bet · H801AU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Regeringen påpekar att långtidsarbetslösheten antas öka och att det därför finns ett behov av insatser för dem som har varit utan arbete och för vissa nyanlända. Extratjänster och introduktionsjobb kan skapa arbetstillfällen, inte minst för utrikes födda kvinnor, och kan öka chansen till arbete. Utskottet delar regeringens bedömning att anställningsstöden ska riktas till dem som står längst från arbetsmarknaden och ha samhällsekonomiskt rimliga volymer. Utskottet noterar att det har tagits steg för att förbättra stödet vid matchning av arbetssökande genom användandet av utvecklade matchningstjänster för att dra lärdom inför ett kommande reformerat system. Utskottet delar regeringens bedömning att fler deltagare i upphandlade matchningstjänster kan bidra till förkortade arbetslöshetstider och en effektiv matchning. Det kan också bidra till att avlasta Arbetsförmedlingen på kort sikt och till att successivt öka leverantörers kapacitet att erbjuda matchningstjänster för arbetssökande som en del av reformeringen av Arbetsförmedlingen. Mot den bakgrunden är det välkommet att regeringen tillför medel för att öka omfattningen av upphandlade matchningstjänster. Utskottet anser vidare att den aktiva arbetsmarknadspolitiken både kan och bör bidra till att stärka kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. Som regeringen konstaterar riskerar många av de jobb som försvinner att inte komma tillbaka. I det sammanhanget är det viktigt att erbjuda kompetenshöjande insatser av hög kvalitet för att arbetssökande som är i behov av det ska kunna stärka sin ställning på arbetsmarknaden inför att konjunkturen vänder. Arbetsmarknadsutbildningar kan bidra till att möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos de arbetssökande. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens satsning på ökade resurser till arbetsmarknadsutbildningar. Utskottet noterar dock att könsfördelningen inom arbetsmarknadsutbildningen har varit ojämn och att denna ökade ytterligare . Fördelningen behöver därför bli mer jämställd. Även om utvärderingar från Arbetsförmedlingen visar att effektiviteten i insatsen har förbättrats kan mer göras för att nå högre effektivitet. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter sitt arbete med att införa etableringsjobb på den svenska arbetsmarknaden. Modellen ska följa arbetsmarknadsparternas förslag och utvidgas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag på ett sätt som gör att fördelarna i etableringsjobben inte går förlorade. Utskottet delar regeringens bild att etableringsjobben är ett lämpligt sätt att stimulera anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa så att fler får chansen till ett jobb. Utskottet kommer att följa regeringens fortsatta arbete på området med intresse. Vidare anser utskottet i likhet med regeringen att en väl fungerande samverkan mellan staten och kommunerna är betydelsefull för att individer ska komma i arbete. En väg som har visat sig fungera väl för att bidra till att utveckla lokal samverkan är att låta Delegationen för unga och nyanlända (Dua) fördela främjandemedel. Utskottet välkomnar att regeringen har förlängt uppdraget för Dua och att främjandemedel tillförs för att främja kommunernas samverkan med Arbetsförmedlingen för unga och nyanlända. Utskottet anser att det finns ett tydligt behov av att driva en aktiv arbetsmarknadspolitik i den situation befinner sig, där det som det råder en kris också pågår en allt snabbare strukturomvandling. Utskottet anser att regeringens satsningar på området kan bidra till att hålla ned arbetslösheten, motverka den brist på arbetskraft som finns på vissa områden och således underlätta nödvändig strukturomvandling. Regeringens politik är också väl utformad för att nå grupper som står långt från arbetsmarknaden, såsom långtidsarbetslösa och nyanlända. Utskottet anser att regeringens förslag står i kontrast till de spretande förslag som finns i de alternativa anslagsförslagen. Utskottet noterar att , samtliga vill dra ned på anslaget för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Inriktningen på politiken skiljer sig dock åt mellan partierna där vill gå längst med en sänkning med över 3 , nästan tio gånger mer än vad vill sänka anslaget med. Utskottet anser att det är självklart att arbetsmarknadspolitiken bör utformas med inriktning på att den i möjligaste mån ska få människor i arbete och lämna liv i utsatthet. Utskottet konstaterar att anslagsfördelningen från , respektive har få konkreta förslag med den inriktningen. Partierna verkar