bet · H701JuU28 · 2020-04-03 00:00:00 — För att programmen ska kunna genomföras med hög kvalitet är personalens kompetens och möjligheter till fortbildning viktiga. Det får bli regeringens uppgift att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Motverka radikalisering, punkt 20 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. presenterade , , , , och en överenskommelse om åtgärder mot terrorism. I överenskommelsen beslutades att nationella insatsteam mot extremism ska införas, att en permanent funktion för nationell samordning ska inrättas och att ett stärkt stöd till avhoppare ska byggas upp. I detta ingår att ta fram en nationell vägledning och uppföljning, en förstärkning av Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) uppdrag på området och att ska genomföra en kompetensutveckling så att lärare bättre ska kunna hantera rasism och extremism i klassrummet bland elever i riskzonen. Enligt vår uppfattning måste Kriminalvården medverka i detta arbete. I flera fall av terrorism runt om i är det personer som är kända av polisen som kriminella, men inte som jihadister, som ligger bakom. Det finns en risk att dessa personer radikaliseras. Eftersom de redan bevisat att de besitter ett våldskapital är det rimligt att anta att det ligger närmare till hands för dessa personer att genomföra våldsdåd än för andra. Kriminalvården har här en mycket viktig roll i att upptäcka, larma om och bekämpa extremism. Kriminalvården har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga metoder och arbetssätt för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism bland intagna på svenska fängelser. Kriminalvården ska studera hur andra länders arbete ser ut för att motverka radikalisering i fängelsemiljö och kriminalvården i stort. Vi anser att arbetet är angeläget och vill intensifiera arbetet med att motverka radikalisering och rekrytering i svenska fängelser. Det är också angeläget att regeringen kontinuerligt följer upp Kriminalvårdens uppdrag att motverka radikalisering. Kriminalisering av rymningar, punkt 21 (S, C, V, MP) av (S), (MP), (V), (C), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2019/20:207 av (KD), 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:722 av (SD) yrkande 1, 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 8. Konsekvenserna för den som rymmer ska vara tillräckligt ingripande. Enligt vår uppfattning kan dock kravet på tillräckligt ingripande konsekvenser tillgodoses utan att rymningar och avvikelser kriminaliseras. Förutom att möjligheten till permissioner och vistelser utanför anstalt genom utslussningsåtgärder kan komma att påverkas kan även den villkorliga frigivningen skjutas upp om det finns synnerliga skäl. I fråga om det sistnämnda har regeringen dessutom i en lagrådsremiss föreslagit att det ska vara tillräckligt att det finns särskilda skäl för att skjuta upp den villkorliga frigivningen. Mot den bakgrunden saknas det enligt vår mening anledning för att göra något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Kriminalvårdens kapacitet, punkt 23 (M, KD, L) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:585 av m.fl. (SD) yrkande 1. Det är uppenbart att det behövs fler platser i häkten och anstalter. Den situation som just nu råder inom med platsbrist i framför allt häkten är ytterst en effekt av regeringens bristande agerande. Bland annat mot den bakgrunden ökade resurserna till Kriminalvården i budgeten . Därutöver behövs en kapacitetsgenomlysning av Kriminalvården för att ta fram en konkret och långsiktig plan för Kriminalvårdens expansion och framtida fängelseetableringar. Myndigheten kommer långsiktigt att behöva tillföras betydande resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Vare sig det handlar om korta eller långa fängelsestraff ska målet vara att straffet markerar slutet på den dömdes kriminella bana. Det finns därför skäl att utvärdera och vidareutveckla straffens innehåll. Det gäller inte minst med hänsyn till den växande gruppen unga vuxna med stort våldskapital som har ett lågt förtroende för samhället och dess myndigheter och som inte har något egentligt intresse av att lämna kriminaliteten bakom sig. Redan här och kan dock mycket göras för att förbättra situationen. Som vi anfört på annat håll i detta betänkande bör man förkorta tiden mellan dom och verkställighet och se till att häktade ska kunna påbörja verkställigheten tidigare i domstolsprocessen vilket skulle frigöra häktesplatser och ge möjlighet till tidigare behandling och återfallsförebyggande åtgärder. Det innebär att den som dömts kan flyttas till en anstalt och få vård och behandling i ett mycket tidigare skede. Det handlar även om att bättre utnyttja den befintliga kapaciteten med exempelvis användning av dubbelbeläggning på fängelserna. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det vi nu har anfört. Kriminalvårdens kapacitet, punkt 23 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:585 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 1. Straffrätten har genomgått ett flertal straffskärpningar, och fler är under beredning. Det finns en politisk vilja att vidta ännu fler nödvändiga åtgärder för att råda bot på kriminaliteten. Dessa straffskärpningar och andra åtgärder kommer att påverka klientflödet för Kriminalvården, vilket myndigheten återkommande har noterat och påvisat. Kriminalvården behöver således genomgående stöd och reformer för att kunna utföra sitt uppdrag, till följd av den politik som förts och som kan förutses. Det kommer därför att behövas en markant utbyggnad av myndighetens kapacitet på både befintliga och nya anstalter. Regeringen bör därför upprätta en handlingsplan för hur Kriminalvårdens kapacitet ska utökas , utan att underlåta att genomföra nödvändiga straffrättsliga reformer. Kriminalvårdens kapacitet, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:585 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 1. Antalet intagna i häkten och anstalter har ökat . Det råder nu akut platsbrist i landets häkten och anstalter. Även i frivården syns en ökning av antalet nya klienter. En stor anledning till ökningen av antalet intagna är genomförda förändringar i kriminalpolitiken, främst genom ett stort antal höjda minimistraff för grova brott. Vidare påverkas situationen av en mer effektiv polisverksamhet och den expansion av som ska ske för att nå målet 10 000 fler anställda 2024. Enligt av rättskedjan (RiR 2019:15) saknas det ett strategiskt arbete och övergripande analys av styrningen i rättskedjan. Detta märks tydligt i budgetarbete och satsningar på , som satsningar på , och Kriminalvården uteblir. På kort sikt vidtar Kriminalvården en rad åtgärder för att öka sin platskapacitet, vilket framgår av betänkandets bakgrundsavsnitt. Återanpassningen av intagna i samhället, s.k. inslussning, har dessvärre länge varit bristfällig. Det beror till stor del på att relevanta myndigheter, t.ex. socialtjänst och kriminalvård, har svårt att samarbeta. Det beror även på den generella bristen på hyresrätter i vissa kommuner. Inte sällan börjar en frigiven klient sitt liv i frihet med enbart en plastpåse med sina tillhörigheter i handen och ingenstans att ta vägen. Det är en situation som inte på något sätt underlättar återgången till ett liv utan kriminalitet och eventuellt missbruk. En rapport från (Brå) visar att en stor del av de som inte får någon särskild utslussning från anstalt har bedömts löpa för hög risk att missköta sig och återfalla i brott. Det är kontraproduktivt att de klienter som kanske har störst behov av stöd och hjälp för att återanpassas och slussas in i samhället blir utan den hjälpen. Som Brå konstaterar bör insatser vidtas för att reducera risken för att dessa klienter återfaller i brott i samband med inslussning och efter frigivning. En möjlighet för klienter som bedöms ha en högre risk för återfall i brottslighet att få tillgång till inslussningsåtgärder är gps-övervakning i kombination med fotboja. Tekniken har testats av Kriminalvården inom ramen för en försöksverksamhet och innebär en möjlighet till ökad kontroll. Regeringen har tillsammans med under tidigare mandatperiod avsatt medel i budgetpropositionerna till Kriminalvården för att bl.a. stärka det återfallsförebyggande arbetet. Som framgår av bakgrundsavsnittet har regeringen gett Kriminalvården i uppdrag att starta en försöksverksamhet med inslussningsprogram. Vidare har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall bör förstärkas (bet. 2018/19:JuU13). Jag anser att inslussningsprogrammet är en bra början men att det finns behov av att ytterligare utveckla det återfallsförebyggande arbetet. Problemen i Kriminalvården behöver åtgärdas för både de intagnas och de anställdas skull. Det är inte rimligt att den nuvarande situationen eskalerar ytterligare. Regeringen behöver därför omgående tillsätta en expertgrupp, bestående av bl.a. Kriminalvården, som får i uppdrag att ta fram en strategi för Kriminalvården både på kort och på lång sikt. Strategin bör innehålla såväl mål som konkreta åtgärder för att uppnå dessa. Följande är exempel på punkter som jag anser att en dylik strategi bör omfatta: • Inventering och eventuell renovering av befintliga fastigheter. • Inrättande av en klass 1-anstalt i varje storstadsregion. • Anpassning av avdelningarna efter klienterna. • En fungerande inslussningsverksamhet i hela landet som är permanent och har ett långsiktigt fokus på återanpassning och ett liv utan kriminalitet och missbruk. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det jag nu har anfört. Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 24 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:32 av (KD) yrkande 2, 2019/20:585 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 9. För att avlasta Kriminalvården när det gäller beläggningen bör möjligheten att i högre utsträckning hyra platser utomlands undersökas. Förutom möjligheten att parera tillfälliga toppar med överbeläggningar uppnås genom åtgärden även en hälsosammare arbetsmiljö för personalen och en bättre rehabiliteringsmiljö för de intagna. Detta bör ges regeringen till känna. Frivårdens närvaro i utsatta områden, punkt 25 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 11. har det förekommit en ny grupp av unga vuxna i fängelser som innebär nya utmaningar för Kriminalvården. Det rör sig om män från socialt utsatta områden som har lågt förtroende för myndigheter och som ofta är tungt kriminellt belastade och har missbruksproblem. Intresset för att lämna kriminaliteten är inte sällan obefintligt. Situationen ställer nya krav på innehållet i verkställigheten. Det handlar om att anpassa insatserna så att åtgärderna i största möjliga mån ser till att dömda från utsatta områden får stöd att återgå till ett laglydigt och ordnat liv. Kriminalvården bör bl.a. hitta samarbetsformer som kan bidra till en bättre utslussning för dessa individer. Som en lämplig åtgärd föreslår vi att Kriminalvården genom frivården ska vara mer närvarande i de utsatta områdena genom att förlägga mer av sin verksamhet dit. Utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 1. Det finns mycket goda vetenskapliga belägg för att insatser i frihet gör större skillnad, och det svenska frivårdssystemet räknas som ett av världens mest utvecklade. Straff som verkställs i frivård kan göras längre, vara mer ingripande och utformas mer innehållsrikt och individanpassat. I en anstalt begränsas möjligheterna till eget ansvar; ute i samhället måste klienten själv klara av sin tillvaro och hantera de risksituationer som har lett till kriminalitet. Den dömde får genom verkställighet inom frivården ta ett större ansvar för att följa de regler som följer av påföljden, som bl.a. innebär att den dömde ska vara drogfri i den miljö där han eller hon också ska leva. I många fall innebär detta att drogfriheten håller i sig även sedan intensivövervakningen har upphört. Därmed undviks även de skadliga effekter som ett fängelsestraff ofta kan innebära för den enskilde. Det finns även goda argument för att bygga ut frivården för att hålla kostnaderna för kriminalvården nere . Jag anser att antalet korta straff som verkställs i fängelse bör minska och att användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV) bör utvidgas. Fängelsestraff på mindre än anser jag i regel bör verkställas genom IÖV. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebär att IÖV byggs ut för gruppen nyintagna med en strafftid på mellan och . Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 31. Den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff friges som regel villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. För personer som avtjänar långa fängelsestraff innebär detta att dras av på straffet. Detta är inte rimligt. Vi vill därför begränsa möjligheten till villkorlig frigivning. Villkorlig frigivning bör således enligt vår uppfattning endast ske undantagsvis och tidigast efter tre fjärdedelar av strafftiden. Dessutom ska återfallsförbrytare inte omfattas av möjligheten till villkorlig frigivning. Vi vill också utöka möjligheterna att skjuta upp villkorlig frigivning med hänsyn till bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och annan misskötsamhet . Omfattningen av den villkorligt medgivna frihet som ska kunna förverkas vid misskötsamhet bör också utökas i betydande omfattning. Den som inte följer villkoren för sin frigivning i sådan omfattning att en varning bedöms vara tillräcklig bör heller inte kunna räkna med att åtnjuta den förmån som det innebär att friges innan straffet är avtjänat. Genom dessa begränsningar skärps straffen för dem som döms till fängelsestraff. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 31. tillämpar automatisk villkorlig frigivning, vilket innebär att den kriminelle blir villkorligt frigiven efter att två tredjedelar av straffet har avtjänats på anstalt. Detta skapar en stor diskrepans mellan det allmänna rättsmedvetandet och den lagstiftning som finns. För att öka förståelsen för svensk lagstiftning och för att försvåra en kriminell livsstil vill vi att den automatiska frigivning som sker efter att två tredjedelar av påföljden har avtjänats avskaffas. När det gäller återfallsförbrytare vill vi att villkorlig frigivning aldrig ska tillämpas. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 15. Den som avtjänar ett tidsbestämt fängelsestraff ska enligt dagens regler om villkorlig frigivning som regel friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. Tidpunkten för villkorlig frigivning kan skjutas upp med högst åt gången om det finns synnerliga skäl. Jag vill slopa dagens reglering som innebär att den dömde i princip per automatik friges villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden och i stället införa en reglering som är utformad på ett mer restriktivt sätt, där hänsyn tas till den dömdes motivation, exempelvis i form av skötsamhet och medverkan i behandlingsprogram, återfallsförebyggande åtgärder och utbildningar . Ett tillkännagivande med denna innebörd riktades till regeringen , och jag vill att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag på förändringar på området. Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 31. Personer som inte sköter sig i fängelse ska inte kunna friges villkorligt utan först efter att hela den utdömda strafftiden löpt ut. Det skapar drivkrafter att följa de regler som finns, att delta i behandlingsprogram och att ta de drogtester som man ombeds att ta. Därför bör systemet med villkorlig frigivning förändras. Det är enligt vår mening inte rimligt att de som återfallit i likartad brottslighet och på nytt döms till fängelse per automatik friges villkorligt efter att två tredjedelar av det utdömda fängelsestraffet verkställts. Återfallsförbrytare bör i stället avtjäna i fängelset som helt och hållet motsvarar straffvärdet för det eller de nya brott de dömts för. bör tiden i anstalt följas av en tidsperiod då den intagne ges möjlighet att återanpassa sig till ett liv i frihet. Vi anser därför att den som återfaller i brott och döms till ett nytt fängelsestraff ska avtjäna tre fjärdedelar av det nya straffet. Slutligen anser vi att villkorlig frigivning bör föregås av en farlighetsbedömning. Den s.k. Hagamannen som dömdes för en rad överfallsvåldtäkter samt mordförsök, bedömdes fortfarande vara farlig när han släpptes på villkorlig frigivning. /15 finns det ett tillkännagivande riktat till regeringen om att skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet. Ett liknande tillkännagivande nådde regeringen /19. Regeringen måste agera och slopa den automatiska frigivningen. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Återgång till tidigare straff vid ny brottslighet, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 10. Andelen dömda som återfaller i brott har legat på en hög nivå. Enligt i brott (RiR 2015:4) återfaller i genomsnitt av de som dömts till fängelse i ny brottslighet . Medan vi vill avskaffa den automatiska villkorliga frigivningen efter två tredjedelars avtjänat straff kommer det även efter det att finnas tillfällen när personer döms till villkorliga straff eller friges villkorligt till följd av gott uppträdande. Detta får dock aldrig leda till att någon tillåts begå brott utan att återgå till det ursprungliga straffet, oavsett brottets allvarlighetsgrad. Vi föreslår därför att den som är villkorligt frigiven och begår brott alltid ska återgå till tidigare straff, utan undantag. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Översyn av säkerheten för Kriminalvårdens personal, punkt 22 (L) (L) anför: Med hänsyn till att det pågår arbete på med att ta fram ett lagförslag som ska ge frivården möjligheter till säkerhetskontroller anpassade efter verksamhetens behov på sätt som efterfrågas i motionen har jag valt att inte reservera mig. Motioner som bereds förenklat, punkt 31 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 31 (KD) (KD) och (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:32 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att hyra fängelseplatser utomlands och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:143 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa de långa häktningstiderna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:150 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att intensivövervakning med elektronisk kontroll byggs ut för gruppen nyintagna med en strafftid på mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen omgående bör ta initiativ till att ta fram en strategi för Kriminalvården som hanterar bl.a. överbeläggningen, det slitna fastighetsbeståndet och den bristande inslussningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som ligger i linje med vad som föreslås i betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52) och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Kriminalvården förutsättningar att ta fram ett behandlingsprogram för personer som begått hedersrelaterade brott, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:207 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminalisering av rymningar och avvikelser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:290 av Skånberg (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farmakologisk behandling i kombination med psykologisk och social terapi ska användas för att en dömd pedofil ska få villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om automatisk villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen.