bet · H801KrU1 · 2020-11-30 00:00:00 — Medlen ska enligt motionärerna gå till träning och gemenskap. 14:1 Bidrag till folkbildningen Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget får även användas för statsbidrag till Föreningen i samt för utgifter för statsbidrag i form av det särskilda verksamhetsstödet till . Vidare får anslaget användas för utgifter för utvärdering av folkbildningen samt för utgifter avseende bidrag till teckenspråkstolkutbildning. Anslaget uppgår innevarande år till 4 , vilket inkluderar en ökning av anslaget med dels efter beslut till följd av förslag i proposition 2019/20:99 (bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340), dels efter beslut till följd av förslag i proposition 2019/20:167 (bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:297). Regeringen föreslår att anslaget ska öka med 2021 för en förstärkning av studieförbundens insatser till följd av covid-19-pandemin och den ökande arbetslösheten. Insatserna kan enligt regeringen rikta sig till utrikes födda kvinnor och vid behov andra relevanta målgrupper som står långt ifrån utbildning och arbetsmarknaden. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2021. Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:3334 yrkandena 1 och 9 att anslaget ska minska med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna påtalar att anslaget ökat kraftigt och att det nu är rimligt att minska stödet. Av minskningen avser en avvisning av regeringens förslag om att öka anslagen till studieförbunden. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3120 att anslaget ska minska med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna påtalar att regeringen kraftigt höjt anslagen till folkbildning utifrån ett integrations- och utbildningssyfte, och inte utifrån det huvudsakliga bildnings- och demokratisyftet. Detta ställer sig motionärerna inte bakom. De nämner även att de inte står bakom regeringens satsningar utan i stället förordar en omprioritering av medel inom kulturområdet till förmån för andra satsningar. Motionärerna ser dock i tider av kris och omställning till följd av coronaviruset ett visst värde i att acceptera vissa av regeringens tillfälliga anslagsökningar. En del av anslaget bör enligt motionärerna öronmärkas till förmån för incitament och insatser för att öka intresset att läsa en tolkutbildning och därmed kunna utbilda fler tolkar än . (SD) anser i motion 2020/21:3121 yrkande 3 att man kraftigt bör minska den statliga finansieringen av studieförbunden i avvaktan på en utredning om fusk och extremism. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2020/21:2976 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna framhåller att folkbildningsanslaget inte har någon pris- och löneuppräkning och därför urholkats . Motionärerna påtalar vidare att folkhögskolan inte ingått i Lärarlyftet, som en allt större andel av deltagarna är i behov av särskilt stöd och vill med hänsyn härtill se ett förstärkt bidrag per årsplats. 14:2 Bidrag till tolkutbildning Anslaget får användas för statsbidrag till tolkutbildning. Anslaget får i begränsad omfattning även användas för utgifter för administration, utveckling, utvärdering och rekryteringsfrämjande insatser. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget 2021 ska minska med dels för att finansiera förslaget att ge länsstyrelserna ett utökat ansvar för tolkförmedlingar, dels för att finansiera en forskarskola för folkhögskolelärare. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2025. 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Anslaget får användas för utgifter för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska, om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. Anslaget uppgår innevarande år till , vilket inkluderar en minskning av anslaget med efter beslut till följd av förslag i proposition 2019/20:99 (bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3120 att anslaget ska upphöra. Motionärerna motsätter sig att regeringen öronmärker medel för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande. Motionärerna anser att denna form av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar enligt motionärerna att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser i anspråk som kan göra bättre verkan på andra håll. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2020/21:2976 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna påtalar att utfallet av de senaste årens satsningar varit bra samt att mer medel skulle ge möjlighet till fler studietimmar och möjliggöra en större progression inom språkinlärning. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 1 att anslaget ska minska med i förhållande till regeringens förslag till förmån för satsning på ett asylprogram under utgiftsområde 1 . Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor och universitet och högskolor samt för analyser av och utveckling av folkhögskolornas och lärosätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget får användas för Spelinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget ska minska med för att finansiera en ökning av anslaget 2:2 till följd av ökade ärendemängder. Regeringen föreslår vidare att anslaget ska minska med 2021 till följd av en generell besparing. Anslaget räknas upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3120 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill satsa på Spelinspektionens tillsynsarbete, vilket de tycker är mycket viktigt och något som inte bör stå tillbaka även om myndigheten har haft en stor omställning sedan omregleringen av den svenska spelmarknaden. Utskottets ställningstagande till anslagsfördelning och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Coronaviruset har i hög grad påverkat förutsättningarna för kulturverksamheter och kulturskapare i hela landet. Utskottet välkomnar därför förslaget om ett särskilt stimulansstöd på till kulturområdet. Stödet kan bidra till att stärka olika verksamheter och främja omställning och återstart av kulturaktiviteter runt om i landet. Även det civila samhället har påverkats av coronaviruset och utskottet ser därför positivt på de förslag som lämnas om förstärkt stöd för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för och andra trossamfund samt för de verksamheter som bedrivs inom ramen för bidraget till allmänna samlingslokaler. När pandemin får långtgående effekter på arbetsmarknaden och människors liv kan folkbildningen spela en viktig roll. Utskottet välkomnar därför förslaget om en ökning av anslaget till folkbildning för att förstärka studieförbundens insatser. Pandemin har även medfört svårigheter för barn- och ungdomsorganisationer när det gäller att genomföra sin ordinarie verksamhet. Det är mot den bakgrunden positivt att regeringen föreslår en höjning av anslaget för bidrag till dessa organisationer. Det är viktigt att medborgare runt om i landet kan ta del av och utöva kultur. De medel som fördelas inom kultursamverkansmodellen bidrar i hög grad till att skapa förutsättningar för kulturverksamheter i olika delar av landet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om en permanent förstärkning av anslaget för regional kulturverksamhet. Att skapa bättre villkor för att kulturskapare ska kunna leva på och utveckla sitt konstnärskap är en viktig kulturpolitisk prioritering. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag om en permanent satsning för att stärka kulturskapares villkor. Det gäller medel för att förstärka stipendier och ersättningar till kulturskapare, bidrag till fria grupper inom scenkonstområdet och fria aktörer inom bild- och formområdet samt stöd till scenkonstallianserna och centrumbildningarna. Läsning är grundläggande för demokratiskt deltagande, lärande och utbildning samt för att förstå omvärlden. Det är därför viktigt att alla, inte minst barn och unga, ges tillgång till böcker och möjlighet till fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Utskottet välkomnar regeringens förslag om insatser för läsfrämjande och för att förbättra förutsättningarna för barns och ungas läsning genom bl.a. inrättande av ett läsråd, en utbyggnad av satsningen Bokstart, ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier och den fortsatta satsningen på stärkta bibliotek. En viktig kulturpolitisk prioritering gäller barns och ungas tillgång till och möjlighet att utöva kultur. och satsningen Skapande skola bidrar i hög grad till att skapa förutsättningar för att nå ut till barn och unga i hela landet. Utskottet ställer sig bakom de förslag som lämnas om förstärkningar på dessa områden. Utskottet välkomnar även att regeringen går vidare med förslaget att inrätta ett nytt museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen. Det är därför positivt att Forum för levande historia föreslås få medel för förberedande verksamhet kopplat till ett sådant inrättande. Sammantaget finner utskottet regeringens förslag om anslag väl avvägt. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelsanvisning för utgiftsområdet. De motionsförslag som behandlas i sammanhanget avstyrks. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. godkänner vidare regeringens förslag till medelsfördelning från public service-kontot till med 3 , till med 5 och till med . Jämför särskilt yttrande 5 (M) och 6 (SD). Lag om ändring i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Regeringen föreslår att public service-avgift ska betalas av den beskattningsbara förvärvsinkomsten, upp till en inkomst som motsvarar 1,950 inkomstbasbelopp för beskattningsåret. var taket per person och år. Innevarande år är taket . Regeringen refererar till Kammarkollegiets återrapportering av utvecklingen på public service-kontot där det framkommer att det kommer att vara ett relativt stort överskott på public service-kontot (Ku2020/00435/MD). Den föreslagna sänkningen förutsätter en ändring i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen har tagit hänsyn till att avgiftsintäkterna kommer att kunna påverkas av de effekter på samhällsekonomin som följer av utbrottet av det nya coronaviruset. Regeringen bedömer att förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen menar vidare att förslaget att sänka public service-avgiften är en del i den löpande förvaltningen av kontot och anser det därför inte nödvändigt att inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Medelsfördelning till , och Regeringen föreslår att de tre programföretagen tilldelas sammanlagt 8 734 600 000 från public service-kontot. Enligt förslaget ska de samlade medlen fördelas med 3 till , med 5 till och med till . Den beslutade årliga uppräkningen om uppgår till ca . (M) vill i motion 2010/21:2272 yrkande 4 att regeringen ser över om det är möjligt att ta bort eller sänka tv-skatten avsevärt. Motionären menar att genom att halvera antalet kanaler, se över ekonomin samt förtydliga public services uppdrag borde det vara möjligt att halvera kostnaden för public service och därmed ta bort eller sänka tv-skatten avsevärt. Utskottet har tidigare betonat vikten av att intäkterna från public service-avgiften i så hög grad som möjligt bör följa tilldelningen av medel till programföretagen samt att avgiften bör justeras om det blir för stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet i relation till beslut om medelstilldelning till programföretagen (bet. 2018/19:KrU2, bet. 2018/19:KrU14 och bet. 2019/20:KrU11). Enligt lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst fattar fr.o.m. tillståndsperioden –2025 beslut om tilldelning av avgiftsmedel för hela perioden. Syftet är att ge programföretagen tydliga och stabila planeringsförutsättningar. Enligt beslut ska medels-tilldelningen till respektive företag höjas –2025 (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt public service-avgift genom ändring i lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till medelsfördelning till programföretagen . Utskottet avstyrker motion 2020/21:2272 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändrade kulturpolitiska mål och regeringens styrning av kulturpolitiken. Jämför reservation 1 (M) och 2 (L). I kommittémotion 2020/21:3336 föreslår m.fl. (M) yrkande 1 att t.ex. regleringsbreven bör ses över för att minska den politiska styrningen av konstens och kulturens innehåll. Motionärerna menar att målen inte ska bli styrande i den grad att de exkluderar vissa grupper. Regeringen bör därför enligt motionärerna se över regleringsbrev och statliga uppdrag i syfte att minska den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2020/21:3249 yrkande 1 att regeringen sätter upp mål för arbetet med kulturpolitik som baseras på kärnorden frihet, mångfald och kvalitet. Motionärerna för fram att kulturpolitiken inte ska vara instrumentell utan bidra till självständigt tänkande, vara en garant för kulturell mångfald och utveckling i hela landet samt att statliga bidrag och anslag i större omfattning ska bidra till långsiktig kvalitetsutveckling. De gällande nationella kulturpolitiska målen beslutades om av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Utskottet finner inte skäl att ändra de kulturpolitiska målen. Vad gäller politisk styrning av konstens och kulturens innehåll har utskottet gjort bedömningen att regeringen i sin resultatredovisning till bör motivera sitt val av bedömningsgrunder då dessa kan ge styrsignaler till berörda aktörer och därmed påverka innehållet i verksamheten (bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:75). Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram regeringens uppdrag till Myndigheten för kulturanalys att analysera hur de kulturpolitiska insatserna kan påverka den konstnärliga friheten, såväl inom bidragsgivning som inom verksamhetsstyrningen (Ku2019/01972/KO). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2020/21:3249 (L) yrkande 1 och 2020/21:3336 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utökade mediepolitiska mål. Jämför reservation 3 (L). I kommittémotion 2020/21:3244 föreslår m.fl. (L) yrkande 1 att målen för mediepolitiken ska kompletteras med ett individ- och medborgarperspektiv. Motionärerna menar att målen i huvudsak tar sikte på goda förutsättningar för medieaktörer och att de därför bör kompletteras med tydligare individ- och medborgarperspektiv för att bidra till att fler människor är nyfikna och kunniga och har förmåga att dra självständiga slutsatser. De gällande nationella mediepolitiska målen beslutades om av (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Utskottet kan konstatera att medieområdet befinner sig i kontinuerlig förändring, inte minst utifrån den fortlöpande tekniska utvecklingen. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen bl.a. med anledning av förändringarna i medielandskapet har uppdaterat bedömningsgrunderna för sin resultat-redovisning av måluppfyllelsen inom området till . Utskottet finner dock inte skäl att utöka de mediepolitiska målen i den riktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därmed motion 2020/21:3244 (L) yrkande 1. Mål för kulturpolitiken, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 1. De kulturpolitiska målen anger vilken riktning som staten vill peka ut för kulturpolitiken. Enligt målen ska kulturen vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. För är det självklart att armlängds avstånd ska råda mellan kulturens utövare och politiker. Det är grundläggande att konsten ska vara fri. Konsten ska fredas från politisk klåfingrighet, och en armlängds avstånd måste vara en realitet. Staten ska inte gå in och villkora, dvs. styra konsten och de fria institutionerna, hur vällovliga dessa ambitioner än är. De statliga kulturpolitiska målen ska inte bli styrande i den grad att de exkluderar vissa grupper. Vi anser därför att regeringen bör se över regleringsbrev och statliga uppdrag i syfte att minska den politiska styrningen av konstens och kulturens