mer inriktade på vad arbetsmarknadspolitiken inte ska ägna sig åt. Utskottet delar inte den pessimistiska syn på arbetsmarknadspolitik som präglar dessa anslagsförslag. Som utskottet har framhållit tidigare finns det stöd för att subventionerade anställningar, rätt utformade, är ett effektivt verktyg för att få arbetslösa i arbete. När det särskilt gäller noterar utskottet att partiet helt vill avveckla anslagen 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar och 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. förslag skulle leda till att möjligheterna för nyanlända och andra grupper som har svårt att slå sig in på arbetsmarknaden starkt begränsas. Det skulle innebära att grupper som har en utsatt situation skulle hamna ännu längre ifrån möjligheter till egen försörjning och deltagande i samhället. Utskottet anser att det är fel väg att gå. Utskottet anser också att gör fel prioriteringar på området genom att bl.a. avvisa förslaget om resurser till upphandlade matchningstjänster. Utskottet är övertygat om att regeringens breda angreppssätt med konkreta och välriktade förslag är mest lämpat för att möta utmaningarna på dagens arbetsmarknad. Utskottet anser att arbetslöshetsförsäkringen har en central roll i arbetsmarknadspolitiken. Arbetslöshetsförsäkringen ger ekonomisk trygghet till den som förlorar arbetet och behöver ställa om mellan jobb och är således en garant för trygghet i förändring. Arbetslöshetsförsäkringen har en roll att spela för strukturomvandling och för att svensk ekonomi ska kunna vara öppen och dynamisk. Utskottet delar regeringens uppfattning att arbetslöshetsförsäkringen i det allvarliga läge vi nu befinner oss kan bidra till att upprätthålla hushållens köpkraft och den ekonomiska återhämtningen. har på förslag från regeringen vidtagit många viktiga åtgärder för att bromsa de negativa effekterna av pandemin för att rädda jobb och företag. En åtgärd var att öka den ekonomiska tryggheten hos dem som förlorar jobbet genom att tillfälligt höja ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och justera regelverket så att fler kvalificerar sig för ersättning. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens satsning på att tillföra medel för att förlänga de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet . Utskottet välkomnar även att de tillfälliga lättnaderna i arbetsvillkoret förlängs . Utskottet anser att en väl avvägd arbetslöshetsförsäkring även framöver är en viktig beståndsdel i de åtgärder som krävs för att på bästa sätt hantera följderna av covid-19-utbrottet på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att och var för sig avvisar regeringens satsning på en tillfällig förstärkning av arbetslöshetsförsäkringen. pekar bl.a. på vikten av strukturreformer och risk för högre arbetslöshet med regeringens förslag. lyfter också fram farhågor för en högre arbetslöshet och svagare ekonomisk återhämtning. Utskottet delar inte partiernas negativa syn på arbetslöshetsförsäkringen utan delar i stället regeringens uppfattning att en tillfälligt förstärkt arbetslöshetsförsäkring har en viktig roll att fylla. Utskottet anser inte att regeringens förslag begränsar nödvändig strukturomvandling. En stark arbetslöshetsförsäkring som grund i dessa oroliga tider ger snarare den trygghet som behövs för att människor ska våga göra nödvändiga omställningar i arbetslivet. Vidare noterar utskottet att förslag i grunden bygger på en förstatligad, obligatorisk och skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring. Det är inte en ordning som utskottet vill se på den svenska arbetsmarknaden. När det gäller förslag är det visserligen välkommet att partiet står bakom förslagen om att tillfälligt stärka arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet anser dock att de prioriteringar som regeringen gör på området är bättre lämpade än samlade förslag. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen och dess utformning vill utskottet poängtera att systemet behöver bli bättre anpassat till dagens arbetsmarknad. Fler bör kunna kvalificera sig till arbetslöshetsersättning och en tydligare avtrappning i takt med arbetslöshetens längd bör införas, i linje med en s.k. flexicuritymodell. Vidare bör försäkringen grundas på inkomster för att öka förutsägbarheten i de enskildas försäkringsskydd och skapa förutsättningar för mer träffsäkra kvalifikationsvillkor. Utskottet noterar att Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster lämnade sitt slutbetänkande (Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen, SOU 2020:37). Betänkandet har varit ute på remiss och