bet · H701MJU8 · 2020-03-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den gemensamma jordbrukspolitiken, konkurrenskraft och regelförenkling, odlingslandskapets mångfald, växtbaserade livsmedel, hästnäringen, binäringen och försäljning av ägg. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (SD) 2.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 (V) 3.Den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 1 – motiveringen (L) 4.En handlingsplan för regelförenkling, punkt 2 (M, KD) 5.Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt, punkt 3 (SD) 6.Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt, punkt 3 (C) 7.Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt, punkt 3 (KD) 8.Våtmarker, punkt 5 (SD) 9.Det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet, punkt 6 (SD) 10.Betesförmedlingar, punkt 8 (M, SD, KD) 11.Hästnäringen, punkt 10 (M, KD) 12.Hästnäringen, punkt 10 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:128 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) – motiveringen En handlingsplan för regelförenkling 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 4 (M, KD) Konkurrenskraft och regelförenkling i övrigt 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2019/20:912 av (C) och 2019/20:1591 av (C). 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 8 (SD) Det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet 2019/20:599 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 9 (SD) 2019/20:1801 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (M, SD, KD) 2019/20:975 av (S) och 2019/20:1964 av och (båda M) yrkande 1. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 43 och 45. Reservation 11 (M, KD) Reservation 12 (C) 2019/20:1010 av (M) och 2019/20:1506 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. 2019/20:1025 av (M) yrkandena 1–3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), (C), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 120 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om den gemensamma jordbrukspolitiken, konkurrenskraft och regelförenkling, odlingslandskapets mångfald och hästnäringen. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljöskadliga subventioner och den gemensamma jordbrukspolitikens utformning. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V) samt motivreservation 3 (L). Enligt kommittémotion 2019/20:128 av m.fl. (V) yrkande 4 bör agera för ett slutdatum inom EU då miljöskadliga subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Inom EU betalas mångmiljardbelopp ut som subventioner till animalieindustrin. Motionärerna konstaterar i sin rapport och klimatet – EU blundar och förvärrar (2007) att EU understöder kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. EU ger dessutom stöd till marknadsföring av olika djurprodukter så att försäljningen av dem ska öka, senast med den EU-finansierade gris. Det är enligt motionärerna orimligt att så stora summor av våra gemensamma medel går till att subventionera en industri med så stor klimat- och miljöpåverkan. I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara utformad på ett sätt som passar svenska förhållanden och att det är viktigt att försöka påverka den gemensamma jordbrukspolitiken i en riktning som är positiv för . Enligt yrkande 6 i samma motion måste EU-reglerna få tillräcklig flexibilitet för att inte lantbrukare ska drabbas hårt av händelser som de inte kan påverka. Om t.ex. vildsvin bökar upp mark med särskilda miljövärden kan det leda till återbetalningsplikt av miljöstödet, eftersom marken inte längre har ett betesvärde. Om marken fortsätter att betas finns dock det framtida biologiska värdet av marken kvar. behandling och kompletterande uppgifter presenterade Europeiska kommissionen sitt lagstiftningsförslag om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020. Reformpaketet omfattar tre förordningar, COM(2018) 392[1], COM(2018) 393[2] och COM(2018) 394[3]. En av de väsentliga delarna i reformen av GJP är förslaget om en ny förvaltningsmodell. Kommissionens utgångspunkt är att politiken ska bli mer resultatorienterad och fokusera mindre på regelefterlevnad. Medlemsländerna ska få ett ökat ansvar för politikens genomförande. Av faktapromemoria 2017/18:FPM140 Reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 framgår att kommissionens reformförslag innebär ett ökat inflytande för medlemsländerna i val av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Medlemsländerna får själva välja åtgärder utifrån hur man anser att dessa bäst leder till att de EU-gemensamma målen kan uppnås. Enligt kommissionen ska politiken även bli mer resultatorienterad och fokusera mindre på regelefterlevnad. Medlemsländerna ska få ett ökat ansvar för politikens genomförande. Skillnaden jämfört med är att medlemsländerna i större utsträckning ska ansvara för utformningen av administration och regler kopplade till de åtgärder som väljs av respektive land. Av nämnda pm framgår vidare att regeringen har som målsättning att den nya politiken ska vara enklare för myndigheter att genomföra och enklare för stödmottagare att följa. De åtgärder som politiken omfattar bör vara effektiva och åstadkomma en högre måluppfyllelse