bet · H801NU3 · 2020-12-04 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 21 Energi, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag till investeringsplan och till finansiella befogenheter. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som har förts fram i motioner. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 21 Energi. Åtta yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statens budget inom utgiftsområde 21 Statens budget inom utgiftsområde 21 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 21 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 21 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 21 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Tabell Regeringens och motionärernas utgiftsramar —2023 för utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 21 anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2020/21:2974 av m.fl. (V), 2020/21:3118 av m.fl. (SD), 2020/21:3490 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2023 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 2. d) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 3. e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (C), (V)*, (M)*, (SD), (KD)*, (S), (L), (SD), (S), (C) och (MP). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 21 Energi och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna listas i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 4 och 5 återfinns reservanternas anslagsförslag respektive reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 4 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår näringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter finns ett avsnitt i vilket regeringens hantering av två tillkännagivanden från redovisas. Avslutningsvis behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 21 Energi. har näringsutskottet kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen i fråga om utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv. Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har under dessa år även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2019/20:NU1, bet. 2019/20:NU2, bet. 2019/20:NU3). I den senaste genomgången var fokus främst i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett de synpunkter som utskottet tidigare hade haft på resultatredovisningen. har fortsatt att följa upp i vilken utsträckning regeringen, inom ramen för budgetpropositionens nya struktur, har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet har framfört tidigare. Vidare har utskottet följt upp om resultaten redovisas i förhållande till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet eller i förhållande till andra mål, om regeringen gör en bedömning och analys av uppnådda resultat i förhållande till mål och anslag och om resultaten redovisas i förhållande till anslagen. I de närmast följande avsnitten i detta betänkande refereras hur regeringen i budgetpropositionen har beskrivit det pågående utvecklingsarbetet med resultatredovisningen, målen för utgiftsområdet, de indikatorer och bedömningsgrunder som har använts samt hur resultatet och analys och slutsatser har redovisats. Avslutningsvis redovisas utskottets samlade bedömning av resultatredovisningen. har det bedrivits ett arbete inom som syftar till att resultatredovisningen i budgetpropositionen ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) anger regeringen att utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att redovisa resultat i budgetpropositionen i förhållande till de mål som har beslutat om samt att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena. Arbetet har bl.a. resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexterna som väntas leda till att resultatinformationen framträder tydligare. I propositionen redovisar regeringen det övergripande mål för energipolitiken som har beslutat om. Innebörden är att energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar således till att förena – ekologisk hållbarhet. Energipolitiken ska således skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Vidare redovisas de energipolitiska mål som har beslutat om och som är kopplade till vissa årtal. Det handlar om ett antal mål som är tidsatta till 2020, exempelvis att andelen förnybar energi ska vara till detta år, samt att till 2030 ska ha en effektivare energianvändning. Därutöver omnämns det övergripande målet för energiforskningen som har beslutat om samt de tre delmål som finns knutna till detta mål. Under en egen rubrik redovisas även EU:s mål inom energiområdet. Det framgår att en del av dessa har genomförts i genom beslut av under /09. Vidare anges de bindande mål som och rådet kom överens om när det gäller förnybar energi och energieffektivisering, liksom de mål som har antagits avseende förnybar energi inom transportsektorn och när det gäller sammanlänkning av elnät mellan EU:s medlemsstater. Avsnittet i propositionen som betecknas Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder består i huvudsak av en inledande reflektion över de svårigheter som finns med att följa upp resultatet av olika insatser på det energipolitiska området. Regeringen konstaterar att utvecklingen på området inte bara påverkas av de statliga insatserna utan även av utvecklingen i omvärlden, vilket enligt regeringen gör det svårt att härleda de direkta effekterna av insatserna. Vidare slår regeringen fast att det inom forsknings- och innovationsområdet kan ta flera decennier innan effekter kan urskiljas och det då dessutom ofta är svårt att knyta dem direkt till en specifik insats. Därefter följer en uppräkning av de 14 huvudsakliga indikatorer som används för att redovisa resultatet i förhållande till de riksdagsbundna målen. Bland dessa indikatorer märks effektbalans, total andel förnybar energi, industrins energipriser och energiintensitet. Resultatredovisningen inleds med