remisstiden löpte ut . Vidare välkomnar utskottet att regeringen intensifierar arbetet mot felaktiga utbetalningar genom satsningar på ett antal olika områden. Medel avsätts i budgetpropositionen till berörda myndigheter för att dels motverka felaktiga utbetalningar i välfärden, dels stärka kontrollarbetet och motverka felaktiga utbetalningar och fusk inom arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet anser att det är välbehövliga satsningar för att värna legitimiteten i välfärdssystemen. Fuskare ska inte på felaktiga grunder kunna sko sig på system som ska vara till för allas bästa. Utskottet anser att goda arbetsvillkor och en bra arbetsmiljö är avgörande för en väl fungerande arbetsmarknad. Ingen som arbetar i ska ha ett arbete där man blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska heller riskera att dö eller skadas allvarligt i sitt arbete. Som regeringen framhåller medför det moderna arbetslivet nya utmaningar som mer traditionella arbetsmiljöproblem kvarstår. Utskottet anser att det är viktigt att arbetslivspolitiken utformas så att såväl de som är yrkesverksamma inom traditionella yrken som de som arbetar inom nya branscher och under nya former garanteras goda arbetsvillkor och en bra arbetsmiljö. Som en följd av covid-19-utbrottet har också särskilda utmaningar uppstått på arbetsmiljöområdet. Många verksamheter har genomgått stora förändringar som har påverkat arbetsmiljön, och många arbetstagare har upplevt stress och psykiska påfrestningar. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att har en regering som är tydlig med att prioritera arbetslivspolitiken i allmänhet och arbetsmiljöpolitiken i synnerhet. Utskottet står bakom regeringens uppfattning att tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Det är viktigt att garantera att en bristfällig arbetsmiljö aldrig ska få vara ett konkurrensmedel, vare sig nationellt eller inom EU. Utskottet instämmer med regeringen i att fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet leder till negativa konsekvenser för arbetstagare, företag, samhället och statsfinanserna. Det är dessutom en inkomstkälla för organiserad brottslighet. Utskottet anser att inspektionsverksamheten är ett effektivt sätt att bidra till ökad regelefterlevnad och sunda konkurrensvillkor. Utskottet välkomnar därför att regeringen höjer ambitionerna och satsar ytterligare resurser för att motverka arbetslivskriminalitet. Mot regeringens väl avvägda prioriteringar finns ett antal vitt skilda förslag på arbetslivsområdet i de alternativa budgetförslagen. Som exempel vill öka anslaget till något medan anslaget till Myndigheten för arbetsmiljökunskap ska halveras för att därefter tas bort helt när myndigheten läggs ned om partiet får som det vill. verkar däremot även göra samma bedömning som utskottet i fråga om att prioritera bl.a. forskning och kunskapsspridning när det gäller arbetsmiljö och ansluta sig till regeringens prioriteringar. och gör var för sig andra prioriteringar på området än regeringen. Utskottet anser att regeringens förslag på arbetslivsområdet är mest välbalanserat och ställer sig bakom det. Det förvånar utskottet att till skillnad från regeringspartierna och övriga partier fortsätter att avvisa resurser ämnade för forskning och kunskapsspridning om viktiga arbetsmiljöfrågor. En förbättrad kunskap om vilka arbetsmiljöinsatser som fungerar kan bidra till att skapa ett mer hållbart arbetsliv. Sammantaget anser utskottet att regeringens prioriteringar inom utgiftsområde 14 innebär ett träffsäkert vägval i den svåra situation landet nu befinner sig i med följderna av covid-19-utbrottet att hantera. Det budgetförslag som utskottet ställer sig bakom har också en tydlig inriktning på att skapa bättre långsiktiga förutsättningar på den svenska arbetsmarknaden. Förslagen om ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och att de bör antas av de skäl som anförs i propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 14 , liksom förslaget om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag. Utskottet tillstyrker också regeringens lagförslag. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden överensstämmer med regeringens förslag som finns sammanställda i bilaga 2 respektive 3. Utfärdande av intyg till medborgare i och Utskottets förslag i korthet antar utskottets förslag till ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Förslaget innebär att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska utfärda intyg även till personer som uppfyller villkoren för rätt att med bibehållen arbetslöshetsersättning söka arbete i och . Enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen får arbetslöshetsförmåner exporteras till länder inom EU och, genom särskilda avtal, till länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) samt till . Ett villkor för att exportera förmånen är att en behörig institution utfärdar ett intyg, s.k. U2-intyg, som styrker att den sökande får exportera rätten till ersättning. Intyget ska uppvisas för den behöriga institutionen i det land som personen har rest till för att söka jobb under sin arbetslöshet. och lämnade EU . Enligt utträdesavtalet (Avtal om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, 2019/C 384 I/01) är och ett tredjeland i förhållande till EU och upphör unionsreglerna att gälla för och . Enligt avdelning III i utträdesavtalet ska särskild samordning av sociala trygghetssystem enligt förordning (EG) nr 883/2004 ändå fortfarande gälla för medborgare i och som omfattas av en medlemsstats lagstiftning vid utgången av 2020. Det bedöms bl.a. innebära en rätt för medborgare i och att under vissa förutsättningar kunna exportera sina svenska arbetslöshetsförmåner. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) utfärdar enligt 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring intyg till personer som uppfyller villkoren för rätt att med bibehållen ersättning söka arbete i något annat EU- eller EES-land eller i . Utskottet anser att det finns behov av en ändring i 48 § lagen om arbetslöshetsförsäkring som en följd av att och har lämnat EU. Enligt ländernas utträdesavtal ska bl.a. samordning av sociala trygghetssystem enligt förordning (EG) nr 883/2004 fortfarande gälla för medborgare i och som omfattas av en medlemsstats lagstiftning vid utgången av 2020. För att det ska vara möjligt att exportera sina arbetslöshetsförmåner krävs att IAF utfärdar ett intyg som visar rätten till ersättning. Enligt nuvarande lydelse av 48 § lagen om arbetslöshetsförsäkring framgår att ett sådant intyg ska avse arbete i något annat EU- eller EES-land eller i . Som lagen är utformad är det alltså inte möjligt att få ett intyg för att exportera sina arbetslöshetsförmåner till eller . Det bör därför göras ett tillägg i 48 § lagen om arbetslöshetsförsäkring om att IAF även ska utfärda intyg till personer som uppfyller villkoren för rätt att med bibehållen ersättning söka arbete i och . Utskottet föreslår därför på eget initiativ att beslutar om den föreslagna lagändringen genom att anta utskottets förslag till ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Lagändringen bör träda i kraft eftersom unionsreglerna upphör att gälla för och . Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 10, 2020/21:654 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2020/21:3107 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 14 punkt 3 och avslår motionerna 2020/21:3193 av m.fl. (V), 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 9, 11–13, 16, 17, 19, 21, 23 och 24 samt 2020/21:3582 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden har i sin partimotion om budgeten (2020/21:3128) lagt fram förslag om utgiftsram för statsbudgetens utgiftsområden och pekat ut vad som bör vara styrande för den ekonomiska politiken. Ekonomin för alla svenska medborgare måste stärkas och näringslivet få den stimulans som krävs för att få igång ekonomin igen. För utgiftsområde 14 innebär förslag en betydligt snävare ram än vad som föreslås av utskottet. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det nämnda betänkandet. Ett beslut enligt förslag skulle innebära bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av utskottets förslag. Vi kan konstatera att det inte finns något hinder mot att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 14 som omfattar arbetsmarknad och arbetsliv. När det gäller situationen på arbetsmarknaden konstaterar vi att covid-19-pandemin har påverkat alla delar av samhället, inte minst arbetsmarknaden. Vissa branscher har drabbats hårdare än andra och över 100 000 personer har blivit varslade om uppsägning sedan pandemins start. Vi konstaterar att vissa nödvändiga åtgärder har vidtagits genom ändringsbudgetar men att ytterligare åtgärder krävs för att hantera de långtgående problemen för ekonomin i allmänhet och arbetsmarknaden i synnerhet. Till skillnad från regeringen, med sina satsningar på ineffektiva åtgärder och symbolpolitik, vill vi se satsningar på sådant som på riktigt stimulerar köpkraft, jobbskapande och tillväxt. Den svenska arbetsmarknaden präglas av att stora grupper står utanför den reguljära arbetsmarknaden. I många fall gäller det människor som faktiskt har potential