bet · H701UU6 · 2020-01-15 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska införa demokrati som övergripande mål inom utrikespolitiken i enlighet med vad som framförs i motionen för att bl.a. främja global jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även i internationella kontakter ska tillskriva hbtq-rättigheter som mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa skarpare målsättningar för jämställdhetsarbetet inom utrikespolitikens samtliga ämnesområden och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:373 av Amineh Kakabaveh (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i bör ta initiativ till en konferens i FN:s regi för att stoppa det våld och den diskriminering mot kvinnor och flickor som finns legitimerat och ingår i medlemsländers nationella lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska verka för att FN:s generalsekreterare ska ta initiativet till en inventering av i vilken utsträckning medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning diskriminerar kvinnor, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en allvarlig varning ska riktas mot medlemsstater som i sin nationella lagstiftning diskriminerar kvinnor och förvägrar dem deras mänskliga rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stater som trots allvarliga varningar inte ändrar sin lagstiftning så att kvinnors mänskliga rättigheter tillgodoses bör utsättas för någon form av sanktioner så länge deras lagstiftning inte står i överensstämmelse med FN:s deklarationer om mänskliga rättigheter och om kvinnors och barns rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för ett tydligt stöd till och handlingsfrihet för kvinnorörelser runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1386 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stötta den brasilianska staten i framtagandet av handlingsplaner för mäns våld mot kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2063 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitik ska ha demokrati som övergripande mål och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitiken ska koncentrera arbetet för kvinnors och hbtq-personers rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flickors och kvinnors friheter, rättigheter och möjligheter ska genomsyra den svenska kampen för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2593 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt arbete för rätten till abort och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:2057 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt arbete för rätten till abort och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsfrågor inom svensk utrikespolitik och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitik ska utgå från svenska intressen och värden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3024 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitik ska utgå ifrån svenska intressen och värden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3321 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att våra gemensamma värderingar om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi alltid ska vara vägledande i arbetet med att tillvarata intressen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3356 av m.fl. (V): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för den feministiska utrikespolitiken bör uppmärksamma situationen för homo- och bisexuella flickor, kvinnor och icke-binära, trans- och intersexpersoner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3357 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att stärka respekten för kvinnors rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3362 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utrikespolitik ska ha demokrati som övergripande mål och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för sina kontakter utomlands ska stärka arbetet för kvinnors och hbtq-personers rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Motioner som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat Amineh Kakabaveh (V) Offentlig utfrågning om kvinnor, fred och säkerhet Offentlig utfrågning om kvinnor, fred och säkerhet (C): Som ålderspresident i utrikesutskottet har jag glädjen att få hälsa er alla välkomna till utrikesutskottets offentliga utfrågning om kvinnor, fred och säkerhet. Det är glädjande att se ett så brett spektrum av representanter från