bet · H701SoU10 · 2020-03-27 00:00:00 — Frågor om psykisk hälsa Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om strategi, samarbete och kompetens. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser på området psykisk hälsa Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård Motioner som bereds förenklat 1.Strategi m.m., punkt 1 (SD) 2.Samarbete m.m., punkt 2 (M) 3.Samarbete m.m., punkt 2 (SD) 4.Kompetens, punkt 3 (SD) 5.Kompetens, punkt 3 (L) 6.Forskning, punkt 4 (M) 7.Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård, punkt 5 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Insatser på området psykisk hälsa 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 13. Reservation 1 (SD) 2019/20:2252 av (M), 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6 samt 2019/20:3186 av m.fl. (S). Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 31, 2019/20:1969 av (L), 2019/20:2796 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (L) 2019/20:1830 av och (båda S) och 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 6 (M) Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård 2019/20:95 av (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:230 av (S). Reservation 7 (SD) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (C), (V), (SD), (S), (SD), (KD), (M), i (M), (L), (S), (S), (S), i (SD) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet ca 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 40 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Vid sammanträdet informerade generaldirektör om verksamheten och aktuella frågor. anordnade arbetsmarknadsutskottet, kulturutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet och utbildningsutskottet en offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv (2019/20:RFR8). ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet, eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Insatser på området psykisk hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. strategi, samarbete och kompetens. Jämför reservation 1 (SD), 2 (M), 3 (SD), 4 (SD), 5 (L) och 6 (M). I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att roll ska förtydligas och förstärkas i samband med att strategin inrättas. Detta ska enligt motionärerna göras i samband med att en tioårig nationell strategi inrättas. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att anta en tydlig nationell målsättning för förbättrad psykisk hälsa. Motionärerna vill se en tydlig nationell pådrivande styrning. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta ett nationellt råd med huvudansvar för det samlade arbetet när det gäller psykisk hälsa. I yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att förändra lagstiftningen från dagens föräldraperspektiv till ett barnperspektiv. I kommittémotion 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att pröva möjligheterna att ta fram ett samarbetsavtal mellan berörda aktörer inom psykiatri och övrig vård. Ett bättre samarbete och omhändertagande av personer med psykisk ohälsa i somatisk vård kan enligt motionärerna bl.a. förbättra vårdens kvalitet och patienternas hälsa. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att stärka samarbetet mellan psykiatrin och den ideella sektorn. Motionärerna föreslår ett systematiskt samarbete mellan psykiatrin och delar av den ideella sektorn, t.ex. idrottsföreningar samt musik- och kulturverksamheter. I motion 2019/20:2252 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att slutsatserna i utvärdering ska ligga till grund för framtida överenskommelser mellan staten och huvudmän. Motionären anför att det av till riktade insatser inom området psykisk hälsa framgår att det har funnits betydande svårigheter att följa upp och utvärdera det genomförda arbetet då det har saknats konkreta mål för vad regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) har velat åstadkomma med överenskommelsen. I motion 2019/20:3186 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av möjligheten att införa mellanvårdsinsatser i psykiatrin. Efter utskrivning från psykiatrisk slutenvård kan steget till sjukskrivning i hemmet bli alltför stort och det återbesök i öppenvården som erbjuds är då inte tillräckligt för att förhindra återinsjuknande. Enligt motionärerna bör psykiatrin få i uppdrag att etablera s.k. mellanvårdsinsatser, t.ex. i form av mellanvårdsteam, med psykiatrisk kompetens. I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning angående nya strukturer för att möjliggöra förstärkt tillgång till ökad psykiatrisk kompetens inom primärvården. Bemanningen på vårdcentralerna bör enligt motionärerna utgå från flödesanalyser och därmed vara behovsstyrd. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till ett lagstadgat krav på kompetens för att möta patienter med psykisk ohälsa på landets vårdcentraler. Det bör enligt motionärerna utredas var särskild kompetens, t.ex. psykologer, gör mest nytta. I yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att utreda aktuella utbildningsinsatser för en bättre vård av äldre som lider av psykisk ohälsa. För att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa är det enligt motionärerna viktigt att kunskapen om psykisk ohälsa hos personal inom primärvården förstärks genom riktade utbildningsinsatser. I kommittémotion 2019/20:2796 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om kompetensförstärkning kopplad till psykisk ohälsa. Motionärerna anför att regeringen skyndsamt bör agera för att stärka kompetensen i bl.a. hälso- och sjukvården för att på ett bättre och mer kvalitetssäkrat sätt bemöta personer med psykisk ohälsa. I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om äldrepsykiatri och kunskaperna om behandling av årsrika människors psykiska problem. Kunskaperna om årsrika människors psykiska hälsa och behov av kunskapsbaserad vård bör enligt motionärerna stärkas. I motion 2019/20:1969 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att erbjuda utbildning i mindfulness och som behandling i riktlinjerna för hantering av psykisk ohälsa inom primärvården. Motionären anför att vårdcentralerna bör få utbildning för blivande instruktörer i mindfulness och att patienter med stressrelaterade sjukdomar och psykisk ohälsa bör erbjudas behandling. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att ge för hälsa, arbetsliv och välfärd ett långsiktigt uppdrag att forska om den psykiska ohälsan. Uppdraget bör enligt motionärerna begränsas till barn och ungdomar. I motion 2019/20:1830 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att sträva efter att uppnå en bättre psykiatrivård. Motionärerna vill bl.a. se en ökad satsning på forskning inom psykiatrin. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientlagen (2014:821). Bakgrund och pågående arbete Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 I överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 mellan staten och SKR redovisade regeringen en ny strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa –2020 (S2015/08176/FS). Strategin omfattar dels personer som har drabbats av psykisk ohälsa och som behöver tidiga, effektiva och tillgängliga insatser, dels personer utan psykiska besvär som behöver hälsofrämjande och förebyggande insatser för att inte utveckla psykisk ohälsa. Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 utgår från följande fokusområden: • förebyggande och främjande arbete • tidiga, tillgängliga insatser • delaktighet och rättigheter • ledarskap och organisering. Varje fokusområde omfattar personer i alla åldrar: barn, unga, vuxna och äldre, liksom flickor och pojkar, män och kvinnor. Syftet med strategin är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det så kallade januariavtalet, anger de fyra partierna att psykiatrin och elevhälsan ska stärkas. Vidare ska en ny vårdform där patienter snabbt får hjälp vid lättare psykisk ohälsa utredas. Ett mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. Slutligen ska staten och SKR sluta ett avtal om ett större statligt ansvarstagande med ökande resurser för att bl.a. stärka elevhälsans främjande och förebyggande arbete, motverka mobbning och göra särskilda satsningar riktade mot riskgrupper. I regeringsförklaringen framhålls att den psykiska ohälsan är ett av vår tids stora samhällsproblem. Tidiga insatser är viktiga för att minska lidandet och förhindra att lindriga problem blir allvarliga. För att göra det enklare att få hjälp förbereds en ny vårdform för lättare psykisk ohälsa. Köerna i barn- och ungdomspsykiatrin ska minska och elevhälsan värnas. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) framgår följande (s. 97): Psykisk ohälsa är ett av de stora folkhälsoproblemen. Regeringen ser allvarligt på utvecklingen och bedömer att det finns ett behov av att vidta kraftfulla åtgärder för att bekämpa den psykiska ohälsan. Totalt avsätts ca för insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och främja den psykiska hälsan i befolkningen. Barn och unga är en särskilt prioriterad målgrupp. Fokus ska ligga både på förebyggande och tidiga insatser för dem med lättare psykisk ohälsa, men även öka tillgänglighet och kvalitet i den specialiserade vården för dem som drabbas av svårare psykisk ohälsa. Samverkan mellan olika aktörer, t.ex. mellan vård och omsorg, är en viktig del av arbetet med att bekämpa psykisk ohälsa. Psykiatrin ska stärkas och ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. En förutsättning för att nå detta mål är att barn- och ungdomspsykiatrin ges möjlighet använda sina resurser till de barn och unga som behöver specialiserade insatser från psykiatrin. Det är framför allt den lättare psykiska ohälsan som ökar och det är därför angeläget att det finns en väl fungerande första linjens vård så att både barn och unga och vuxna snabbt får hjälp vid lättare psykisk ohälsa. betänkande Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anförde i betänkande 2019/20:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg följande (s. 45): Även vid barn- och ungdomspsykiatrin är köerna för långa, och den psykiska ohälsan bland barn och unga vuxna har ökat. Regeringens förslag till satsning på barn- och ungdomspsykiatrin är enligt utskottet ett viktigt led i arbetet med att öka tillgängligheten. Även den pågående satsningen på psykisk hälsa, med särskilt fokus på första linjens psykiatri för barn och unga samt psykiatrisk vård för vuxna, är enligt utskottet mycket angelägen. Överenskommelse om insatser inom området psykisk hälsa Insatser inom området psykisk hälsa – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) – 2020 godkändes . Det finns tre syften med överenskommelsen: • Stödja ett fortsatt utvecklingsarbete utifrån de lokala och regionala handlingsplaner som tagits fram i enlighet med 2016–överenskommelser. • Bidra till bättre förutsättningar för regioner och kommuner att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap. • Initiera eller utveckla särskilda vårdformer och effektiva målgruppsanpassade insatser som regeringen och SKR är överens om, inom ramen för överenskommelsen, för att förebygga psykisk ohälsa och öka tillgängligheten och kvaliteten i vården för de som redan har drabbats. Överenskommelsen omfattar bl.a. insatser för att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga. I överenskommelsen ingår också en satsning på att förbättra möjligheterna för kommunerna och regionerna att bedriva en kunskapsbaserad god och säker vård och omsorg. Överenskommelsen uppgår till . Insatserna riktar sig till all offentligt finansierad vård och omsorg. Överenskommelse om god och nära vård godkände staten och SKR överenskommelsen God och nära vård 2020 – En omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. Överenskommelsen består av följande utvecklingsområden: • Utvecklingen av den nära vården med fokus på primärvården • Ökad tillgänglighet i barnhälsovården • Goda förutsättningar för vårdens medarbetare • Insatser inom ramen för Vision e-hälsa 2025. Överenskommelsen omfattar totalt 6 . För utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts totalt . Av dessa medel avsätts till regionerna och till kommunerna (för den kommunala hälso- och sjukvården) för övergripande insatser som ska bidra till att stärka huvudmännens planering av sitt kompetensbehov i syfte att utveckla vårdens verksamheter mot en god och nära vård. Medlen till kommunerna kan därmed användas för att stödja omställningen till den nära vården. Dessa medel får användas för gemensamt arbete tillsammans med regionerna eller överlåtas till regionerna. Medlen för utvecklingsområdet får användas för följande områden: • En ändamålsenlig kompetensförsörjning för omställning till en nära vård • Utveckla förutsättningarna på arbetsplatsen • Utbilda vårdens framtida medarbetare. Slutbetänkande med förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa Den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) lämnade sitt slutbetänkande För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) (S2018/06126/FS). Utredningen gör bl.a. bedömningen att verksamhetsområdet psykisk hälsa bör omvandlas till ett nytt politikområde: politik för psykisk hälsa. Vidare bedömer utredningen att statens styrning av insatser inom området psykisk hälsa bör utgå från en samlad nationell strategi som bör gälla –2030. Strategin bör harmoniera med näraliggande strategier, främst Agenda 2030, och ta sin utgångspunkt i den folkhälsopolitik som beslutat. För att strategin ska få en generell tillämplighet över olika politikområden och samhällsområden föreslår utredningen att den formuleras i en proposition som antas av . Strategin bör utformas med ett övergripande mål, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik psykisk hälsa och ett ökat psykiskt välbefinnande bland kvinnor och män, flickor och pojkar. Det bör, så som Agenda 2030-delegationen föreslagit eller på något annat sätt, enligt utredningens bedömning skapas ett särskilt sekretariat i för övergripande samordning av arbetet med Agenda 2030 och frågor kring hållbar utveckling, däribland frågor som rör psykisk hälsa. Utredningen bedömer också att den sektorsövergripande målstruktur med åtta målområden som styr det nationella folkhälsoarbetet ska vara vägledande för strategin inom området psykisk hälsa –2030. Till respektive målområde ska knytas åtgärdsområden och resultatmål som anger angelägna samhällsutmaningar och förväntade resultat av ett samordnat arbete. Enligt uppgift från bereds ärendet. Utredningsuppdrag om lättare psykisk ohälsa Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2019:49). Utredaren ska, utöver vad som sägs i tidigare uppdrag, utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa i syfte att bl.a. förebygga svårare ohälsa och sjukskrivningar och vid behov lämna förslag om hur detta kan genomföras på ett effektivt sätt. Det nya deluppdraget bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Deluppdraget ska redovisas . och fick i uppdrag att i nära samverkan följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023 (S2020/01044/FS). Myndigheterna ska följa utvecklingen och utvärdera resultaten av insatserna i kommuner och regioner i förhållande till de syften och den inriktning som anges i den ovan nämnda överenskommelsen om insatser inom området psykisk hälsa . Vidare ska myndigheterna stödja kommuner och regioner i deras arbete med genomförandet av insatserna. Stödet kan t.ex. innefatta framtagande av kunskapsstöd, nulägesanalyser, kunskapsspridning och analyser av hinder och framgångsfaktorer i regionernas och kommunernas arbete. Arbetet ska slutredovisas . Av regleringsbrev för framgår att ska bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa. Uppdraget sammanförs med tidigare uppdrag att samordna det nationella suicidförebyggande arbetet, i enlighet med regeringsbeslut