bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — finns det betydande skillnader både mellan skolor och mellan klassrum vilket gör att inte alla elever får samma möjligheter till en god utbildning. Det finns t.ex. skolor i där mindre än hälften av eleverna når gymnasiebehörighet. Utan slutförd gymnasieutbildning ökar risken att hamna i utanförskap. En av de viktigaste reformerna för att motverka ett växande utanförskap är att höja kunskapsresultaten i svensk skola. När skolan fungerar för alla och i hela stärks sammanhållningen. Alla barn förtjänar en bra start när de börjar skolan. prioriterar därför reformer för att förskolan ska kunna fortsätta att utvecklas och bli en god brygga över till skolans undervisning. Alla barn i förskolan ska garanteras en förskola eller pedagogisk omsorg som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet. anser därför att Skolinspektionen bör överta ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av samtliga förskolor och pedagogisk omsorg och tillför 10 miljoner för detta 2021–2023. Förskolan har ett uppdrag att stödja barn i deras språkutveckling, både på barnens modersmål och på svenska. Det finns dock forskning som tyder på att förskolor där majoriteten av barnen har ett annat modersmål än svenska inte lyckas med uppdraget. För de barn som aldrig eller sällan möter det svenska språket i hemmet behövs en särskild språkförskola för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Språkförskolan ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Vi föreslår också att svenska språkets roll stärks i läroplanen, kompetensutveckling för förskollärare samt fler utbildningsplatser. Regeringen ska återkomma till med lagstiftning om obligatorisk språkförskola för nyanlända barn . I avvaktan på denna föreslår vi 2021, dels medel som huvudmännen kan söka, dels medel för inrättandet av språkförskolan. föreslår också reformer som ska stärka elevers lärande och kunskaper. Vi vill införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till en ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar, och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Dagens lärare i förskoleklassen har viktiga kunskaper om barnens tidiga lärande som måste tas tillvara. Det är därför viktigt att dessa lärare får en möjlighet att komplettera sin kompetens i t.ex. läs- och skrivinlärning och bedömning. Svensk utbildningspolitik ska präglas av höga förväntningar, tydliga krav och fokus på kunskap. Vi kan inte acceptera att har hamnat efter andra länder när det gäller kunskapsnivåer. Elever i svensk skola har betydligt mindre undervisningstid än elever i andra jämförbara länder. Vi anser att skolan i än högre grad ska fokusera på viktiga baskunskaper som att läsa, skriva och räkna. Därför vill vi öka undervisningstiden med mer per dag, med start på lågstadiet. Tidiga insatser är avgörande för att fler elever ska nå kunskapsmålen. Lovskola är ett annat sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. Vi vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för elever som inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Satsningarna på utökad undervisningstid och lovskola görs inom utgiftsområde 25. Varje elev i har rätt till en bra utbildning. Det ska inte spela någon roll vilken skola man går i utan alla skolor ska vara bra skolor. För att påbörja arbetet med en reformerad skolinspektion med ett utökat uppdrag föreslår vi en satsning på 2021. Vi vill att Skolinspektionen får i uppdrag att granska alla landets skolor i förhållande till ett antal nationella kvalitets- och kunskapsmål. Därefter ska de skolor som behöver det få stöd och resurser att genomföra de förändringar som behövs för att vända resultaten. Det kan handla om fler lärare, utökat specialpedagogiskt stöd eller förändringar i skolans ledning och styrning. Skolor som trots insatser inte kan garantera alla elever en god utbildning ska kunna tvångsförvaltas, och ytterst stängas. Skickliga lärare ska ha bra betalt och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. måste mer göras för att fler av våra skickligaste lärare ska söka sig till de skolor som har de största utmaningarna. För att göra läraryrket mer attraktivt behöver även möjligheten finnas att göra karriär och utvecklas i yrket. För att minska personalomsättningen i förskolan och öka kvaliteten i det pedagogiska arbetet vill vi att satsningen på karriärtjänster ska breddas till att också innefatta karriärtjänster för förskollärare och satsar 2021 för att utöka antalet tjänster. För att främja rekryteringen av skickliga rektorer till skolor med särskilt stora utmaningar vill vi göra en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på sådana skolor. Det råder stor brist på utbildade förskollärare. Därför satsar också på att bygga fler vägar in i förskolläraryrket via en ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. För detta ändamål satsar vi 2021–2023. För att möta behovet av rekrytering anser vi att fler vägar till läraryrket behöver öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta sig in. finns utbildningsprogrammet som kombinerar studier i bl.a. ledarskap med praktik för blivande lärare. För att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta sig in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka satsar 2021–2023. Vi kommer att redovisa vår forskningspolitik i samband med behandlingen av regeringens kommande forskningspolitiska proposition. Statens budget inom utgiftsområde 16 (V) (V) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning (mot. 2020/21:3170). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2020/21:3190. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger jag fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ för utgiftsområde 16 innebär följande. Skolan ska ge alla elever samma möjligheter till en bra utbildning och lägga grunden för ett liv med goda möjligheter att kunna delta och påverka i det demokratiska samhället. En skola för ett modernt och demokratiskt samhälle handlar dock inte bara om att utbilda för arbetslivet – det handlar också om allas rätt till kunskap. anser att nedskärningarna i den offentliga sektorn dränerade den allmänna skolans resurser. Så gjorde också den nästan obegränsade rätten att inrätta fristående skolor. Utvecklingen i skolan går åt fel håll då elevers bakgrund spelar en allt större roll och hur mycket elever lär sig beror alltmer på vilken skola de hamnar i och vilka föräldrar de har. vill återupprätta den jämlika och sammanhållna skolan. För att ett skolsystem ska vara riktigt bra krävs att fokus är på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. Vi anser att skolans mål ska vara att ge eleverna den bästa kunskapen, inte att generera vinst till privata bolag. För en likvärdig utbildning behövs ett slut på vinstintresset inom skolväsendet. stödde kommunaliseringen av skolan och menade att ett kommunalt driftsansvar för skolverksamheten skulle ses som ett led i en ökad decentralisering och demokratisering av den offentliga sektorn. I samband med reformen lyfte vi en rad farhågor. Under har det uppmärksammats att lärare har fått allt fler arbetsuppgifter och att underhåll av lokaler har blivit alltmer eftersatt, vilket bidragit till en försämrad arbetsmiljö. För att kunna skapa en likvärdig och bra skola i hela landet anser vi nu att staten behöver återta huvudmannaskapet för skolan. anser att förskolan ska vara en rättighet och en möjlighet för alla barn. Förskolan har långsiktiga positiva effekter på barns lärande och utveckling. Men för att den jämlika förskolan ska fortsätta behöver barngruppernas storlek begränsas och personalens arbetsmiljö förbättras. tillför därför kommunerna i en särskild satsning riktad mot förskolan för att öka personaltätheten, förbättra kvaliteten och öka möjligheter till fortbildning. För motsvarande insatser även till fritidshemmet satsar vi . Fritidshemmen är en viktig del av skolans pedagogiska uppdrag men innebär också ett viktigt komplement till skoldagen. För att kompensera för elevers olika bakgrund och behov måste skolans resurser användas rätt och . Vi vill se till att det finns tillräckliga resurser för särskilt stöd redan i förskolan och i och avsätter därför 1 miljard för en personalsatsning i lågstadiet. För att göra studier till en möjlighet för fler föreslår vi en satsning på kurslitteratur till vuxenstuderande på . vill att det ska vara möjligt för fler studenter med funktionsnedsättningar att göra högskoleprovet och satsar därför mer än regeringen. Vi vill stärka kvaliteten på högre utbildning och föreslår en höjning av ersättningen per helårsstudent till lärosätena. Vi satsar för detta ändamål. För att kunna korta köer och ersätta alla dem som går i pension kommande år är det viktigt att fler utbildningsplatser kommer till. föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringen. Vidare vill vi öka tryggheten för studenter på lärosätena och föreslår därför mer än regeringen till studentkårerna. Utbildningssektorn lider av personalbrist som beräknas öka än mer . föreslår en utbildningssatsning för säkrad personalförsörjning som kombinerar betalt arbete i utbildningssektorn med utbildning. Satsningen räcker till att låta minst 1 000 personer påbörja utbildningen till lärare, förskollärare, eller lärare mot fritidshem och finansieras inom utgiftsområde 25. Statens budget inom utgiftsområde 16 (KD) (KD) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen budgetmotion – förtjänar bättre (mot. 2020/21:3530). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2020/21:3626. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger jag fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ för utgiftsområde 16 innebär följande. Enligt är skolans huvuduppgift att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag. menar att föräldrar bör kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, vilket innebär att det måste finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Barnomsorgen ska hålla hög kvalitet och storleken på barngrupperna måste minska. Det är positivt att allmänna riktlinjer för barngruppernas storlek har återinförts samt att statsbidrag ges till de huvudmän som minskar gruppernas storlek. vill dock gå längre och vill därför lagstifta om maximalt antal barn i förskolans småbarnsgrupper. Vi menar att den allvarliga utvecklingen med stora barngrupper i förskolan måste brytas. vill se en lag som anger att barn som är eller yngre inte ska gå i förskolegrupper med fler än 12 barn. Staten ska ta det ekonomiska huvudansvaret för denna reform, men även kommuner och föräldrar behöver bidra. Staten föreslås skjuta till 2021, men kan det gällande statsbidraget för mindre barngrupper slopas eftersom det inte har gett tillräcklig effekt. Maxtaxan höjs i vårt förslag som kommunerna finansierar en lika stor del som föräldrarna bidrar med. Reformen beräknas vara fullt utbyggd . Ett led i att stärka barnens rätt till sin egen kropp är att förskolor arbetar medvetet med frågan om integritet. Därför anslår vi medel som förskolor kan ansöka om för utbildning och införandet av arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. anser att kvalitetsutvecklingen inom den svenska skolan skulle gynnas av om Skolinspektionen ges ett explicit uppdrag att också ge förbättringsorienterad återkoppling till de skolor som granskats. Vi vill också vidga myndighetens uppdrag så att den även utför oanmälda inspektioner vid signaler om att en skola inte följer skollagen och förordningar. Att barn mår bra och känner sig trygga i skolan är avgörande för hur de kan lyckas i sitt lärande och sin utveckling. Därför krävs att skolor använder sig av metoder för att hantera mobbning som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi menar att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart använda evidensbaserade antimobbningsprogram. bör få i uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som verket gjorde 2011. bör sedan ta fram en rekommendation till skolhuvudmännen om vilka program som kan användas. menar att en god kunskapsutveckling kräver en bra skolmiljö och elevhälsa. En väl utvecklad elevhälsovård främjar också det förebyggande arbetet med psykisk ohälsa hos barn och unga. Vi vill därför stärka elevhälsan långsiktigt. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den lärarledda undervisningen har minskat. Svenska elever får mindre lärarledd undervisning än elever i andra . föreslår särskilda medel för mer lärarledd undervisning, . Eftersom det råder brist på behöriga lärare kan medlen inledningsvis användas till att anordna fler platser för kompletterande utbildning för akademiker i andra yrken eller till att finansiera deltidsstudier för lärarvikarier. Alla barn och unga är olika. anser att det är viktigt att elever i behov av särskilt stöd ska kunna få undervisning som är anpassad efter deras behov, både vad gäller gruppstorlek och lärares kompetens i stället för att till varje pris integreras i den ordinarie skolan. har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare. På grund av förestående pensionsavgångar och en stor andel obehöriga bland dem som arbetar med specialpedagogiskt stöd kommer bristen att öka. anslår därför för kompetensutveckling för dessa personalgrupper. För att ytterligare förstärka vikten av det svenska språket föreslås fortbildning för svensklärare inom svenska som andraspråk med en satsning på . anser att alla föräldrar ska ha möjlighet att vara delaktiga i sina barns skolgång och föreslår därför en satsning på att alla skolor mer aktivt ska involvera föräldrarna i barnens lärande genom särskilda utbildningsträffar. Extra medel ska gå till skolor med stor andel elever från socioekonomiskt utsatta familjer. Barn i rör på sig för lite och vi menar att det finns ett stort behov av att öka möjligheterna till rörelse och träning i samband med skoldagen. Ett bra sätt att få till stånd detta är att använda barnens tid på fritids till fysiska aktiviteter i större utsträckning. Vi vill därför stimulera samverkan mellan idrottsklubbar och fritidshemsverksamheten. anser att sfi med yrkesutbildning borde förstärkas kraftigt och att det måste bli lättare för nyanlända att få en plats på sfi med yrkesutbildning. Målet måste vara att alla som vill ska kunna erbjudas denna kombination av utbildning. Till följd av covid-19-pandemin har efterfrågan på gymnasial yrkesutbildning för vuxna ökat. Regeringen gör också en stor satsning på yrkesvux för att mildra effekterna av pandemin. Vi vill dra ned regeringens satsning med som vi vill lägga på vår egen yrkesvuxsatsning där sfi blandas med en yrkesutbildning. Totalt