bet · H701SkU20 · 2020-04-27 00:00:00 — Bland annat ridning och golf är friskvårdsaktiviteter som arbetsgivaren kan erbjuda skattefritt så länge aktiviteterna är av mindre värde. fastställde HFD i en dom att ett friskvårdsbidrag om inte är en skattefri personalvårdsförmån. Förmånen anses inte vara ”av mindre värde” och är skattepliktig i sin helhet. Detta gäller även om de aktiviteter som bidraget bekostar i sig kan anses utgöra enklare slag av motion och annan friskvård. angav i ett ställningstagande sin bedömning av ”mindre värde” som att ett skattefritt friskvårdsbidrag som högst kan uppgå till . uppger i sitt ställningstagande att HFD:s dom inte leder till någon ändring av tillämpning, utan att ett skattefritt friskvårdsbidrag som högst kan uppgå till . I sitt svar på skriftlig fråga 2019/20:154 Friskvård för företagare som bedriver näringsverksamhet konstaterade finansminister att när det gäller beskattningen gäller reglerna om personalvård endast för anställd personal i ett företag. En företagare som driver verksamhet i enskild firma räknas i skattehänseende inte som anställd personal och beskattas heller inte för inkomst av tjänst. Företagaren beskattas i stället för verksamhetens överskott som inkomst av näringsverksamhet och får dra av de utgifter som behövs för att driva sin verksamhet. Kostnader för den enskilda näringsidkarens egen friskvård betraktas som utgifter för privata levnadskostnader. Sådana kostnader får inte dras av. Reglerna för beskattning ser alltså olika ut för olika situationer. avslog motionsförslag om ändrade regler för personalvårdsförmåner (bet. 2018/19:SkU10). Utskottet vill återigen påminna om vikten av att inkomstbeskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och att avdrag för kostnader som inte har med inkomsternas förvärvande att göra i möjligaste mån undviks. Detta bör vara vägledande även när det gäller olika personalvårdsförmåner. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ till ändrade regler eller principer på detta område. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte heller skäl att se över förutsättningarna för undantag från förmånsbeskattningen inom den nationella insatsverksamheten eller för vårdpersonal inom äldreomsorgen. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för förmån av hälso- och sjukvård och sjukvårdsförsäkringar. Jämför reservation 20 (C). Gällande rätt och bakgrund Förmån av hälso- och sjukvård samt sjukvårdsförsäkringar Grundprincipen för inkomstbeskattningen är att lön, förmåner och andra inkomster som en person får på grund av sin tjänst är skattepliktiga om inte förmånen är undantagen från beskattning i inkomstskattelagen. Värderingen ska i normalfallet ske till marknadsvärde. Det innebär att om en arbetsgivare erbjuder en anställd förmån av hälso- och sjukvård är detta en skattepliktig förmån som ska beskattas hos den anställda. Detsamma gäller sjukvårds-försäkringar som tecknats av arbetsgivaren. Den del av förmånen som är skattepliktig är också avgiftspliktig. Förmån av icke offentligt finansierad hälso- och sjukvård som arbetsgivaren har betalat för den anställdes räkning var t.o.m. en skattefri förmån för den anställde. slopades skattefriheten och den som får fri hälso- och sjukvård ska beskattas för förmånen enligt vanliga regler (prop. 2017/18:131, rskr. 2017/18:275). Sedan detta datum är alltså såväl offentligt som icke offentligt finansierad hälso- och sjukvård en skattepliktig förmån. Följande förmåner är dock undantagna från skatteplikt även efter : • vård utomlands vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands • läkemedel vid vård utomlands vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands • företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabilitering • vaccinationer som beror på tjänsten • tandbehandlingar som har bedömts som nödvändiga med hänsyn till tjänstens krav för Försvarsmaktens submarina och flygande personal och för andra med i huvudsak likartade arbetsförhållanden. Hälso- och sjukvård som arbetsgivaren tillhandahåller men som inte avser rehabilitering, företagshälsovård eller förebyggande behandling är en skattepliktig förmån. anser att till skattepliktig hälso- och sjukvård hör vanliga läkarundersökningar, provtagningar, röntgen, operationer m.m. I motion 2019/20:900 av (M) föreslås att regeringen bör utreda hur man kan uppmuntra fler arbetsgivare att teckna privata sjukförsäkringar för sina medarbetare. I motion 2019/20:1161 av (M) anförs att regeringen bör utreda skattefrihet för arbetsgivarbetalda sjukvårds-försäkringar. I motion 2019/20:3173 av (SD) yrkande 8 anförs att förmånsbeskattningen för sjukvårdsförsäkringar genom arbetsgivare bör slopas. I motion 2019/20:244 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 anförs att möjligheten att göra privata sjukvårdsförsäkringar avdragsgilla för egenföretagare bör ses över och att regeringen bör utreda om egenföretagare inte ska förmånsbeskattas för privata sjukvårdsförsäkringar. Det är viktigt att beskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och att avdrag för kostnader som inte har med inkomsternas förvärvande undviks så långt som möjligt. I sitt svar på skriftlig fråga 2019/20:808 om huruvida finansminister avser att ändra i lagstiftningen så att syftet med förmånsbeskattning av privata sjukvårdsförsäkringar återupprättas svarade finansministern att hennes och regeringens uppfattning var, och är, att förmåner som faller inom ramen för vad som utgör hälso- och sjukvård ska förmånsbeskattas. När det gäller förmåner i form av företagshälsovård, förebyggande behandling och rehabilitering har reglerna inte ändrats. Förmåner av detta slag är fortfarande skattefria. Sjukvårdsförsäkringar innehåller ofta både skattepliktiga och skattefria vårdinsatser, vilket innebär att en proportionering måste göras vid beräkningen av försäkringarnas förmånsvärde. har, för att förenkla tillämpningen av de aktuella reglerna, i ett ställningstagande utformat riktlinjer för hur denna beräkning kan göras enligt en schablon. Målsättningen är att svenska skatteregler ska vara förutsebara och enkla att tillämpa. Riktlinjer som bidrar till detta gynnar generellt sett både skattebetalare och arbetsgivare men även och andra aktörer. Ministern anser dock fortfarande att det är viktigt att privata sjukvårdsförsäkringar beskattas, till den del de innehåller vårdinsatser som utgör hälso- och sjukvård. Utskottet konstaterar att regeringen har gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att beskriva riskerna med att patienter med privata sjukvårdsförsäkringar ges företräde till hälso- och sjukvården framför patienter som får offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Uppdraget redovisades i rapporten sjukvårdsförsäkringar 2020:3. Mot bakgrund av ovanstående anser inte utskottet att det finns skäl att göra något tillkännagivande till regeringen om att ändra reglerna för förmån av hälso- och sjukvård och sjukvårdsförsäkringar. Reseavdrag, avdrag för bosparande m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändring av reseavdragets storlek, utformning och syfte, om avdrag för bosparande, pensionssparande, anmälningsavgifter och utbildningskostnader samt om att öka möjligheterna och incitamenten för privatpersoner att investera i mindre bolag. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD), 23 (C) och 24 (KD). Skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska dras av, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. Som skäliga utgifter för arbetsresor anses enligt allmänna råd i regel den lägsta kostnaden för resor under beskattningsåret med tillgängliga allmänna transportmedel, såsom järnväg, spårväg eller buss. Avdrag för resor med allmänna transportmedel bör enligt de allmänna råden bara medges om avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är . I rättspraxis har i vissa fall kortare avstånd godtagits. Oavsett vilket färdmedel som använts eller typ av kostnad som den skattskyldige haft, ska kostnader för arbetsresor dras av bara till den del som under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Vid arbetsresor med egen bil gäller vissa krav för avdragsrätt. Det krävs att avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är och att det klart framgår att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst . Om allmänna transportmedel saknas tillämpas dock inte kravet på avstånd och tidsvinst. Av förenklingsskäl har en schablon införts för arbetsresor med egen bil. Avdragsbeloppet är och för varje kilometer. Skattskyldiga som använder egen bil i tjänsten kan också under vissa förutsättningar när det gäller antal körda mil och antal dagar dra av kostnader för arbetsresor oavsett avstånd och tidsvinst. Avdrag ska göras med schablonbeloppet och för varje kilometer. Skattskyldiga som gör arbetsresor med sin förmånsbil ska göra avdrag med en schabloniserad ersättning för drivmedelskostnaden med för varje kilometer om bilen är dieseldriven och för övriga bilar. Om förutsättningarna för avdrag med egen bil eller förmånsbil är uppfyllda ska utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter samt trängselskatt dras av med den faktiska kostnaden. Om motorcykel eller moped använts för arbetsresor bör enligt allmänna råd avdrag per körd mil beräknas till respektive och . Har cykel använts för arbetsresor bör avdraget beräknas till för . För skattskyldiga som på grund av ålder, sjukdom eller funktionshinder gör arbetsresor med egen bil eller förmånsbil gäller förmånligare regler för avdrag. Kraven på tidsvinst och avstånd gäller inte. Avdrag ska göras för skäliga utgifter som överstiger beloppsgränsen . Vid beräkning av avdrag för bilkostnader kan enligt allmänna råd avdraget beräknas med den del av de faktiska totala bilkostnaderna som avser körningar mellan bostaden och arbetsplatsen om detta är förmånligare för den skattskyldige. Avdraget för arbetsresorna bör dock inte överstiga dubbla schablonavdraget för resor med bil mellan bostaden och arbetsplatsen. Om den skattskyldige har bilförmån och själv bekostar allt drivmedel bör avdraget inte överstiga dubbla schablonavdraget för drivmedlet. I 12 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) finns bestämmelser om vilka utgifter en person får dra av i inkomstslaget tjänst. Huvudregeln säger att hen får dra av de utgifter som hen har för att få inkomster eller behålla dem. Avdrag kan alltså medges endast när det finns en motsvarande skattepliktig inkomst som motiverar avdraget. Flera betydelsefulla undantag från huvudregeln finns dock. En väsentlig inskränkning i avdragsrätten är t.ex. att en person inte får göra avdrag för sina levnadskostnader. Från denna regel finns dock ett antal undantag bl.a. avdrag för arbetsresor, hemresor och ökade levnadskostnader vid tjänsteresor om vissa förutsättningar är uppfyllda. Till levnadskostnader räknar man också medlemsavgifter, gåvor och för egna försäkringar. Dessa kostnader är inte avdragsgilla. I lagtexten sägs det inte direkt att utgifterna ska vara nödvändiga för att avdrag ska medges. HFD har dock använt uttrycket nödvändig vid bedömningen av om en utgift var avdragsgill (HFD 2011 ref. 54). Enligt använder verket också ofta motiveringen att utgiften inte har varit nödvändig när avdrag inte medges. uppger att de i dessa fall har tolkat lagen på följande sätt: Om utgiften inte är nödvändig för att utföra arbetet, är den inte en utgift för att få eller behålla inkomster. Utgiften är då en privat levnadskostnad som inte är avdragsgill. Vissa utgifter i inkomstslaget tjänst är avdragsgilla fullt ut, och för vissa utgifter finns en avdragsbegränsning. Utgifter för inställelseresor och för resor mellan bostaden och arbets- och utbildningsplatsen ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Övriga utgifter ska dras av bara till den del kostnaderna under beskattningsåret sammanlagt överstiger . Andra utgifter ska dras av utan någon beloppsmässig begränsning, t.ex. kostnader vid tjänsteresor och vid tillfälligt arbete på annan ort eller vid dubbel bosättning. För att främja tillgången till kapital för mindre företag har möjligheten till investeraravdrag införts för investeringar i mindre företag. Investeraravdraget innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission kan få göra avdrag för hälften av betalningen för andelar i inkomstslaget kapital. Avdrag ges med högst per person och år. Reglerna gäller förvärv av andelar som skett efter . För att man ska få investeraravdrag krävs bl.a. att man är skattskyldig i för kapitalvinsten på andelarna. Andelarna ska ha betalats kontant. Förvärvet ska ha skett vid bildandet av företaget, vid en nyemission eller från en juridisk person om det avser ett företag som inte har bedrivit någon verksamhet (s.k. lagerbolag). Andelarna ska innehas vid betalningsårets utgång. Vid förvärv av andelar efter får inte investerar-avdrag göras om investeraren eller någon närstående innehar eller har innehaft andelar i företaget. För det företag som man investerar i gäller bl.a. att företaget ska vara ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett utländskt bolag som motsvarar ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening och som har ett fast driftsställe i . Detta gäller under förutsättning att det utländska bolaget hör hemma i en stat inom EES eller i en stat där har ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte. Vissa undantag finns, t.ex. investmentföretag och kooperativa föreningar. Företaget måste vara av mindre storlek, vilket innebär att medelantalet anställda och delägare som under betalningsåret har arbetat i företaget är lägre än 50. Företagets nettoomsättning under betalningsåret eller balansomslutning får uppgå till högst , företagets andelar eller röster får inte ägas direkt eller indirekt eller mer av ett offentligt organ och andelarna får inte vara upptagna till handel på en reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför EES. Vidare ska företaget uteslutande eller så gott som uteslutande bedriva rörelse. Företaget måste ha ett löneunderlag under betalningsåret eller följande beskattningsår som uppgår till . Företaget får inte vara i ekonomiska svårigheter. Det finns även bestämmelser om återföring av investeraravdrag som bl.a. gäller vid avyttring av andelarna som följer närmast efter betalningsåret eller om man upphör att vara skattskyldig i för kapitalvinst på andelarna. har tagit fram en lagrådsremiss med förslag på ändring av reglerna om investeraravdrag som innebär en anpassning av investeraravdraget på grund av om statligt stöd. Lagändringen föreslås träda i kraft . I motion 2019/20:1384 av m.fl. (S) föreslås att schablonbelopp för traktamente ses över. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 15 anförs att ett reviderat reseavdrag inte ska försämra eller inskränka möjligheterna att bo och arbeta i hela landet. I kommittémotion 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 1 och i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås att det övervägs att införa ett skatteavdrag för egna utbildningskostnader, ett omställnings-avdrag. I motion 2019/20:837 av (M) och i motion 2019/20:1034 av (M) yrkande 2 anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för dem som tar körkort, ett s.k. RATT-avdrag bör ses över. I motion 2019/20:1579 av (M) anförs att regeringen bör överväga avdragsrätt för resor i samband med högskolestudier. I motion 2019/20:2912 av (M) anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för privatpersoner som gäller gymkort bör ses över. I motion 2019/20:2913 av (M) anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för ideella ledare inom ungdomsidrotten bör ses över. I motion 2019/20:2914 av (M) anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för anmälningsavgifterna till en svensk klassiker, tjejklassikern och andra motionstävlingar bör ses över. I motion 2019/20:2932 av (M) anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för köp av tjänster av naprapat, kiropraktor och sjukgymnast bör ses över. I motion 2019/20:3085 av (M) yrkande 3 anförs att möjligheten att införa ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad bör ses över. I kommittémotion 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att regeringen bör öka möjligheterna och incitamenten för privatpersoner att investera i mindre bolag. I kommittémotion 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås en stärkt möjlighet till privat pensionssparande. I motion 2019/20:20 av (SD) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande i form av ett skatteavdrag mot annan skattepliktig inkomst. I motion 2019/20:3173 av (SD) yrkande 4 föreslås att det införs ett avdrag för installation av särskild trafiksäker utrustning i nya fordon. I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24 anförs att reseavdraget bör ses över i syfte att det tar större hänsyn till avstånd och att regeringen bör utreda skatteregler för att åstadkomma moderniseringar som innebär att delningstjänster i högre grad kan användas. I kommittémotion 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås ett riktat bosparande för unga. I motion 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 13 anförs att regeringen bör se över reseavdragen kopplade till cykelpendling. I motion 2019/20:402 av (C) yrkande 1 föreslås att möjligheterna till skattesubvention för inköp av digitala verktyg och internetuppkoppling utreds. I motion 2019/20:1762 av och (båda C) anförs att avdraget för resor i deklarationen bör ses över för att inte missgynna de resenärer som saknar tillgång till kollektivtrafik. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) i yrkandena 35, 44 och 45 anförs att det bör införas en höjd milersättning samt höjd beloppsgräns för arbetsresor, att reseavdraget bör moderniseras, att milersättningen bör höjas till per mil och att belopps-gränsen i reseavdraget bör höjas till . I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 16 anförs att det bör göras en utredning av en modell för automatiskt bosparande för alla unga mellan med inkomst av tjänst, där ett skatteavdrag ingår då personen tjänar eller mer . I motion 2019/20:693 av (KD) yrkande 7 föreslås att skattereglerna ses över så att det samiska ”jordbruket” hanteras likvärdigt som övrigt fiske och jordbruk vad gäller avdragsrätt för redskap för att bedriva närings-verksamhet. Regeringen tillsatte en kommitté för att undersöka hur systemet för avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats bör omarbetas för att på ett bättre sätt gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare än nuvarande system att tillämpa, administrera och kontrollera. lämnade reseavdrags-kommittén sitt betänkande Skattelättnad för arbetsresor (SOU 2019:36). I betänkandet föreslås att reseavdraget avskaffas i sin nuvarande form. Förslaget är att reseavdraget ersätts av en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor. Regeringen har remitterat betänkandet och uppgett att den parallellt med det noga kommer att studera förslagen och konsekvensanalysen. Regeringen har uttalat att den kommer att göra en fördjupad analys av konsekvenserna av kommitténs förslag för personer som bor och arbetar i glesbygd. I sitt svar på interpellation 2019/20:303 Reseavdraget och skatt på drivmedel anförde finansminister bl.a. att regeringen ännu inte har tagit ställning till förslaget. Det har varit ute på remiss. Regeringen tittar nu på de mycket värdefulla synpunkter som har kommit in. Ministern uppger vidare att eftersom regeringen är bekymrad över konsekvenserna för dem som bor eller arbetar i glesbygd har Trafikanalys fått i uppdrag att göra en fördjupad analys av just detta. För regeringen är det oerhört viktigt att det ska finnas bra möjligheter att både bo och arbeta i hela landet. Utskottet anser att det är viktigt att analysera hur en förändring av regelverket för reseavdrag skulle påverka personer som bor eller arbetar i glesbygd och som inte har tillgång till kollektivtrafik. Trafikanalys uppdrag ska redovisas . Av den sakpolitiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, framgår att skatteregler ska underlätta cykelpendling. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns någon anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsförslagen om att förändra av reseavdragets storlek, utformning och syfte. Utskottet anser givetvis att det är angeläget att frivilligarbetare inom t.ex. ungdomsidrotten tillförsäkras goda villkor. Den insats de gör har stor betydelse för samhället, och avsikten är inte att skattereglerna ska avhålla frivilligarbetare från att åta sig uppdrag. Utskottet är dock fortfarande inte berett att föreslå några särregler när det gäller möjlighet till avdrag för övriga utgifter. Beloppsgränsen för övriga avdrag är generell och gäller i princip för alla som har kostnader i sitt arbete. Att skapa speciella undantagsregler för vissa grupper på skatteområdet leder till krav på att andra grupper också ska särbehandlas. Det leder i längden till ett alltför komplicerat skattesystem. Det är viktigt att inkomstbeskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och att avdrag för kostnader som inte har med inkomsternas förvärvande att göra undviks så långt som möjligt. Förslagen som läggs fram i motionerna om utökad avdragsrätt för årskort till motionsanläggningar, anmälningsavgifter till motionstävlingar, pensions-sparande, digitala verktyg, kostnader för förebyggande behandling och trafiksäker utrustning innebär ett avsteg från dessa principer. Utskottet avstyrker därför motionsförslagen i denna del. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte skäl att se över förutsättningarna för ett särskilt skatteavdrag för unga som sparar till egen bostad. Att möjliggöra för unga att flytta till eget boende är viktigt, men insatserna för att kunna förbättra dessa förutsättningar bör fokusera på ett ökat bostadsbyggande och att unga kommer i arbete. Utskottet anser mot samma bakgrund att det inte heller behövs en översyn av möjligheten att göra kostnader för utbildning avdragsgilla genom att föreslå ett omställningsavdrag eller avdrag för körkortskostnader och avstyrker motionerna i denna del. Utskottet noterar att regeringen i samarbete med och Liberalerna har lämnat en extra ändringsbudget med innebörden att arbetslöshetsförsäkringen, som är en omställnings-försäkring, förstärks tillfälligt . Utskottet anser att det är viktigt att främja tillgången till kapital för mindre företag och anser att investeraravdraget är ett bra incitament för privatpersoner att investera i mindre företag. Utskottet avstyrker samtliga motioner i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för värdering av bil- och cykelförmån. Jämför reservation 25 (M), 26 (C) och 27 (KD). Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som man får på grund av tjänst ska som huvudregel tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Som skattepliktig förmån räknas därför bl.a. bilförmån. Skatteplikt för bilförmån uppkommer inte för den som använt förmånsbil i endast ringa omfattning. Arbetsgivare som ger ut en bilförmån är normalt skyldig att månatligen betala arbetsgivaravgifter på värdet av förmånen. För bilförmån som redovisas som uttag i näringsverksamhet är näringsidkaren i motsvarande fall skyldig att betala egenavgifter på förmånsvärdet. Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på ett visst schabloniserat sätt. Denna schablon ska motsvara samtliga kostnader för bilen utom drivmedel och trängselskatter m.m. och den bygger på en uppskattad privat körsträcka om 1 .