innehåll. Mål för kulturpolitiken, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 1. Målen för kulturpolitiken bör utgå från frihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa som mål, omfattas även många av dagens mål och verktyg för att nå dem. Kulturens frihet är helt central för Liberalerna. Vi värnar ett öppet samhälle och i det spelar litteratur, konst och andra kulturella uttryck en viktig roll. Även i hörs rop på att misshaglig kultur ska tystas. Kulturen bidrar självklart till många av de mål vi vill nå med politiken, men kulturpolitiken ska inte vara instrumentell. Fri kultur ger människor verktyg att tänka själva, inte nödvändigtvis att tänka rätt och det är själva grunden för liberalismen. Bildning ökar möjligheten för den enskilde att dra självständiga slutsatser och fatta självständiga, välgrundade beslut. Kulturpolitiken ska syfta till att kulturen får växa, förändras och präglas av många olika åsikter, uttryckssätt och aktörer. Kulturarvet ska både bevaras och brukas ur många olika perspektiv. Kulturlivet ska vara tillgängligt för alla oavsett kön, bakgrund eller funktionalitet och olika kulturyttringar ska finnas tillgängliga i hela landet. Kulturpolitiken ska slå vakt om såväl bredd som spets. ska vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig utåt. Detta är särskilt viktigt på kulturens område där de internationella impulserna alltid varit avgörande. Principen om armlängds avstånd ska gälla och säkras, dvs. det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Målet innebär att kulturell kvalitet, professionalism och skapande frihet blir vägledande för kulturpolitiken utan hänsyn till vad som enbart är kommersiellt gångbart. Den konstnärliga kvaliteten ska vara avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiska, sociala eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna. Vi menar att alla statliga bidrag och anslag ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Jag anser därmed att regeringen bör utarbeta förslag till kulturpolitiska mål som baseras på kärnorden frihet, mångfald och kvalitet. Mål för mediepolitiken, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 1. Målen för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Det är förvisso bra och rimliga mål men det finns anledning att också välja ett annat perspektiv när målen anges. Dagens mediepolitiska mål tar i huvudsak sikte på att skapa goda förutsättningarna för medieaktörer. Liberalerna delar uppfattningen att det är viktigt att slå vakt om goda förutsättningar och att det därför inte finns anledning att ändra något av dagens mål. Däremot bör målen kompletteras med ett tydligare individ- och medborgarperspektiv. Mediepolitiken bör utöver nuvarande mål också ha som mål att bidra till att fler människor är nyfikna och kunniga och har förmåga att dra självständiga slutsatser och fatta egna välgrundade beslut. Jag anser därmed att regeringen bör utarbeta förslag som kompletterar dagens mediepolitiska mål med ett tydligt individ- och medborgarperspektiv. Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422 av och . Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1 och vårt samlade förslag framgår av reservation 5 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 17 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3334. budgetalternativ bör ses som en helhet. Vi väljer att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområde 17. Vi lever i en orolig tid med växande motsättningar. Det bästa sättet att bekämpa intolerans, fördomar och lögner är genom att bygga broar mellan människor. Kultur och idrott utgör just den typen av nödvändiga broar. De hjälper oss att förstå inte bara oss själva utan även dem vi möter. De lär oss också att förhålla oss till vår samtid och att hantera vår gemensamma framtid. Den fria kulturen är en bärande del av vår demokrati. Den behöver försvaras genom bildning, tillgängliga bibliotek och källtillit. När demokratin inskränks är det alltid friheten för medier, trossamfund och konstnärer som först begränsas. Kultur och bildning får aldrig reduceras till bara ett intresse bland andra; kultur i vid bemärkelse angår alla och är en förutsättning för hela vår västerländska demokrati. Vi behöver nu mer än någonsin fördjupa denna insikt. Bildning och det fria ordet är frihetens förutsättning. budgetalternativ sätter ett tydligt fokus på barn och unga från utsatta miljöer genom en kraftfull satsning på ett kulturpaket för vår unga generation. Vi prioriterar barn och unga för vilka böcker, musik, teater och idrott liksom sunda vuxna förebilder, inte är självklara inslag. Därför förstärker vi Skapande skola, stöd till barnlitteratur och bibliotekens digitalisering. Idrottspaket i idrottssvaga områden samt förstärkt stöd till friluftsorganisationer är andra prioriterade områden. Att upptäcka litteratur stödjer barnets språkutveckling och empatiska förmåga och ger också kunskap om vårt litterära kulturarv. Kostnaden för den digitala utlåningen ökar och många kommuner har därför tvingats begränsa möjligheten till digital utlåning. För att stärka stödet till barnlitteratur samt bibliotekens digitalisering ökar därför anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling, internationellt kulturutbyte och samarbete med i förhållande till regeringens förslag.