att arbeta. Vår arbetsmarknadspolitik vilar på en pragmatisk grund och följer inga dogmer i form av klassisk höger- eller vänsterpolitik. Den svenska modellen har visat sig framgångsrik i att reglera villkoren mellan arbetstagare och större företag, men vi vill se en större flexibilitet och bättre villkor för små och medelstora företag som förenas med en trygg arbetsmiljö. Arbetslösheten har ökat kraftigt i spåren av covid-19. Innan pandemin drabbade var Arbetsförmedlingen inne i en reformering. Vi har efterfrågat en reformering av Arbetsförmedlingen med syftet att släppa in fler aktörer inom matchningsverksamheten. De privata aktörerna som ska axla matchningsuppdraget måste kontinuerligt utvärderas och kontrolleras. Fusk och missbruk måste motverkas och tillgänglighet till stöd i alla delar av landet säkerställas. Vår vision för en reformering av Arbetsförmedlingen ligger fast, men reformeringen måste ske på ett ansvarsfullt sätt. Vi har en situation där Arbetsförmedlingen måste hantera ett ökat antal arbetssökande, och enligt den sista prognosen kommer antalet arbetssökande att fortsätta att stiga fram till början på 2021. Det gäller att ta hänsyn till att vårt land är i ett krisläge och att vara öppen för att det kan bli nödvändigt att se över takten för reformeringen. De besparingar som vi tidigare sett utrymme för inom förvaltningsanslaget får därför skjutas något. Att utskottet inte finner detta trovärdigt får stå för utskottet. Eftersom vi avvisar regeringens satsning på ett ineffektivt s.k. intensivår för nyanlända finns det dock utrymme för att göra vissa besparingar inom anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Vi anser att svensk arbetsmarknadspolitik ska präglas av kvalitet, höga resultat och effektivitet. Det ska gå att visa på kvantifierbara resultat i form av reguljära anställningar. Om dagens dyra arbetsmarknadspolitiska program och insatser hade visat just detta hade det kunnat motivera de årliga miljardbelopp som Arbetsförmedlingen förfogar över. tillåts dock insatser att fortgå trots att de brister i både kvalitet och resultat. De olika varianterna av subventionerade anställningar utmynnar alldeles för sällan i reguljära anställningar, och även andra program och insatser har allvarliga brister. Vi föreslår därför att vissa program och insatser som brister i resultat ska avvecklas. Som en följd av det kan stora besparingar göras inom anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Till de insatser som bör behållas hör bl.a. arbetsmarknadsutbildningar, stöd till start av näringsverksamhet och insatser som utförs av kompletterande aktörer. Med vår utgångspunkt att ineffektiva åtgärder bör avvecklas anser vi vidare att det finns skäl att helt avvisa regeringens satsningar på nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar och därmed helt avveckla det tillhörande anslaget 1:13. Insatserna leder inte till reguljära anställningar i önskad omfattning varför kostnaden för dessa inte kan motiveras. En effektiv åtgärd som saknas på den svenska arbetsmarknaden är möjligheten till lärlingsanställningar. Vi har därför framfört behovet av att utreda möjligheten att införa en form av lärlingsanställningar. Internationellt finns flera olika varianter av framgångsrika former för lärlingar. Vi anser att det nu är dags att på allvar se över om det är möjligt att skapa en svensk modell av lärlingsanställningar. Detta är extra angeläget just nu på grund av den höga arbetslöshet som uppstått till följd av pandemin, särskilt bland ungdomar. Utredningen bör göras tillsammans med arbetsmarknadens parter. Utgångspunkten ska vara att de som deltar i denna utbildningsinsats ska kunna kombinera gymnasiestudier med att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Insatsen ska kunna sättas in efter behov och inte begränsas till någon specifik kategori av arbetssökande. För denna satsning bör ett nytt anslag sättas upp inom utgiftsområde 14. Anslaget ska således ligga till grund för att utreda om det är möjligt att inrätta lärlingsanställningar som kombinerar studier och arbete och för att förverkliga dem. Vidare föreslår vi att anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ökas jämfört med regeringens förslag. Det är en rimlig prioritering eftersom personer som har en funktionsvariation som påverkar möjligheten till arbete har en särskilt utsatt ställning på arbetsmarknaden inte minst till följd av pandemin. Syftet med de stöd som ryms inom anslaget skiljer sig bitvis åt från stöden som riktar sig till andra grupper varför kravet om resultat i form av reguljärt arbete inte alltid är aktuellt.