III:6 från (S2015/03986/FS). ska utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer, utveckla kunskapssammanställning, genomföra utvecklingsarbete samt utveckla uppföljningen inom psykisk hälsa- och suicidpreventionsområdet. Närliggande områden med bäring på det främjande och förebyggande arbetet ska beaktas. Uppdraget ska slutredovisas till () . Vidare framgår att ska stödja kunskapsutveckling på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn inom området psykisk hälsa. Uppdraget ska genomföras i samverkan med den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) och de regionala resurscentrumen för psykisk hälsa som ska byggas upp i enlighet med överenskommelsen mellan staten och SKR om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2018, liksom i lämpliga delar med t.ex. när det gäller att stärka stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk ohälsa eller där våld förekommer, samt utvecklingen av hälso- och sjukvårdens arbete med våldsutsatta och våldsutövare. Uppdraget kan omfatta att främja samverkan, stärka framtagande av ny kunskap samt stödja kunskapsspridning och uppföljning. Uppdraget ska enligt regleringsbrev för slutredovisas till regeringen () . fick 2018 i uppdrag att förbereda en informationsinsats inom psykisk hälsa och suicidprevention samt fördela ytterligare medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention (S2018/03915/FS). Den informations- och kunskapshöjande insatsen ska genomföras –2020. Enligt regleringsbrev för ändras uppdraget såtillvida att ska genomföra kunskapshöjande insatser inom psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigma kring psykisk ohälsa och suicid. Uppdraget ska genomföras 2019–2021. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Av regleringsbrev för framgår att har i uppdrag att utifrån fokusområdena i regeringens strategi inom området psykisk hälsa 2016–2020 genomföra kartläggningar och analyser inom området psykisk ohälsa. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . fick i uppdrag att stödja, analysera och utvärdera utvecklingsarbete i primärvården för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor hos personer med psykisk ohälsa (S2018/01947/FS). Arbetet ska ske i nära samverkan med berörda verksamheter och SKR. Satsningen ska genomföras –2020. Uppdraget ska slutredovisas till . Uppdrag till social utvärdering social utvärdering (SBU) fick i uppdrag att utvärdera insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga (S2020/01043/FS). Inom ramen för uppdraget ska SBU se över det vetenskapliga underlaget vad gäller strukturerade manualbaserade interventioner (program) för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga i åldern 2–. SBU ska också identifiera kunskapsluckor inom området, bidra till att belysa områden som det behöver forskas på och peka på utvecklingsbehov inom det förebyggande och främjande området såvitt gäller barns och ungas psykiska hälsa. Utvärderingen kan t.ex. genomföras i form av systematiska översikter eller på det sätt som myndigheten anser är bäst lämpat. Inom ramen för uppdraget bör SBU vidta åtgärder för att få kunskap om vilka program för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid som främst används på lokal och regional nivå. SBU ska vidare bidra till att resultaten av utvärderingen sprids och kommuniceras på ett lättillgängligt och målgruppsanpassat sätt. Uppdraget ska slutredovisas . Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder för vård vid depression och ångestsyndrom och gäller såväl barn och ungdomar som vuxna. De omfattar bl.a. diagnostik, utredning och omhändertagande samt behandling. Syftet med riktlinjerna är att ge politiker, tjänstemän och verksamhetschefer vägledning för beslut på gruppnivå om vilken vård som ska finnas tillgänglig för personer med depression eller ångestsyndrom. För att följa utvecklingen och kvaliteten i vården och omsorgen, med utgångspunkt från de nationella riktlinjerna, tar fram målnivåer och utvärderingar. genomförde 2018 en översyn av ovanstående nationella riktlinjer med syftet att säkerställa att de är aktuella och bygger på bästa tillgängliga kunskap. bedömde att riktlinjerna är aktuella. Rapport om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa till riktade insatser inom området psykisk hälsa – Uppföljning och analys av överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting 2016–2018 kom in till (S2016/06530/FS). Av rapporten framgår att uppföljningsarbete visar att överenskommelserna mellan staten och SKR om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa har resulterat i många utvecklingsarbeten i kommuner och regioner vilka sammantaget stärker förutsättningarna för en mer kunskapsbaserad, säker, individanpassad, effektiv och tillgänglig vård och omsorg. Huruvida och i vilken utsträckning detta utvecklingsarbete också har medfört lokalt och regionalt förbättrad tillgänglighet till vård och omsorg av högre kvalitet än har inte kunnat fastställa via den nu aktuella uppföljningen. gör myndigheten bedömningen att utformningen av den statliga satsningen inte stärker förutsättningarna för en mer jämlik vård och omsorg mellan kommuner och mellan regioner, och att det dessutom finns viss risk att existerande skillnader förstärks.