade uttalat att vi ska ha färre flyktingar. Anmälaren menar att uttalandet inte överensstämmer med regeringens hållning i frågan. Vidare menar anmälaren att inte har uttalat sig i egenskap av partiordförande, utan i egenskap av statsminister. Då statsministern uttalar sig i intervjuer så sker det, enligt anmälaren, i egenskap av företrädare för regeringen; statsministern uttalar sig inte som privatperson, inte som debattör och inte heller, om det inte särskilt framgår av sammanhanget, som socialdemokratisk partiordförande. Anmälaren vill framhålla att statsminister i det aktuella fallet intervjuades under ett officiellt besök i egenskap av statsminister och det framgick inte av intervjun att hans uttalanden skedde i annan egenskap än som statsminister och företrädare för regeringen. Anmälaren menar därför att det fanns anledning att tro att den åsikt han gav uttryck för om asylinvandringen till var regeringens. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Statsrådsberedningen, bilaga A5.12.2 I en intervju med i samband med ett besök i gjorde bl.a. följande uttalanden: Vi ska inte ha fler flyktingar. Vi ska ha färre. Och de som kommer hit ska snabbare in i arbete. Vi behöver ha färre asylsökande. Vi måste ha en långsiktigt hållbar migrationspolitik. De som får ja på sin ansökan ska så snabbt som möjligt komma in i det svenska samhället. De ska snabbare få språkutbildning och kontakt med arbetslivet. De som får nej på sin asylansökan måste återvända till sitt hemland. Det är faktiskt 50 000 personer som under rest tillbaka hem från . Det finns ingen ny policy, men vi måste hålla i. I samma artikel gav följande svar på frågan om ett fransk-italienskt förslag om att bl.a. skulle ta emot båtflyktingar som nått EU via och : Det förslaget är ju bara en tillfällig lösning. Vi är ute efter en ny permanent ordning där alla EU-länder tar ansvar. Det kan ju inte bara ligga på några länder. När man diskuterar en tillfällig lösning ska knappast vara mottagningsland. Vi tar redan ett väldigt stort ansvar. Vi har tagit ner antalet asylsökande dramatiskt som kommer till . Så måste det förbli. Därför blir det ingenting den här gången. I en artikel i från citeras uttalanden i sociala medier där bl.a. Per och , enligt artikeln, gör följande uttalanden på Twitter: (Per ) Detta är regeringens politik: flyktingpolitik ska vara rättssäker, effektiv och human. Vi vill att alla länder, inklusive , tar ansvar. ska delta i samtalen om hur de som räddas på ska fördelas. Vi ska bidra om det går! () Nej. Fel i rubriken, (s) har sin politik. Regeringen driver att ska stå upp för asylrätten och att flyktingpolitik ska vara rättssäker, effektiv och human. Vi vill att alla länder, inklusive , tar ansvar. Även pressekreterare uttalar sig i samma artikel och ger följande kommentar: I artikeln uttalar sig i egenskap av partiordförande och svarade på frågan om svenska Socialdemokraterna är på väg mot en dansk modell vad gäller migrationspolitiken. Det han redogjorde för har varit socialdemokratisk politik . Enligt 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) styr regeringen riket. Med undantag av vissa ärenden som gäller verkställighet inom Försvarsmakten avgörs regeringsärenden, enligt 7 kap. 3 § RF, av regeringen vid regeringssammanträde. Innebörden av detta är att beslutsfattandet i regeringen sker genom kollektivt fattade beslut. Regeringsformen tar därmed i princip avstånd från ministerstyre, dvs. rätten för ett statsråd att även statsrättsligt sett avgöra regeringsärenden. Det är enligt 7 kap. 4 § statsministern som kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Minst fem statsråd ska delta i regeringssammanträdet. Av 7 kap. 5 § följer att det är departementschefen som är föredragande vid ett regeringssammanträde i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsministern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. Protokoll ska enligt 7 kap. 6 § föras vid regeringssammanträden. Skiljaktiga meningar ska antecknas i protokollet.