bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 16, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 16 och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets–forskning. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 2 Statens budget inom utgiftsområde 16 3 Barn- och ungdomsutbildning 4 vuxenutbildning och yrkeshögskola 5 Universitet och högskolor 7 Anslag för gemensamma ändamål Statens budget inom utgiftsområde 16 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 16 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 16 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 16 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 16 anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 16 punkt 6 och avslår motionerna 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2020/21:3108 av m.fl. (SD), 2020/21:3190 av m.fl. (V), 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 29, 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3332 av m.fl. (M) yrkandena 1–8 och 10–14, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 41, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 8, 9, 11–13, 15, 16, 38, 39, 46, 74 och 83. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel, 2. att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS), 3. ställa ut statliga garantier för överbryggningslån till European Spallation Source (ESS) för initial drift och färdigställande av den europeiska spallationskällan, kreditgarantin får uppgå till högst och gäller som längst , 4. –2023 för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Eric-konsortier: Aerosols, Clouds and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , Center () med en årlig medlemsavgift på högst , () med en årlig medlemsavgift på högst , European Solar Telescope () med en årlig medlemsavgift på högst och Screen Infrastructure (EU-OPENSCREEN-ERIC) med en årlig medlemsavgift på högst och att –2023 besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , European Social Survey () med en medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst , 5. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst , 6. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 16 punkterna 1–5 och 7. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M)*, (S), (M)*, (SD), (S), (C), (V)*, (M)*, (SD), (S), (KD)*, (S), (SD), (L) och (MP). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till 92 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår utbildningsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 16. I avsnitten 3–7 återges det närmare innehållet i propositionen och i motionerna. Dessutom redovisar utskottet sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag och avstyrka samtliga motionsyrkanden. I avsnitten 2, 3 och 6 redogörs också för de tillkännagivanden som regeringen redovisar i budgetpropositionen. 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 Utskottet har granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen. Det är resultatredovisningen och särskilt den analys som regeringen redovisar mot målet för hela utgiftsområdet samt området vuxenutbildning och yrkeshögskola som är i fokus i årets granskning. Därutöver omfattar granskningen den särskilda resultat-redovisningen av lärar- och förskollärarsituationen. Nedan återges propositionen kortfattat i här relevanta delar som rör resultatredovisningen. Därefter följer utskottets bedömning av resultatredovisningen och regeringens analys. Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning omfattar områdena Barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola, Universitet och högskolor samt Forskning. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skolområdet, vuxenutbildningsområdet, det eftergymnasiala yrkesutbildnings- och högskoleområdet samt vissa myndigheter inom forskningsområdet. Vidare ingår medlemsavgifter till , verksamheten vid Svenska och finansieringen av internationella kunskapsmätningar och utbildningsstatistik. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). För att följa upp hur framstående är som kunskaps- och forsknings-nation gör regeringen jämförelser med andra länder. Huvuddelen av indikatorerna bygger därför på internationell statistik från främst . Resultaten presenteras i de flesta fall efter kön. De senaste uppgifterna avser 2017, 2018 eller 2019. Av de elva diagram som finns i det övergripande avsnittet är det fyra diagram som redovisar . De indikatorer som regeringen valt ut för att mäta måluppfyllelsen inom utbildningsområdet på en övergripande nivå är • andelen barn i förskola • resultat i de internationella undersökningarna PIRLS, TIMMS och , • likvärdighet i svensk skola utifrån • befolkningens uppnådda utbildningsnivå • vuxnas deltagande i utbildning • andelen unga som varken arbetar eller studerar • utbildningsinriktning bland kvinnor och män med eftergymnasial • sysselsättning efter avslutad utbildning. Av de åtta indikatorerna är sju nya. De övergripande indikatorerna kompletteras med ett antal mer specifika indikatorer för områdena Barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning och yrkeshögskola, Universitet och högskolor respektive Forskning. För att beskriva de framsteg som görs mot den del av målet som handlar om att ska vara en framstående forskningsnation använder regeringen de indikatorer som används för området Forskning. Som komplement till de ovannämnda indikatorer använder regeringen bedömningsgrunden en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning, som enligt regeringen är en förutsättning för att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation. Utvecklingen av kompetens-försörjningen följs upp med följande indikatorer: • sambandet mellan andel arbetslösa och andelen lediga jobb • förvärvsgrad och matchad förvärvsgrad efter utbildningsnivå • arbetsgivarens bedömning av kompetensförsörjningen och framtida Inga indikatorer fanns kopplade till denna bedömningsgrund . Resultatanalys och måluppfyllelse för utgiftsområdet I resultatanalysen kommenterar regeringen alla indikatorer på övergripande nivå inom utbildningsområdet men inte de tre indikatorerna kopplade till bedömningsgrunden en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning. Indikatorer som presenteras i områdena Barn- och ungdomsutbildning, Universitet och högskolor och Forskning kommenteras i analysen. Indikatorer som presenteras inom området vuxenutbildning och yrkeshög-skola kommenteras inte av regeringen. När det gäller måluppfyllelsen bedömer regeringen sammantaget att i flera avseenden är en framstående kunskaps- och forskningsnation. Regeringen nämner i analysen bl.a. att svenska fjärdeklassare och femtonåringar står sig väl i läsförståelse i de internationella kunskapsmätningarna PIRLS och med generellt sett både en lägre andel lågpresterande elever och en högre andel högpresterande elever jämfört med OECD-genomsnittet. har fortfarande en högre utbildningsnivå än snittet i . Det finns vidare tecken på att kvaliteten i utbildning och forskning vid de svenska universiteten och högskolorna har ökat. Bilden är dock enligt regeringen inte entydigt positiv. framstår som ett genomsnittligt land när det gäller likvärdighet, och familjebakgrunden fortsätter att ha stor betydelse för elevernas resultat i grund- och gymnasieskolan. Det finns även utmaningar framöver när det gäller att tillgodose behovet av olika utbildningsgrupper och att trygga kompetensförsörjning. Resultatredovisning, resultatanalys och måluppfyllelse för området vuxenutbildning och yrkeshögskola Regeringens mål för den kommunala vuxenutbildningen återfinns i skollagen (2010:800) och är bl.a. att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. För att bedöma måluppfyllelsen för vuxenutbildning används indikatorerna antal heltidsstuderande, antal kursdeltagare som uppnått godkänt betyg och sysselsättning efter avslutade studier. För vuxenutbildning som särskild utbildning används indikatorn antal elever som deltagit i en eller flera kurser . När det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare används indikatorerna antal elever som deltagit i en eller flera kurser , andel deltagare som uppnått godkänt betyg på nationella slutprov och sysselsättning efter avslutade studier. Regeringen redovisar även andra uppgifter än resultatindikatorer för att beskriva utvecklingen inom området, t.ex. uppgifter om kostnader och utvecklingsinsatser för vuxenutbildning. Resultatinformation som är gemensam med övriga skolväsendet redovisas i resultatredovisningen för Barn- och ungdomsutbildning och i resultatredovisningen av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. I resultatanalysen kommenterar regeringen inte indikatorerna och redovisar inte heller sin bedömning av måluppfyllelsen för den kommunala vuxenutbildningen annat än att man bedömer att den kommunala vuxenutbildningen fungerar väl och fyller en mycket viktig funktion i samhället. Regeringens mål för finns i lagen (2009:128) om och tillhörande förordning. Målet för är bl.a. att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt och att utbildningarna håller hög kvalitet. För att bedöma måluppfyllelse använder regeringen en indikator som avser