än . Vidare anges att regeringen är positiv till kommissionens ansats att ge medlemsländerna en ökad flexibilitet i genomförandet samt att politiken i högre grad än ska vara resultatorienterad. Regeringen anser att det krävs ett fokus på effektiva riktade åtgärder på miljö- och klimatområdet för att de ambitiösa målen ska kunna uppnås. Regeringen är positiv till kommissionens ambition att stärka GJP:s miljönytta. I en resultatorienterad politik behöver medlemsländerna kunna utforma miljöåtgärder som hanterar regionala och lokala utmaningar för att möta gemensamma klimat- och miljömål. Regeringen är tveksam till generella villkor som riskerar att påverka enskilda brukare hårt utan att ge någon säkerställd miljö- eller klimatnytta. Regeringen anser också att det är viktigt att stöden utformas på ett sätt som inte resulterar i att lågt ställda nationella klimat- och miljökrav skapar konkurrensfördelar för enskilda medlemsländer. Regeringen anförde i den kommenterade dagordningen inför jordbruks- och fiskerådets möte den 16–att villkoren i konditionaliteten har klargjorts under förhandlingarna i en riktning som ger ökad flexibilitet. I de ändrade texterna tydliggörs att medlemsstaterna ska kunna rikta grundvillkoren till regioner, områden eller företag på ett sätt som gör att kraven blir relevanta. En förändring är även att medlemsländerna ska kunna avstå från att döma ut sanktioner till lantbrukare för mindre fel med liten eller ingen betydelse för målen med lagstiftningen eller villkoren. I förslaget till svensk ståndpunkt anförde regeringen bl.a. följande. Vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om GJP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. Regeringen ställer sig bakom förslaget till ny förvaltningsmodell men vill verka för att bestämmelserna inte leder till onödig administrativ börda. Förvaltningsmodellen riskerar att bli administrativt betungande särskilt när det gäller planering och uppföljning av stöd som inte är areal- eller djurbaserade. Uppföljningen av enhetsbeloppen för stöd som inte är areal- eller djurbaserade behöver diskuteras ytterligare på teknisk nivå för att undvika en onödig administrativ börda för medlemsstaterna. Det förslag som ordförandeskapet presenterat innebär inte en tillräcklig förenkling. Det behövs ytterligare diskussioner på teknisk nivå för att undvika att utformningen av indikatorerna i den nya förvaltningsmodellen leder till en onödig administrativ börda för medlemsstaterna. Regeringen stöder de ändringar som gjorts i grundvillkoren, framför allt tydliggörandet att medlemsstaterna ska kunna rikta grundvillkoren till regioner, områden och företag där de är relevanta. Det ger bättre förutsättningar för miljönytta och effektivitet i genomförandet. Regeringen stöder ordförandeskapets förslag som innebär att medlemsländerna ska kunna avstå från att ge sanktioner till lantbrukare som begått mindre fel i konditionaliteten om felen har liten eller ingen betydelse för målen med lagstiftningen eller villkoren. Regeringen anser dock att det finns utrymme för ytterligare förenklingar när det gäller mindre fel. Utskottet har tidigare behandlat frågan om GJP i betänkande 2018/19:MJU17 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020. Utskottet anförde då följande: Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att EU-gemensam politik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan och att mängden stöd i livsmedelskedjan inte ska öka. Utskottet delar regeringens syn att en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken behövs. Förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljö och klimat är enligt utskottet några viktiga komponenter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Utskottet konstaterar att förhandlingarna om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken har inletts och noterar att utgångspunkten för reformen är att politiken ska bli mer resultatorienterad, med ökat inflytande för medlemsländerna i val av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Vidare noterar utskottet att det finns en ambition i förslaget att stärka den gemensamma jordbrukspolitikens miljönytta. Utskottet behandlade även frågor om GJP i yttrande 2018/19:MJU4y Verksamheten i EU . Utskottet anförde följande: påminner utskottet om att unionens politik och inre åtgärder, bl.a. den inre marknaden, den fria rörligheten och den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken, behandlas i den tredje delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Som EU-medlem deltar fullt ut i den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken. Utskottet kan konstatera att den svenska jordbrukssektorn i allt högre grad verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad och att EU är en handelspartner av avgörande och växande betydelse. Utskottet konstaterar vidare att förhandlingarna om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 inletts och noterar att utgångspunkten för reformen är att politiken ska bli mer resultatorienterad, med ökat inflytande för medlemsländerna i val av åtgärder samt regler och villkor för åtgärderna. Förslaget till nytt regelverk för GJP efter 2020 kommer att försenas med . Kommissionen presenterade därför förslag till övergångsregler. Förslaget syftar till att tillhandahålla den rättsliga grunden för att medlemsstaterna ska kunna upprätthålla kontinuitet för stöd och ersättningar inom GJP. Enligt faktapromemoria 2019/20:FPM9 Övergångsregler för den gemensamma jordbrukspolitiken innebär förslaget till övergångsregler i stora drag att nuvarande regelverk förlängs med . I promemorian anges vidare att regeringen ser positivt på kommissionens förslag och kan stödja principen att tillämpa nuvarande regler under den föreslagna övergångsperioden om de inte föregriper förhandlingen om den fleråriga budgetramen. Övergångsreglerna bör även vara tydliga och enkla för medlemsländerna att genomföra och finnas på plats före utgången av innevarande period. Enligt promemorian kan beslut om övergångsreglerna förhoppningsvis tas . När det gäller EU:s subventioner lämnade landsbygdsminister följande svar på skriftlig fråga 2018/19:910 av (V) Växtbaserat i stället för grissubventioner: har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stoppa gris och i stället främja en övergång till växtbaserade livsmedel. Vad vi äter har stor betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande och livsmedelskonsumtionen påverkar även indirekt på olika sätt miljön och klimatet. För regeringen är därför en hållbar produktion och konsumtion av livsmedel en prioriterad fråga. Som ett led i att främja en hållbar konsumtion av livsmedel har bland annat tagit fram råd om hur konsumenterna kan göra miljösmarta matval. har även inom ramen för livsmedelsstrategin fått i uppdrag att främja hälsosamma, säkra och hållbara offentliga måltider. Inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik finns det en möjlighet för aktörer i livsmedelskedjan att ansöka om medel för olika typer av informationskampanjer. Syftet med detta program är att öka konkurrenskraften för europeisk livsmedelsproduktion och öka konsumenternas medvetenhet om livsmedelssäkerhet, hälsa, djurvälfärd och miljö. Det är inom ramen för detta program som branschorganisationerna Svenskt kött och danska Landbruk & Fødevarer i enlighet med gällande regler erhållit EU-medel till sin kampanj. pågår det inte någon förhandling eller diskussion rörande detta program som regleras genom förordning EU 1144/2014. Jag har varken möjlighet eller avsikt att vidta några åtgärder för att stoppa gris. I linje med vad jag har beskrivit ovan kommer dock regeringen att fortsätta arbeta för en hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Vidare kan följande noteras i fråga om EU-subventioner. Förhandlingar pågår inför nästa period inom GJP. Som framgått ovan har regeringen uttalat att vägledande principer för regeringen i förhandlingarna om GJP är totalt väsentligt minskade utgifter, marknadsorientering, stärkt konkurrenskraft och lika konkurrensvillkor, stärkta miljö- och klimatambitioner, mer fokus på resultat samt förenkling. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att EU-gemensam politik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljö och klimat är enligt utskottet några viktiga komponenter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Mot denna bakgrund och med hänvisning till den pågående förhandlingen om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken anser utskottet att motionerna 2019/20:128 (V) yrkande 4 samt 2019/20:603 (SD) yrkandena 5 och 6 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en handlingsplan för regelbelastning, om regellättnader, överimplementering, förenklingsuppdrag, förhandlingar på EU-nivå och om att se över reglerna för små och nystartade företag. Jämför reservation 4 (M, KD), 5 (SD), 6 (C) och 7 (KD). Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 8 behövs en sammanhållen handlingsplan med tydliga mätbara mål för hur regelbelastningen ska minska. Arbetet mot regelkrångel bör ges högre prioritet. För att säkerställa att planen följs ska regeringen återkommande redovisa för hur arbetet fortlöper. I samma motion yrkande 9 föreslår motionärerna att principen ”en regel in, en regel ut” ska införas. Denna princip tillämpas bl.a. i och innebär att när nya regler införs ska regellättnader genomföras i minst samma omfattning. Vidare anförs i yrkande 10 i samma motion att överimplementering av EU-lagstiftning i svensk rätt ska motverkas. Motionärerna anser att grundprincipen ska vara att införa EU-regler enligt miniminivå så att svenska företag får rimliga konkurrensvillkor. I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att berörda myndigheter ska få förenklingsuppdrag som innefattar att myndigheterna ska föreslå slopade regleringar på nationell nivå eller EU-nivå. I samma motion yrkande 3 föreslås att samtliga myndigheter som aktivt förhandlar om regler på EU-nivå ska få i instruktion att bedöma de positiva och negativa konsekvenserna för det svenska lantbruket av nya regler mycket tidigt i processen och att verka för goda konkurrensförutsättningar för svenskt lantbruk. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 3 anförs att ett steg i att förenkla företagandet inom livsmedelsbranschen är att kontinuerligt se över reglerna för små och nystartade företag. På så sätt är det möjligt att snabbare identifiera och åtgärda brister. Små livsmedelsföretag behöver också stöttning i form av rådgivning för att komma runt byråkratiska hinder kring att starta och utveckla sin verksamhet. godkände regeringens mål för en svensk livsmedelsstrategi (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. I samband med beslutet om livsmedelsstrategin riktade ett tillkännagivande till regeringen om att säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela i enlighet med miljö- och jordbruksutskottets förslag: Regelverk som angår företag i primär- och livsmedelsproduktionen är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det medför att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för svenska företag i livsmedelskedjan. I fråga om konkurrenskraftiga regler och villkor vill utskottet därför poängtera vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Utskottet anser att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Utskottet anförde följande om regelförenkling i betänkande 2018/19:MJU17 om Landsbygdsprogrammet 2014–2020: Utskottet delar regeringens bedömning att regler behövs för att skydda miljö, konsumentintressen samt djur- och folkhälsa men att de inte får skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraften. Utskottet noterar att det inom ramen för livsmedelsstrategin pågår ett regelförenklingsarbete. Utvecklingen av digitala tjänster för att förenkla uppgiftslämnande och ge service till företag i livsmedelskedjan är ett viktigt uppdrag för att göra det enklare att starta företag och underlätta myndighetskontakter på olika nivåer. Vidare noterar utskottet att och arbetar kontinuerligt och integrerat med att förenkla och underlätta för företag bl.a. genom att skapa enkla och förståeliga regelverk. Frågor om nationell överreglering, s.k. gold-plating, har behandlats av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I betänkandet redovisades följande: I fråga om nationell överreglering, s.k. gold-plating, kan konstateras att och () 2012 publicerade rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. I rapporten beskrivs problematiken med gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när införs i svensk rätt utöver vad som krävs för att regelverket ska anses vara infört. Ett av förslagen i rapporten var att regeringen borde ändra förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Den dåvarande regeringen valde trots allt att inte ändra förordningen i enlighet med förslaget, eftersom den ansåg att de åtgärder som skulle vidtas, t.ex. i form av att gold-plating blev ett stående inslag i utbildningar för regelgivare, var tillräckliga. riktade ett tillkännagivande till regeringen om genomförande av EU-lagstiftning på nationell nivå med följande innebörd (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166): Lagstiftning på EU-nivå beslutas främst i form av antingen förordningar eller direktiv. Förordningar är bindande och direkt tillämpliga i medlemsländerna medan direktiv som sätter upp vilka mål medlemsländerna ska uppnå och så får medlemsländerna själva bestämma hur de genomför direktiven i den nationella lagstiftningen. Hur de direktiv som antagits på EU-nivå genomförs nationellt påverkar både och de svenska företagens konkurrenskraft. I vissa fall kan det finnas skäl för att gå utöver grundkraven i ett direktiv för att värna t.ex. miljön, folkhälsan eller arbetarskyddet. konstaterar utskottet att genomförandet av direktiv ibland leder till en mer omfattande reglering för företag än vad som är nödvändigt, vilket därmed skapar en omotiverad regelbörda för företagen. ska givetvis uppfylla sina åtaganden som medlemsland och genomföra de beslut som antagits på EU-nivå. Det är viktigt att de svenska företagens konkurrenskraft värnas. Mot denna bakgrund anser utskottet att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning, och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) framhåller regeringen att det framgår av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning att konsekvens-utredningar bl.a. ska innehålla en bedömning av om regleringen stämmer överens med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Kan regleringen få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvensutredningen innehålla ytterligare beskrivningar av ett antal faktorer. I skrivelsen redovisar regeringen vidare att den redan före ovannämnda tillkännagivande vid behandlingen av livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338) vidtagit ett antal åtgärder och kontinuerligt har fortsatt vidta åtgärder för att säkerställa generellt goda företagsvillkor som kan kopplas till området regler och villkor. Inom ramen för livsmedelsstrategin har både och () fått förenklingsuppdrag. har t.ex. fått i uppdrag arbeta med land- och anläggningsgodkännanden för att underlätta tillträde till marknader utanför EU. har fått i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djurskyddskontrollen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) redovisas att målet för det strategiska området Regler och villkor inom livsmedelsstrategin är att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar – detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten.