bet · H701KrU10 · 2020-04-24 00:00:00 — Rapporten vill visa hur de årliga bidragen utvecklats i regionerna för de verksamheter som kunnat kategoriseras till huvudsakligen något av de sju kulturområdena. Myndigheten för kulturanalys lämnade rapporten filmen i kultursamverkansmodellen? (rapport 2020:2). har i uppdrag av regeringen att inom ramen för myndighetens uppföljningsansvar i fråga om kultursamverkansmodellen se över hur regionerna arbetar med frågan om konstnärernas villkor och de konstnärspolitiska perspektiven. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Utskottet instämmer i vad motionärerna framfört om behovet av vidareutveckling och uppföljning av kultursamverkansmodellen men är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden enligt motionsyrkandena. Motionerna 2019/20:1237 (S), 2019/20:3048 (M) yrkande 2, 2019/20:3255 (C) yrkande 2 i denna del samt 2019/20:3358 (L) yrkande 7 avstyrks därför. Utskottet kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet när det gäller kultursamverkansmodellen. Kultur i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förutsättningarna för konst och kultur i hela landet. Jämför reservation 12 (SD) och 13 (C). m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:820 yrkande 3 att regeringen ska verka för att skapa förutsättningar för att äldre personer ska kunna ta del av konst och kultur oavsett socioekonomiska faktorer eller geografisk hemvist. Per Lodenius m.fl. (C) anför i kommittémotion 2019/20:3255 yrkande 2 i denna del att ett nationellt kulturhuvudstadsår bör inrättas. I samma motion yrkande 9 begärs att möjligheterna för de nationella kulturinstitutionerna att sprida sin verksamhet i hela landet ska ses över. I motion 2019/20:2863 yrkande 4 av m.fl. (MP) efterfrågas mer offentlig konst i mindre orter och glesbygd. gav regeringen i uppdrag att förbereda en kultursatsning i glesbygden –2020. Satsningen genomförs i form av tidsbegränsade pilotprojekt. Myndigheten ska även säkerställa att medlen kompletterar övriga satsningar inom kultursamverkansmodellen. Uppdraget ska slutredovisas . har i uppdrag av regeringen att följa upp och kartlägga arrangörsledets förutsättningar inom samtliga konstarter. Regeringen motiverade uppdraget med att arrangörsledet är viktigt för att skapa arbetstillfällen för konstnärer och har stor betydelse för att konsten ska nå ut i hela landet. Det är en länk i kedjan från konstnär till publik, såsom musikarrangörer, konsthallar, dansscener, teaterföreningar och litteraturfestivaler. , och har i uppdrag av regeringen att redovisa hur verksamheterna har bidragit till att kulturen kommer fler till del i hela landet, vilket framgår av myndigheternas regleringsbrev . Mot bakgrund av myndigheternas uppdrag och pågående arbete finner utskottet inte skäl att bifalla motionerna. Motionerna 2019/20:820 (SD) yrkande 3, 2019/20:3255 (C) yrkande 2 i denna del samt 2019/20:2863 (MP) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att avveckla Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys). (M) vill i motion 2019/20:2419 avveckla Kulturanalys med motiveringen att det är en myndighet som tillkommit utan någon behovsanalys. Kulturanalys inrättades av regeringen med uppdrag att bl.a. analysera kulturområdets samlade finansiering och bedöma effekterna av den statliga verksamhetsstyrningen och bidragsordningarna. Utskottet finner inte skäl att bifalla motion 2019/20:2419 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att lyfta utvecklingen av konsthantverk och slöjd. m.fl. (MP) vill i motion 2019/20:2863 yrkande 5 lyfta utvecklingen av konsthantverk och slöjd. Motionärerna vill förbättra förutsättningarna för att möta och stötta det stora intresset för konsthantverk och slöjd och den vilja till utveckling som finns på området. har i uppgift att ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd. Inom ramen för sitt uppdrag ska nämnden fördela bidrag till hemslöjdsfrämjande verksamhet (anslaget 4:3 ). Mot bakgrund av det uppdrag som ligger hos myndigheten avstyrker utskottet motion 2019/20:2863 (MP) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om podcasters funktion och översyn av stödet till kulturtidskrifter. I motion 2019/20:2897 av och (båda MP) lyfts fram att podcaster i hög utsträckning kan fylla samma funktion som kulturtidskrifter. Motionärerna anför bl.a. att en stor del av kulturdebatten förs inom podcastformatet. Motionärerna vill se över hur stödet till kulturtidskrifter kan göras medieneutralt och inkludera även podcaster. Statsbidraget till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser avser bl.a. stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. Med kulturtidskrift avses i detta sammanhang en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med kulturdebatt i vid mening eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom kultur och konstarter. Statsbidrag får ges i såväl tryckt som elektronisk form. prövar ansökningar om bidrag. Utskottet anser att det är viktigt att ny teknik och nya kulturella uttrycksformer ges utrymme och stöd i den statliga kulturpolitiken. har, som anförts under , i uppdrag att kartlägga digitaliseringens konsekvenser för konstnärer och analysera deras förutsättningar att verka i det nya digitala landskapet. Utskottet finner inte skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2019/20:2897 (MP) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utredning om nordisk språkförståelse och uppdrag till . Jämför reservation 14 (SD). I kommittémotion 2019/20:634 av m.fl. (SD) yrkas på en utredning om hur den nordiska språkförståelsen kan förstärkas och förbättras. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3053 yrkande 1 ett tillkännagivande om balansen mellan ett levande språk och vikten av enhetlig kommunikation över hela befolkningen. I yrkande 2 föreslås att regeringen ska ge i uppdrag åt att ta fram riktlinjer för språkenhetlighet och språkriktighet bland befolkningen. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att offentlig förvaltning ska prioritera språkriktighet framför enkelhet. beslutade om en samlad svensk språkpolitik med fyra överordnade mål (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89). Målen är att svenska språket ska vara huvudspråk i , svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk, den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig samt att alla ska ha rätt till språk, det vill säga att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och få möjlighet att lära sig främmande språk. Språklagen (2009:600) föreskriver att svenska är huvudspråk i . Det innebär att svenska är samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. Det allmänna har enligt lagen ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. och folkminnen (Isof) har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i . , myndighetens språkvårdsenhet, arbetar med bl.a. språk-rådgivning. Vid myndigheten finns också en rådgivande . Myndigheten ska bl.a. ge råd och upplysningar i språkfrågor och följa tillämpningen av språklagen. Isof ska dessutom verka för att den offentliga förvaltningen använder svenska som huvudspråk och använder ett vårdat, enkelt och begripligt språk. För detta ändamål ger Isof ut skrivregler. Myndigheten ska också följa och utvärdera klarspråksarbetet inom den offentliga förvaltningen. Isof ska därtill verka för att den nordiska språkgemenskapen stärks. fick Isof i uppdrag att samordna Nordiska ministerrådets satsning på att lyfta de mindre språken i . Insatsen, som pågår , ska utveckla det nordiska språksamarbetet och bidra till att stärka både de nationella minoritetsspråken och de nordiska små språken. Syftet är även att öka intresset för och kunskapen om hur utbildning och kultur kan bidra till att stärka de små språken i . Uppdraget handlar också om att stärka den nationella uppföljningen av målen inom den nordiska språkdeklarationen, som beskriver de långsiktiga språkpolitiska målen i . Med hänsyn till de uppdrag som ligger på Isof ser utskottet ingen anledning att vidta de åtgärder som motionerna förordar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:634 (SD) och 2019/20:3053 (SD) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utredning om ett samiskt språkcentrum, åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad, om att inrätta ett språkcentrum och bibliotek för meänkieli och om det samiska . Jämför reservation 15 (SD) och 16 (C). I kommittémotion 2019/20:353 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs en utredning om möjligheterna att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum. I motionen anförs bl.a. att det är av stor betydelse att inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum för att säkra den samiska utbildningen och forskningen inom Sápmi även för icke nordsamisktalande studenter och forskare. m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2019/20:357 på en utredning av möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning och höja språkets status. I motionen anförs bl.a. betydelsen av det sydsamiska kulturcentret och vikten av resurser för att säkra dess fortlevnad. och (båda C) begär i motion 2019/20:1612 yrkande 1 en översyn av möjligheterna att inrätta ett nationellt språkcentrum för meänkieli i och av ett ökat stöd till minoritetsorganisationer. I kommittémotion 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 11 begärs en översyn av möjligheterna till ett språkcentrum samt resursbibliotek för meänkieli. I yrkande 12 lyfter motionärerna fram civilsamhällets betydelse för att vårda, värna och utveckla de nationella minoriteterna och minoritetsspråken och vikten av goda förutsättningar för det. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att fortsätta arbetet med att säkerställa att de nationella minoriteternas rättigheter efterlevs i praktiken. Ett led i att stärka den tornedalska minoritetens ställning och stödja de meänkielitalande vore att inrätta ett meänkieli-centrum. och (båda MP) lyfter i motion 2019/20:2898 yrkande 5 fram det samiska . Motionärerna anför bl.a. att en levande och modern biblioteksverksamhet bidrar till en positiv utveckling för de samiska språken genom att synliggöra och tillgängliggöra den samiska litteraturen. Språklagen (2009:600) anger att de nationella minoritetsspråken är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken. Lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk preciserar rättigheterna i språklagen. Myndigheter i hela landet ska främja de nationella minoritetsspråken. i har ett övergripande ansvar för uppföljningen av tillämpningen av lagen och ska också ge stöd åt offentlig verksamhet som arbetar med minoritetsfrågor. Isof ansvarar för arbetet med finska, chib, jiddisch, meänkieli och svenskt teckenspråk. har samma ansvar när det gäller samer och samiska. På uppdrag av regeringen skapade 2010 en webbplats om de nationella minoriteterna och den nationella minoritetsspråkreformen. Inom ramen för drivs samernas bibliotek i . ska bl.a. arbeta för att litteraturen på samiska och litteratur om samer och samiska förhållanden får en ökad spridning och skapa intresse för litteratur på samiska och om samer genom information, rådgivning och vägledning. ska också verka för ökat samarbete med samiska nordiska institutioner i biblioteksfrågor för att tillvarata gemensamma resurser. fick Isof i uppdrag av regeringen att utreda formerna för hur språkcentrum för finska och meänkieli kan organiseras och utreda förutsättningarna för motsvarande funktioner för jiddisch och chib. I delrapporten om finska och meänkieli som lades fram konstaterades bl.a. att språkcentrum är en bra modell för språkrevitalisering. Delrapporten har remissbehandlats och förslagen bereds i . Isofs uppdrag slutredovisades med rapporten för nationella minoritetsspråk avseende jiddisch och chib. Rapporten remissbehandlas fram till . gav regeringen i uppdrag att utarbeta förslag till handlingsprogram för bevarande av de nationella minoritetsspråken i de delar som avser finska, jiddisch, meänkieli och chib. Programmets syfte är att främja möjligheten för de nationella minoritetsspråken att revitaliseras och finnas kvar som levande språk i . Isof ska inhämta underlag från bl.a. i , och organisationer som företräder de som talar språken. Samråd ska ske med berörda nationella minoriteter. En dialog ska hållas med med anledning av det pågående arbetet med de samiska språken. Uppdraget ska redovisas . Ett motsvarande uppdrag gav regeringen till som ska utarbeta ett förslag till ett långsiktigt och samlat handlingsprogram för bevarande av de samiska språken nordsamiska, sydsamiska, lulesamiska, umesamiska och pitesamiska. Uppdraget ska redovisas . tillsatte regeringen en sannings- och som ska utreda kränkningar och övergrepp mot tornedalingar, kväner och lantalaiset till följd av assimileringspolitik. Kommissionen har initierats av – Tornionlaaksolaiset (STR-T) och ungdomsorganisationen . Kommissionen ska bl.a. kartlägga och granska assimileringspolitiken och dess konsekvenser, sprida information för att öka kunskapen om minoriteten och dess historiska erfarenheter samt lämna förslag till fortsatta insatser för att bidra till upprättelse och främja försoning (dir. 2020:29). Uppdraget ska redovisas . Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att främja de nationella minoritetsspråken, bl.a. samiska och meänkieli. Utskottet vill också framhålla civilsamhällets betydelse för att värna de nationella minoritetsspråken. Utskottet finner mot bakgrund av pågående uppdrag och insatser inte skäl att bifalla motionsyrkandena. Motionerna 2019/20:353 (SD) yrkande 2, 2019/20:357 (SD), 2019/20:1612 (C) yrkande 1, 2019/20:3245 (C) yrkandena 11 och 12 samt 2019/20:2898 (MP) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta en och om platsen för tillkännagivandet av . (KD) föreslår i motion 2019/20:7 att en inrättas för att uppmärksamma författarens gärning. Motionären anför bl.a. att författarskap har blivit ett kulturarv och att som person, författare och opinionsbildare påverkat sin omvärld på ett sätt som överträffar de flesta samtida svenska medborgare. bör därför uppmärksammas med en egen dag, förslagsvis . I motion 2019/20:8 begär (KD) att tillkännagivandet av () permanent bör ske i . Utskottet delar synen på betydelsen av författarskap men finner inte skäl att bifalla motionsyrkandena. Motionerna 2019/20:7 (KD) och 2019/20:8 (KD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av översättningsmöjligheter för svensk litteratur. I motion 2019/20:324 av (S) yrkas, utifrån en stark upphovsrätt, på en översyn av översättningsmöjligheter för att utveckla svensk litteratur för utrikeshandel och export. I motionen anförs att svensk litteratur spelar stor roll för bilden av i andra länder. Medel för statsbidrag för internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet fördelas inom ramen för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter. Bidraget fördelas av . Kreativa är EU:s ramprogram (2014–2020) för de kulturella och kreativa sektorerna vars övergripande mål är att skydda, utveckla och främja kulturella och språkliga mångfald samt kulturarv. Programmet omfattar bl.a. översättningsstöd och spridning av europeisk skönlitteratur. I är kontaktpunkt för programmet. Utskottet vill framhålla betydelsen av översättning av svensk litteratur för bilden av i andra länder men är dock inte berett att lämna ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2019/20:324 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läsfrämjande åtgärder, inrättande av ett nationellt läsråd och en fortsättning på satsningen Bokstart. Jämför reservation 17 (M) och 18 (L). I kommittémotion 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om läsfrämjande åtgärder för barn och unga. Det läsfrämjande arbetet för barn och unga behöver stärkas. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång. Språkinlärning handlar även om alla barns rätt till kunskap. I kommittémotion 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs ökade insatser för läsning. har en tradition av hög läskunnighet, men det finns stora klyftor i läsvanorna. Klyftorna får effekt på skolresultat, samhällsdeltagande och den enskildes egenmakt. Läsning och läsförståelse bör därför särskilt prioriteras. Läsdelegationen ger en lång rad förslag på hur läsning blir till glädje för fler. och (båda MP) föreslår i motion 2019/20:2456 yrkande 1 att ett nationellt läsråd inrättas och föreslår i yrkande 7 en fortsättning på och utveckling av satsningen Bokstart. Barns och ungas rätt till kultur ska särskilt uppmärksammas för att de kulturpolitiska målen ska uppnås (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). De nationella målen för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117) innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Folkbiblioteken ska enligt bibliotekslagen (2013:801) ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. En av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet har varit att främja barns och ungas läsande. Insatser har gjorts och pågår inom kulturområdet, på biblioteken och inom skolan. har regeringens uppdrag att främja läsning och stimulera små barns språkutveckling. Detta sker bl.a. inom ramen för Bokstart, som är en nationell satsning som vänder sig till föräldrar och vuxna i barns (0–) närhet, med syfte att tidigt stimulera språkutveckling. ska –2020 utvidga Bokstart till fler regioner och koppla satsningen till förskolan. presenterade regeringen ett antal förslag för att stärka den svenska skolan, bl.a. insatser för att främja läsning och öka läsförståelsen. I samband med det uttalade regeringen att den i fortsättningen avsåg att benämna och stärka höstlovet som ett läslov. gav regeringen ett uppdrag till att göra kontinuerliga och långsiktiga insatser för att stärka läslovet. Syftet är bl.a. att stimulera läsintresse hos barn och elever. I uppdraget ska folkbibliotekens och skolbibliotekens verksamhet särskilt beaktas. Uppdraget ska redovisas . Läsdelegationen har haft i uppdrag av regeringen att samla aktörer runt insatser för barns och ungas läsning inom och utanför skolan med syfte att skapa mer likvärdiga förutsättningar för alla barn och unga att nå en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. presenterade Läsdelegationen betänkandet Barns och ungas läsning ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Delegationen föreslog bl.a. insatser för att stärka skolbiblioteksverksamheten, införande av läsning av litteratur i läroplanerna för förskolan och fritidshemmet samt ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. Vidare föreslogs inrättandet av ett läsråd som ska arbeta för att samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, civilsamhälle, folkbildning och näringsliv kring barns och ungas läsning. Betänkandet har remissbehandlats. Läsdelegationens förslag bereds i . Regeringen har aviserat en skrivelse om barns och ungas läsning till . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken i syfte att ge alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan likvärdig tillgång till skolbibliotek. I uppdraget ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier samt att analysera om, och i så fall hur, digitala resurser kan bidra till fungerande lösningar i form av t.ex. skolbibliotekariestöd på distans. Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:91). Utskottet vill understryka hur viktiga läsfrämjande åtgärder är för barn och unga, inte minst för läsförmågans samband med språkutveckling, skolresultat och deltagande i samhället. Mot bakgrund av pågående arbete, och eftersom utskottet inte vill föregripa skrivelsen om barns och ungas läsning, är utskottet dock inte berett att avge något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena. Motionerna 2019/20:3046 (M) yrkande 9, 2019/20:3070 (L) yrkande 7 och 2019/20:2456 (MP) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en stopplag mot att lägga ut folkbiblioteken på entreprenad. Jämför reservation 19 (V). I kommittémotion 2019/20:137 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att det införs en stopplag mot att lägga ut folkbiblioteken på entreprenad. Privatiseringarna riskerar att förändra bibliotekens kvalitetsnivå, oberoende och tillgänglighet. Bibliotekslagen (2013:801) föreskriver att varje kommun ska ha folkbibliotek. Kommunerna ansvarar som huvudmän för folkbiblioteken. Om ett kommunalt bibliotek drivs av någon annan än huvudmannen är det huvudmannen som ansvarar för att den som driver följer bestämmelserna i bibliotekslagen. Kommunerna ska anta biblioteksplaner för sin verksamhet på biblioteksområdet. Folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. I proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag anfördes att det bör tydliggöras att enskilda aktörer som på uppdrag av staten eller en kommun bedriver verksamheten inte ska kunna undandra sig det biblioteksansvar som åligger respektive offentlig huvudman. I bibliotekslagen bör det därför anges att även om ett kommunalt eller statligt bibliotek drivs av någon annan ansvarar huvudmannen för att utövaren följer bestämmelserna i lagen (prop. 2012/13:147 s.16). Under behandling av regeringens förslag (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr 2013/14:26) uttalade utskottet bl.a. följande. ”Utskottet konstaterar att … varje kommun ska ha folkbibliotek liksom att kommunerna ansvarar för folkbiblioteken. Utskottet anser att utformningen av biblioteksverksamheten är en fråga för kommunerna” (bet. 2013/14:KrU2 s. 13). Med hänvisning till vad som föreskrivs i bibliotekslagen (2013:801) om kommunernas ansvar för biblioteksverksamheten avstyrker utskottet motion 2019/20:137 (V) yrkande 1. Internationella och lånecentralen för mångspråk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utredning av ett nationellt ansvar för det internationella i och förstärkning av den nationella lånecentralen för mångspråk. Jämför reservation 20 (SD). I kommittémotion 2019/20:338 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs en utredning av ett nationellt ansvar för det internationella i . Motionärerna vill ha en snabbutredning om huruvida verksamheten kan säkras under en statligt finansierad huvudman, såsom . I motion 2019/20:2898 yrkande 4 framhåller och (båda MP) att den nationella lånecentralen för mångspråk behöver förstärkas för att möta nuvarande och kommande behov av mångspråkig biblioteksverksamhet. har som huvudman. Dess verksamhet regleras av bibliotekslagen (2013:801). Internationella är med inriktning på mångspråk och integration. Staten ansvarar för lånecentraler. Nationella lånecentralen för mångspråkig media är ett statligt finansierat uppdrag placerat vid . Uppdraget syftar till att stödja den mångspråkiga medieförsörjningen för . drevs lånecentralen som en del av Internationella vid .