andel examinerade kvinnor och män som har ett arbete efter avslutad utbildning och ytterligare en indikator där det specificeras att arbetet ska vara inom utbildningsområdet. Regeringen redovisar även andra uppgifter än resultatindikatorer för att beskriva utvecklingen inom området som antalet sökande, antalet antagna som påbörjar sina studier och antalet studerande på . I resultatanalysen kommenterar regeringen båda indikatorerna och gör bedömningen att syftena i lagen om uppnås. Resultatredovisning och resultatanalys av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet har tidigare framhållit att det är angeläget att få en samlad redovisning av skolans personalsituation (bet. 2014/15:UbU1). Regeringen ger därför en särskild resultatredovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet i budgetpropositionen. I resultatredovisningen använder regeringen indikatorer för personalens utbildning (andel som har pedagogisk högskoleexamen i olika skolformer), lärares legitimation och behörighet (andel med legitimation och behörighet i olika skolformer), lärar- och förskollärarutbildning (söktryck, antal nybörjare och antal examinerade på olika utbildningar) samt lärar- och förskollärarförsörjning (rekryteringsbehov, examinationsbehov, beräknad examination och andel arbetsgivare med personalbrist). Totalt används 13 indikatorer. Regeringen redovisar resultaten för personalsituationen per skolform, utvecklingen för lärar- och förskollärarutbildningarna, och () prognoser över skolväsendets behov av lärare och förskollärare samt huvudmännens bedömning av personalsituationen. Regeringen redovisar också ett nytt samlat statsbidrag till huvudmän som inrättar karriärsteg för lärare och insatser för fler yrkeslärare m.m. I resultatanalysen kommenterar regeringen nästan alla indikatorer. Regeringens slutsats är bl.a. att indikatorerna visar en tudelad bild av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. Antalet barn och elever ökar generellt i de olika verksamhetsformerna men mindre . Antalet lärare, förskollärare samt övrig personal inom förskola och fritidshem har ökat. Utvecklingen innebär en något minskad lärartäthet i flertalet verksamhetsformer. är det enligt regeringen positivt att ökningen av lärarkåren till stor del utgjorts av lärare med pedagogisk högskoleexamen. Utskottet ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar på resultatredovisningen och den analys som regeringen redovisar mot det övergripande målet för hela utgiftsområdet samt resultatredovisningen för området vuxenutbildning och yrkes-högskola och den särskilda resultatredovisningen av lärar- och förskollärar-situationen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att de indikatorer som används för att mäta måluppfyllelsen på en övergripande nivå inom utbildningsområdet är åtta till antalet (sju). I förhållande till är alla indikatorer utom en nya, bl.a. har indikatorn EU:s utbildningspolitiska riktmärken utgått. Sju av åtta indikatorer är nu kopplade till internationell statistik eller undersökningar som tillhandahålls av . Utskottet välkomnar att arbetet med att revidera indikatorernas antal och utformning fortsätter men skulle gärna se att skälen redovisas vid byte av indikatorer. Särskilt mot bakgrund av de stora förändringarna som gjorts av indikatorerna. Utskottet vill här också understryka vikten av långsiktighet vid framtagande av indikatorer för att i möjligaste mån säkerställa att indikatorerna kan följas . införde regeringen en ny bedömningsgrund för utgiftsområdets övergripande del, nämligen en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning. Inga indikatorer var kopplade till den bedömningsgrunden. I årets resultatredovisning följs utvecklingen av kompetensförsörjningen upp med tre nya indikatorer. Kompetensförsörjning är en relevant aspekt av målet för utgiftsområdet och därmed en viktig del i regeringens resultatredovisning till , anser utskottet. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden att tre nya indikatorer har introducerats. Utskottet noterar i likhet med att det helt saknas indikatorer för vissa skolformer, t.ex. sameskolan, specialskolan, fritidshemmet, grundsär-skolan och gymnasiesärskolan, även om vissa uppgifter redovisas om eleverna och verksamhetens kostnader. Utskottet skulle gärna se en utveckling av regeringens resultatredovisning för dessa skolformer bl.a. mot bakgrund av att utskottet, i samband med behandlingen av om grundsärskolans kunskapsuppdrag (RiR 2019:13), konstaterade att regeringen framöver kommer att ha bättre möjligheter att redovisa utvecklingen i grundsärskolan till , givet den beslutade ändringen i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken (bet. 2019/20:UbU7 s. 14 och 15). Vidare bedömde i en tidigare granskning av samisk utbildning att måluppfyllelsen i flera avseenden var låg när det gäller de statliga insatserna för samisk utbildning (RiR 2017:15). Av de elva diagrammen i resultatredovisningsavsnittet som är övergripande för hela utgiftsområdet är det fyra som redovisar . Utskottet anser att det är önskvärt att ytterligare någon eller några tidsserier för diagrammen i de fall det är möjligt skulle vara minst tioåriga. Utskottet noterar att målet för utgiftsområdet presenteras utan rubriken utgiftsområdet (se prop. s. 20). Målet har därmed hamnat under rubriken 2.2 Utgiftsutveckling, vilket gör att målet för utgiftsområdet är onödigt svårt att hitta propositionen. När det gäller området vuxenutbildning och yrkeshögskola är utskottet positivt till att regeringen även redovisar andra uppgifter än resultatindikatorer för att beskriva utvecklingen inom området, som t.ex. uppgifter om kostnader och utvecklingsinsatser för vuxenutbildning och antalet studerande i fördelade på olika yrkesområden. Det ger en bredare förståelse för området, menar utskottet. I den övergripande resultatanalysen för hela utgiftsområdet drar regeringen slutsatsen att sammantaget i flera avseenden är en framstående kunskaps- och forskningsnation. Utskottet noterar att regeringen till skillnad från inte bara kommenterar alla de indikatorer som mäter måluppfyllelsen inom utbildningsområdet. Även indikatorer som presenteras i områdena Barn- och ungdomsutbildning, Universitet och högskolor respektive Forskning kommenteras och integreras i analysen för hela utgiftsområdet. Däremot saknas i analysen en koppling till indikatorerna för området vuxenutbildning och yrkeshögskola. Utskottet välkomnar denna förändring som tydligare kopplar ihop resultaten för de olika områdena med målet för hela utgiftsområdet. Utskottet skulle gärna se en utveckling där resultaten för de olika områdena i än högre utsträckning integreras i resultatanalysen för hela utgiftsområdet. I den övergripande resultatanalysen för utgiftsområdet konstaterar regeringen att det finns utmaningar framöver när det gäller att tillgodose behovet av olika utbildningsgrupper och att trygga kompetens-försörjning. De tre indikatorerna kopplade till kompetensförsörjningen har regeringen i övrigt inte kommenterat närmare. Det hade enligt utskottet varit önskvärt att regeringen uttalat sig närmare om bedömningsgrunden kompetensförsörjning i resultatanalysen när tre nya indikatorer nu introducerats. I resultatanalysen för området vuxenutbildning och yrkes-högskola kommenterar regeringen båda indikatorerna för och gör sammantaget bedömningen att syftena i lagen om uppnås. När det gäller den kommunala vuxenutbildningen kommenterar regeringen endast en av sju indikatorer. Regeringen gör bedömningen att komvux fungerar väl och fyller en mycket viktig funktion i samhället. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla behovet av en tydlig koppling till indikatorer i resultatanalysen för området, liksom en mer systematisk genomgång av samtliga indikatorers utfall. Utskottet vill också framhålla vikten av att en utförlig bedömning av måluppfyllelsen även redovisas för den kommunala vuxenutbildningen. En omfattande och växande verksamhet som vuxenutbildning bör regeringen kunna uttala sig om måluppfyllelsen för, anser utskottet. Utskottet välkomnar den särskilda resultatredovisningen av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. I resultatanalysen noterar utskottet att regeringen kommenterar nästan alla indikatorer. 2 Statens budget inom utgiftsområde 16 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). Utgiftsområdet omfattar utgifter för utbildning inom skolväsendet (inklusive vuxenutbildning), samt universitet och högskolor. Även utgifter för myndigheter inom utbildningsområdet omfattas. Likaså omfattas utgifter för statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter. Huvudmannaskapet för olika skolformer och verksamheter inom utgiftsområdet varierar, liksom finansieringsformerna. Staten styr genom finansiering, reglering och uppställda mål, tillsyn och tillståndsprövning samt uppföljning och kvalitetssäkring. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Övergripande om politikens inriktning för utgiftsområdet Målet för regeringens politik när det gäller utgiftsområdet är att värna position som en ledande kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (avsnitt 2.9 i propositionen).