ger det att vi avsätter lika mycket som regeringen på yrkesvux. Vi föreslår till för att möjliggöra för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor. Satsningen innebär ca 1 500 yrkeshögskoleplatser och studierna ska bedrivas på deltid vid sidan av jobbet som undersköterska. För att komma till rätta med vissa bristyrken menar att antalet utbildningsplatser ska ses över. Bristen på utbildade läkare, sjuksköterskor och barnmorskor leder till mindre tillgänglighet i vården. Därför anslår vi resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier. Lösningar på samhällsutmaningar växer fram genom kreativitet och kunskap som har genererats genom långsiktig investering i den fria forskningen. Vi ser likväl behov av att komplettera det fria forskningsstödet med ett antal strategiska forskningssatsningar och där vi vill öronmärka resurser. Det gäller forskning för att stärka kvinnors hälsa där vi satsar och geriatrisk forskning för att stärka de äldres hälsa med en satsning på inom detta utgiftsområde och ytterligare medel inom utgiftsområde 9. För finansiera forskning kring kärnkraften och dess bidrag för att stärka framtidens energiförsörjning vill vi omfördela inom detta utgiftsområde och tillföra ytterligare medel från annat utgiftsområde. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel (avsnitt 5.7.65). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS) (avsnitt 6.6.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för överbryggningslån till European Spallation Source (ESS) för initial drift och färdigställande av den europeiska spallationskällan. Kreditgarantin får uppgå till högst och gäller som längst (avsnitt 6.6.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Eric-konsortier: Aerosols, Clouds and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , Center () med en årlig medlemsavgift på högst , () med en årlig medlemsavgift på högst , European Solar Telescope () med en årlig medlemsavgift på högst och Screen Infrastructure (EU-OPENSCREEN-ERIC) med en årlig medlemsavgift på högst . Vidare bemyndigas regeringen att –2023 besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , European Social Survey () med en medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst (avsnitt 6.6.1). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst (avsnitt 6.6.1). 6.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt tabell 1.1. 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:1932 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen till den högre utbildningen i enlighet med vad föreslår i sin budgetmotion för ökad undervisningskvalitet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2774 av m.fl. (KD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en lag om max tolv barn i småbarnsgrupperna i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3108 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3190 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3203 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet utbildningsplatser för undersköterskor som specialiserar sig, och detta tillkännager för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka och förlänga satsning på statsbidrag till vuxenutbildningen för utbildning inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3319 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven i årskurs 6–9, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:3332 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för ett utökat uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till för tillsyn av fristående förskolor och pedagogisk omsorg och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på språkförskola för nyanlända barn och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till utveckling av skolväsendet till förmån för lovskola och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på digital infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på att bättre följa varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på rektorer på särskilt utsatta skolor och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om karriärtjänster för lärare och förskollärare och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag för statligt stöd för stärkt likvärdighet till förmån för mer undervisningstid och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på KPU för förskollärare och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på Teach for och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning och innovation och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3405 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sfi med yrkesutbildning stegvis bör bli huvudalternativ för nyanlända och att detta ska erbjudas av alla kommuner och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet platser inom regionalt yrkesvux och tillkännager detta för regeringen.