myndigheter, ambassader, organisationer och civilsamhälle här . Jag vill inledningsvis också förklara vad detta är för typ av offentlig utfrågning och vad det innebär. En offentlig utfrågning är ett öppet utskottssammanträde som hålls för att utskottet ska inhämta information i en särskild fråga. Inbjudna talare kommer att hålla anföranden och svara på frågor, men eftersom det just är ett utskottssammanträde är det i första hand utskotts- och riksdagsledamöter som ges möjlighet att ställa frågor till de inbjudna talarna. Den här offentliga utfrågningen är ett led i utrikesutskottets dialog med regeringen och svenska myndigheter om genomförandet av den feministiska utrikespolitiken och implementeringen av FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Ja, jag nämnde resolutioner: Det är resolution , som antogs av men har följts av ytterligare resolutioner som förstärker. De är nio till antalet, men jag tänker för tids inte räkna upp dem. var ett av de första länderna i världen som antog en nationell handlingsplan för implementering av FN:s resolution , och den har följts av ytterligare två. Vi är alltså inne på den tredje nationella handlingsplanen. har behandlat genomförandet av resolution i flera betänkanden , 2014, 2015 och framåt. Jag måste också säga att det är en återkommande fråga som ställs när utrikesutskottet behandlar olika betänkanden om man har beaktat resolutionerna , 1820 med flera resolutioner. Just nu bereder vi i utskottet ett betänkande om regeringens skrivelse om feministiska utrikespolitik, och detta är naturligtvis en del i det. Upplägget för utfrågningen är följande: Efter talarna har hållit sina anföranden kommer det att ges möjlighet till frågor. I första hand kommer frågor att ställas av utrikesutskottets ledamöter och sedan av riksdagsledamöter. I den mån tid finns kommer också övriga åhörare att få ställa frågor, inklusive alla som finns med på webbsändning, som också naturligtvis är välkomna med . Vi är särskilt glada över att få välkomna våra fyra gäster som ska tala om hur svenska aktörer arbetar med att implementera FN:s säkerhets råds resolutioner, nämligen utrikesminister , som varit handelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor, samt EU- och handelsminister i regeringen , generaldirektören för , , som har varit GD för och har varit statssekreterare på , där han bland annat ansvarat för biståndet till , Östersjösamarbetet och nordiska frågor, viceamiral , chef på ledningsstaben med en lång karriär inom Försvarsmakten, där han bland annat varit styrkechef för i och stabsofficer på Högkvarteret med ansvar för insatsplaneringen för insatserna i och DR , och , senior forskare på , . Hon doktorerade 2007 på avhandlingen – Gender Relations in United Nations Peace Operations in Timor-Leste och har varit senior rådgivare kring kvinnor, fred och säkerhet och gender mainstreaming som ansvarig för programmet med fokus på resolution på . Vid min sida kommer jag att ha , som kommer att ta över ordförandeklubban efter hand och också avsluta mötet när vi kommit så långt. Till vår hjälp har vi också utrikesutskottets kanslichef . Jag vill uppmana er alla att också följa upp vad som händer . Det kommer att göras stenografiska uppteckningar, och de kommer att finnas med i det betänkande som utskottet kommer att lämna om den feministiska utrikespolitiken. Ni har alltså alla möjligheter att även i efterhand följa hur den här dagen har varit, också ni som finns med på webben eller på . Därmed vill jag överlämna ordet till utrikesminister . Utrikesminister (S): Tack, , för ordet, och tack för inbjudan att tala på denna offentliga utfrågning om kvinnor, fred och säkerhet! Och ett kanske ännu större tack till alla er som är här – riksdagsledamöter, myndighetsrepresentanter, civilsamhälle, som på olika sätt bidrar i arbetet för kvinnor, fred och säkerhet. Ni spelar viktiga roller för att göra ledande i de här frågorna. I början skämdes vi över att tala om våldtäkterna. De förde skam över oss. Över våra familjer. Över vårt folk. Men den viktigaste anledningen till att jag började berätta var de som hade lämnats bakom oss. Min mamma, mina systrar. Jag vet vad de råkade ut för hos IS. Detta citat kommer från , förra årets fredspristagare tillsammans med . Det är få personer som på samma gång lyckas väcka så starka känslor av förtvivlan, beslutsamhet och hopp. De här orden från fångar in kärnan i agendan kvinnor, fred och säkerhet: att kvinnor inte bara är offer för krigets våld, dödande och förstörelse, utan också för ett systematiskt sexuellt och könsbaserat våld. Men kvinnor är också underrepresenterade i de processer som handlar om att förebygga konflikt, avsluta konflikt och bygga upp samhällen efter konflikt. Trots att forskning visar att kvinnlig representation leder till mer hållbara fredsavtal och att jämställda samhällen är mer motståndskraftiga mot konflikt. Dessa insikter utgör grunden i agendan för kvinnor, fred och säkerhet och i någon mån också i vår feministiska utrikespolitik. Mot den bakgrunden vill jag dela upp det här anförandet i två delar. Först kommer jag att ge en bild av hur utvecklingen i omvärlden ser ut i de här frågorna. Sedan tänkte jag berätta om vårt arbete i FN, EU och och om några exempel från länder där vi är aktiva. Om vi inleder med omvärldsläget kan vi konstatera att den ökade polariseringen i världen också märks inom det här området. Det finns en positiv rörelse just . Jag märker det när jag som utrikesminister reser till olika länder och pratar om vår feministiska utrikespolitik. Vi möter många positiva krafter – på en kvinnojour i , i samtal med kvinnorättsaktivister i Nordmakedonien för en månad sedan och i rapporter från ambassader i länder som och som skapar stort engagemang för jämställdhetsfrågorna. premiärminister, som är i , har en regering kvinnor. Proteströrelsen som ledde till regeringsskifte i drevs av unga kvinnor. , , tar vidare vårt koncept med jämställdhetsforum i världen, och vid utrikesministermötet i i går sa utrikesminister att de nu kommer att ha feministisk utrikespolitik. Allt fler länder beslutar om handlingsplaner för kvinnor, fred och säkerhet. finns dock en rörelse i andra riktningen, som även den känner en känsla av medvind. Se bara på den koalition av socialt ultrakonservativa regeringar, ledd av och , som ifrågasätter internationellt samarbete och vill begränsa kvinnors rättigheter, särskilt rätten till abort. var i genomsnitt av världens parlamentsledamöter kvinnor. De flesta fredsavtalen saknar referens till jämställdhet eller kvinnors rättigheter. Hot och våld mot kvinnorättsaktivister och kvinnliga fredsbyggare ökar. Vi gör vad vi kan för att stärka de goda krafterna och bekämpa motståndet. Men det handlar också om att samtala med länder och grupper som inte delar våra värderingar. Här är vårt breda samarbete med , myndigheter och civilsamhälle en styrka. I denna omvärld ska vi vara en stark och trovärdig röst för jämställdhet, för fred och för mänskliga rättigheter. När det gäller kvinnor, fred och säkerhet lutar vi oss mot den handlingsplan som antogs 2016. Den genomförs av elva nationella myndigheter, bland annat Försvarsmakten, polisen och Sida men också av mindre myndigheter som och . Våra ambassader och våra delegationer till FN, EU, och Nato är högst delaktiga i det arbetet. Även civilsamhället är förstås en viktig dialogpartner. Det kommer snart en rapport om vårt arbete som visar att har gjort ett stort antal konkreta insatser för kvinnor, fred och säkerhet i över 30 länder. Det sker genom påverkansarbete, utbildningsinsatser för civila och militära aktörer och civilsamhällesstöd. Vårt kvinnliga medlingsnätverk är också en viktig del i detta. Om jag lite mer konkret ska beskriva vårt arbete måste jag börja i vårt medlemskap i 2017–2018. Ingen enskild satsning har varit större än det. Vi prioriterade kvinnor, fred och säkerhet vid varje möte och varje förhandling. Som vi ofta framhäver: nämndes också referenser till kvinnor, fred och säkerhet i alla ordförandeuttalanden om krissituationer och i en större andel resolutioner . deltog jag i säkerhetsrådets öppna debatt om kvinnor, fred och säkerhet. I samband med detta hade vi ett förberedande seminarium där säkerhetsrådsmedlemmar fick lyssna på och lära av kvinnoorganisationer. I mitt tal i säkerhetsrådet tog jag upp tre prioriteringar för FN-arbetet: behovet av ledarskap, ett starkare fokus på praktiska åtgärder och tydligare ansvarsutkrävande med rapporteringskrav. Dessa tre prioriteringar behövs för övrigt också i EU. antog EU en ny handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet. har bidragit till att göra planen tydlig, konkret och uppföljningsbar. En konkret ambition är att EU ska ha fler jämställdhetsexperter i särskilda krishanteringsinsatser i konfliktländer. blev det klart att kommer att ta över ordförandeskapet i , , . Detta är någonting vi redan driver i , exempelvis att alla fältmissioner ska rapportera om sitt arbete med kvinnor, fred och säkerhet. samordnar vi EU-kretsen inom i dessa frågor. Det är självklart att det också kommer att vara en viktig del av våra prioriteringar under ordförandeskapet, inte minst för organisationens roll i ett antal pågående och frusna konflikter i . är det ju så att världen inte blir bättre automatiskt bara för att FN eller EU har välformulerade mandat eller rådsslutsatser. Det måste också hända saker på marken, i människors vardag. Därför behöver vårt arbete ha så bra lokal förankring som möjligt. Här är många av er nyckelaktörer. Vi stödjer flera initiativ för kvinnors deltagande i länder som är drabbade av kriser och konflikter. Jag kan ta tre exempel. Det första är , där vi utbildar kvinnliga medlare från samtliga provinser. Vi samarbetar med FN och andra för att fler kvinnor ska delta i fredsförhandlingar, i höga fredsrådet och i politiska processer. Det andra är , där har spelat en viktig roll i fredsprocessen. Vi har gett ekonomiskt stöd till för att stärka kvinnors roll. När parterna samlades i så såg vi till att ta med kvinnogruppernas förslag till förhandlingsbordet. Det tredje är , som kommer vara i fokus , där ingen kvinna har en ledande position i någon av fredsavtalets uppföljningskommittéer. Situationen i var en viktig fråga för oss i säkerhetsrådet. Vi drev kvinnors deltagande i politiska processer i och i genomförandet av fredsavtalet . har beslutat om fortsatt stöd till FN:s fredsbevarande styrka i . Ett av fyra mål med vårt bidrag är att 1325 ska genomföras. I det nuvarande Minusma-mandatet, genom säkerhetsrådsresolution från , är en av fem prioriterade åtgärder för fredprocessen i att ett högnivåmöte ska hållas för att öka kvinnors deltagande. är det inte långt kvar till 2020, som ju är fullt av jubileer och viktiga händelser för jämställdhetsfrågorna. Pekingplattformen fyller , resolution fyller 20 och hela FN fyller 75. Vi kommer att planera för det kommande ordförandeskapet i och ser fram emot två stora jämställdhetskonferenser i och som följer upp vårt eget . Jag ser fram emot att fortsätta det goda samarbetet, och hoppas på givande diskussioner . (C): Tack för detta! Därmed öppnar vi för frågor. ledamöter har de första frågorna, sedan riksdagsledamöter utanför utskottet och därefter är ordet fritt för alla övriga deltagare. De som följer webbsändningen har möjlighet att skicka in frågor till vår adress . (V): Jag är väldigt glad över att vi har den här utfrågningen, för detta är ett viktigt ämne. I ett land som bedriver feministisk utrikespolitik blir det ännu viktigare. I arbetet med resolution är det avgörande att all FN-personal i fredsbevarande operationer är medvetna om jämställdhet och dessutom agerar därefter. Det är ju nu avslöjade de sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal i fredsbevarande insatser. antog resolution just för att bekämpa dessa sexuella övergrepp som begås i fredsbevarande operationer. Min fråga är dels hur FN arbetar med detta och dels, om FN inte gör så mycket, hur arbetar för att trycka på för att FN ska få all sin personal att ha förståelse för och agera i enlighet med resolution . (M): Tack, utrikesministern, för presentationen! Min fråga handlar om och det arbete som bedrivs där. Jag har speciellt intresse av i och med att jag också är vald till vicepresident i dess parlamentariska församling. och dess parlamentariska församling har ett fokus också på jämställdhetsfrågor, kvinnors rättigheter och så vidare. Detta är viktigt med tanke på uppdrag att arbeta för fred och demokrati. Här tänker jag på just de missioner som finns, som utrikesministern också nämnde. Jag ser en fråga här som har direkt återkoppling till arbetet i den parlamentariska församlingen och delegationerna. Det handlar om behovet av att kvinnor också ska vara representerade i de nationella parlamentariska församlingarna i de nationella parlamenten, riksdagarna. Här vet jag att det görs mycket på missionerna, men jag skulle vilja säga att det uppenbarligen inte görs tillräckligt eftersom ett stort antal delegationer till består av män. Det handlar inte bara om centralasiatiska länder utan också om ett stort antal europeiska länder. Naturligtvis är det inte bra, för då är det svårt att inkludera kvinnor i beslutsfattandet och i förhandlingsarbete och fredsbyggande. Här undrar jag vad kommer att göra mer och starkare för att kvinnor också genom arbetet i ska få en större synlighet i olika beslutande organ och församlingar. Detta var också tydligt när det var ministerråd i nu och veckan före. Där utgjorde kvinnorna av de nationella representanterna. Jag tycker att det är ett underbetyg. Vad görs för att det ska finnas kvinnor på beslutande funktioner i , så att det blir en större andel än ? Utrikesminister (S): Låt mig börja med fråga om arbetet med resolution och övriga FN-resolutioner, om hur man arbetar aktivt i FN och vad vi gör i . Som jag sa tidigare hade dessa frågor inte tagits upp särskilt mycket innan vi kom med i säkerhetsrådet. Vi tog upp dem varje gång och i varje resolution. Men det hjälper ju inte om det inte blir genomförande, ansvarsutkrävande och ledarskap. Som vi ser det har vi nu bidragit till en lång lista av åtaganden som ska genomföras i fält och internationellt genom myndigheternas försorg och regeringens stöd. För oss är det viktigt att kvinnor, fred och säkerhet framför allt blir en del av den ordinarie verksamheten. Därför koncentrerar vi oss nu på att man ska genomföra de beslut som faktiskt har tagits och inte ta nya beslut innan detta går ut till alla som är i fält, så att det verkligen genomförs. Detta kan inte göras annat än i samarbete, till exempel med försvarsmakterna som är ansvarig för sina respektive soldater och med myndigheterna. Man måste också ha ett system där man kan följa upp vad som händer ute i fält. Hela historien med visar att det finns en stor tystnadskultur och att det också finns starkt motstånd mot dem som vågar berätta om detta, även på de högsta nivåerna. Jag har dock en mycket positiv bild av att generalsekreterare ser dessa problem och tar dem på allvar. Han har faktiskt gjort en hel rad uttalanden och aktiviteter som handlar om jämställdhet och dessa frågor. I en så hierarkisk organisation som FN ändå är tror jag inte att man ska underskatta att det också får effekter i fält. När det gäller fråga – har en hög position i – tror jag att detta är någonting som vi borde kunna ta upp i det svenska ordförandeskapsprogrammet, som vi ännu inte har skrivit. Jag håller till med om det som hon sa i sitt inlägg. har en handlingsplan för jämställdhet. Det inkluderar också genomförandet av 1325, och det handlar om hur man ska vara ute i fält. Men det är också viktigt att det på mötena när man fattar beslut finns kvinnor. Det är lite sorgligt att det var och jag och några få kvinnor till och sedan bara män. Självklart påverkar det vilka frågor som tas upp, på vilket sätt frågorna tas upp och sedan viljan att genomföra de beslut som har fattats och som handlar om dessa frågor. Jag tar absolut med mig att detta är någonting som vi bör ha in i vårt ordförandeskapsprogram. Vi har lovat en dialog med för att ta fram detta, så jag hoppas att detta kommer in. Ordföranden: Det finns ytterligare tre frågeställare från utrikesutskottet, och jag tror inte att vi kommer att hinna med fler än dem. (KD): Fru ordförande! Jag tackar utrikesministern för anförandet. Det är antog resolutionen . Men fortfarande inkluderas få kvinnor, som nämndes från talarstolen, i fredsprocesser exempelvis i , , , med flera. Min fråga är: Vad anser utrikesministern att kan göra ytterligare för att påverka utvecklingen i rätt riktning, så att kvinnor inkluderas i fredsprocesser framöver även i dessa länder? Jag har ytterligare en fråga. I sitt anförande nämnde utrikesministern att stöder civilsamhällesorganisationer i konfliktförebyggande insatser. Det är känt att imamer och moskéer påverkar stora grupper i många av de drabbade områdena i vilka vi ser att det finns väpnade konflikter. Min fråga är om exempelvis även imamer och moskéer inkluderas i det arbete som bedriver för att öka kvinnors deltagande för säkerhet och fredsfrämjande insatser i vissa länder. Min sista fråga handlar om kvinnorättsförsvarare. är de extra utsatta i vissa länder som har brister när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och lika rättigheter. Min fråga är på vilket sätt via FN stöder kvinnorättsförsvarare för att garantera deras trygghet. (S): Min fråga har ett lite annat perspektiv. I stället för att fråga om de strukturella reformer och annat som man kan göra på global nivå vill jag ta upp den säkerhetsfråga som kanske ligger närmast och är mest vardaglig, nämligen mäns våld mot kvinnor. I har 300 kvinnor mördats . 40 000 kvinnor mördas i världen av en närstående, allt som oftast en man. mördas en kvinna i .