en referens till näringsutskottets tidigare synpunkter. Regeringen konstaterar att den med anledning av dessa fortsätter att utveckla resultatredovisningen. Vidare konstaterar regeringen att den för att tydliggöra kopplingen till de riksdagsbundna målen inom utgiftsområdet har förändrat redovisningens struktur jämfört med föregående år. Efter denna inledning följer – samlat i en ruta som sträcker sig över ca 2,5 sidor – en översiktlig introduktion till energisystem som inkluderar tidsseriediagram över mängden tillförd energi med olika ursprung, slutlig energianvändning inom olika sektorer samt elproduktionens fördelning på olika kraftslag. Därefter följer ett avsnitt där utvecklingen i förhållande till det övergripande energipolitiska målet redovisas, dvs. i förhållande till energipolitikens tre grundpelare försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. När det gäller försörjningstryggheten redovisas den svenska självförsörjningsgraden när det gäller el samt hur mycket el har exporterat . Dessutom redovisas elflödesbalans och effektbalans som indikatorer på leveranssäkerheten när det gäller el. I anslutning till detta konstaterar regeringen att det bör utvecklas fler indikatorer för leveranssäkerhet. Avsnittet om försörjningstrygghet avslutas med tre kortare stycken om försörjningstryggheten i fråga om värme, naturgas och drivmedel. När det gäller resultatet i förhållande till den energipolitiska grundpelaren konkurrenskraft redovisas det med huvudsakligt fokus på industrins elkostnader. Det konstateras bl.a. att industrins elkostnader var låga sett både ur ett 15-årigt och ett europeiskt perspektiv. Under rubriken ekologisk hållbarhet – den tredje grundpelaren – konstaterar regeringen inledningsvis att de klimatpåverkande utsläppen från såväl energianvändning som el- och värmeproduktion fortsätter att minska i . I övrigt hänvisar regeringen i huvudsak till att resultaten avseende ekologisk hållbarhet främst redovisas i en annan del av budgetpropositionen, nämligen utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I det därefter följande avsnittet redovisas resultatet i förhållande till de energipolitiska mål som är tidsatta till 2020. I rubriken slår regeringen fast att målnivåerna för dessa mål har nåtts. I ett eget avsnitt redovisas utbyggnaden av den förnybara elproduktionen inom elcertifikatssystemet, varefter man övergår till att redovisa utfallet i förhållande till energieffektiviseringsmålen. Avsnittet därefter handlar också om förnybar elproduktion. I det nästföljande avsnittet redogör regeringen för utfallet när det gäller målen för forskning och innovation inom energiområdet. Här används två mycket snarlika underrubriker: Energiforskningens bidrag till de politiska målen och Energiforskningen bidrar till de energipolitiska målen. I avsnittet redovisas även hur regeringen har hanterat det tillkännagivande som har beslutat om som gäller forskning med inriktning på kärnenergi. I resultatredovisningen för () redogör regeringen för de ekonomiska resultaten kopplade till ramar för Svenska kraftnäts verksamhet. Till skillnad från har regeringen i årets budgetproposition ett samlat avsnitt betecknat Analys och slutsatser. I budgetpropositionen redovisades ett analysavsnitt efter varje delområde (exempelvis Förnybar energi eller Energieffektivisering). Det samlade avsnittet Analys och slutsatser i årets budgetproposition följer ungefär samma struktur som resultatredovisningsavsnittet och kopplingar görs till de riksdagsbundna målen genom att regeringen löpande redovisar sin syn på om huruvida målen har nåtts eller om den resultatutveckling som har redovisats talar för att mål med längre tidshorisonter kommer att kunna nås. Eventuella samband mellan de redovisade resultaten och de medel som regeringen har använt för att nå målen (exempelvis ekonomiska satsningar eller andra åtgärder) redovisas endast i begränsad utsträckning. I likhet med flera vill utskottet inledningsvis betona vikten av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig eftersom den utgör ett betydelsefullt underlag för beredning av statens budget. Enligt utskottets uppfattning bör resultatredovisningen utformas på ett sådant sätt att den bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de olika insatserna får. Därtill ska redovisningen av utfallet kunna ligga till grund för en ändamålsenlig styrning av den statliga verksamheten. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull och den har på flera sätt bidragit till att utveckla och förbättra den redovisning av resultat som regeringen lämnar i budgetpropositionen. Dialogen har även, enligt utskottets bedömning, bidragit till att det finns en genomtänkt struktur i resultatredovisningen som på ett tydligare sätt än tidigare relaterar till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet. Utskottet välkomnar även det utvecklingsarbete som har bedrivits inom i syfte att tydliggöra resultatredovisningen i budgetpropositionen, och att det arbetet bl.a. bygger på synpunkter från utskotten och deras kanslier. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att denna dialog fortsätter även framöver. I anslutning till detta vill utskottet ta tillfället i akt att uttala förståelse för att det tar tid att utveckla resultatredovisningen och att den rådande coronasituationen kan ha gjort att det arbetet, liksom många andra insatser, kan ha fått stå tillbaka för krisrelaterade och därmed mer angelägna åtgärder. Med detta sagt fokuserar utskottet nu mer specifikt på resultatredovisningen i budgetpropositionen om utgiftsområde 21 Energi. Fokus för uppföljningen har varit att följa upp hur utskottets tidigare synpunkter har beaktats inom ramen för den nya struktur för budgetpropositionen som tillämpas fr.o.m. , och vilket genomslag som de nya riktlinjerna för utformningen har haft. Utskottet har även följt upp om resultaten redovisas i förhållande till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet eller i förhållande till andra mål, om regeringen gör en bedömning och analys av uppnådda resultat i förhållande till mål och anslag och om resultaten redovisas i förhållande till anslagen. Utskottet vill inledningsvis ställa sig positivt till de förändringar som har gjorts i resultatredovisningens övergripande struktur. Enligt utskottet har det blivit lättare att se sambandet mellan det redovisade resultatet och de riksdagsbundna målen. En mer vägledande rubriksättning med tydlig koppling till målen liksom frekventa referenser till de riksdagsbundna målen främjar läsbarheten och förståelsen. Dessutom har resultatredovisningen renodlats på ett sådant sätt att den inte längre belastas av utförliga beskrivningar av myndigheters prestationer eller redovisningar av resultat som möjligen främst har haft ett värde för uppföljningen av sådana mål som regeringen själv har satt. Utskottet noterar i det sammanhanget också att sådana regeringsmål inte längre redovisas i budgetpropositionen, vilket bidrar till resultatredovisningens ökade tydlighet. Utskottet konstaterar i likhet med vad regeringen gör i avsnittet Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder att utvecklingen inom energiområdet inte bara påverkas av de statliga insatserna utan även av utvecklingen i omvärlden. Vidare framhåller regeringen att detta kan göra det svårt att härleda de direkta effekterna av insatserna. Utskottet har egentligen inget att invända mot detta i sak, men noterar att detta konstaterande tycks ha resulterat i att inga eller endast få omvärldsfaktorer eller andra bedömningsgrunder numera finns med i resultatredovisningen. tog dessa ett ansenligt utrymme i resultatredovisningen i anspråk utan att det alltid gick att se hur de påverkade resultatet av olika insatser eller hur de användes för att bedöma resultatet eller graden av måluppfyllelse. Utskottet har vid tidigare tillfällen påtalat detta och ur det perspektivet välkomnar utskottet den nuvarande utformningen. Möjligen hade regeringen kunnat peka på några omvärldsfaktorer som den bedömer har haft betydelse för utvecklingen inom utgiftsområdet. Utskottet hade också gärna sett en kortare motivering till den relativt omfattande förändring som har gjorts av hur regeringen delar in och beskriver olika resultatindikatorer. Sambanden mellan mål och indikatorer hade sannolikt också kunnat gå att tydliggöra genom att samla dem i en tabell på ett liknande sätt som när det gäller vissa andra utgiftsområden (se t.ex. politikområdet Näringspolitik inom utgiftsområde 24 Näringsliv). En förändring i årets resultatredovisning som utskottet värdesätter är den samlade introduktionen till det svenska energisystemet som inleder avsnittet om resultatredovisning. Tre diagram med kortfattad vägledande text samlade i en ruta ger en bra bild av den svenska energimixens sammansättning och dess utveckling över närmare fem decennier (1970–2018) samt en motsvarande tidsserie för elproduktionens fördelning på olika kraftslag. Denna översikt ökar förutsättningarna för att såväl utskottet som andra läsare av budgetpropositionen ska kunna ta till sig den efterföljande resultatredovisningen på ett effektivt sätt. Som redan har nämnts tidigare i betänkandet ser utskottet positivt på att resultatredovisningen i huvudsak har disponerats efter de riksdagsbundna målen. Möjligen hade tydligheten kunnat öka om beskrivningen av utvecklingen för de övergripande målen hade använts på ett mer systematiskt sätt i rubriksättningen, dvs. att rubriken hade följts av rubrikerna Konkurrenskraft och Ekologisk hållbarhet. Vidare kan det ifrågasättas om det är tillräckligt att bara använda den befintliga industrins samlade energi- respektive elkostnader som indikatorer för konkurrenskraft. Transportsektorns energikostnader är ett exempel som kan anses ha betydelse för konkurrenskraften. Att relativt låga elpriser dessutom attraherar nya företag inom andra sektorer än den tunga elintensiva basindustrin – exempelvis storskalig batteritillverkning och serverhallar – kan också vara ett mått på den svenska konkurrenskraften. Den del av redovisningen som gäller resultatet i förhållande till de riksdagsbundna energipolitiska målen till 2020 är enligt utskottets uppfattning genomgående tydlig. Där illustreras utvecklingen på ett överskådligt sätt med hjälp av linjediagram. Strukturen hade emellertid varit än mer lättillgänglig om redovisningen i förhållande till de mål som avser förnybar elproduktion hade hållits samman. Utskottet noterar att en synpunkt har hörsammats i avsnittet om energieffektivisering, men inte i de delar som gäller målen om förnybar energi. Synpunkten som har framförts tidigare handlar om att regeringen i resultatredovisningen gärna kan referera kort till de anslag som har finansierat vissa av de åtgärder vars resultat redovisas. Att på detta sätt återknyta till de anslag som har avsatts kan bidra till att förstärka det verkliga eller förväntade samband som bör kunna gå att urskilja mellan de medel som har avsatts och ett visst utfall och som även bör ge avtryck i avsnittet Analys och slutsatser som följer efter resultatredovisningen. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen (bet. 2016/17:KU21) framhöll att berört utskott lämpligen redovisar sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Vidare påpekade att om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som har redovisats. I budgetpropositionen omnämner regeringen två tillkännagivanden från som gäller energipolitiken. För det första konstaterar regeringen att det har pågått ett arbete med att genomföra på elmarknadsområdet. I detta ingår bl.a. att ett mål för leveranssäkerhet (tillförlitlighetsnorm) ska tas fram. Regeringen bedömer att detta tillgodoser tillkännagivande om mål för leveranssäkerheten (bet. 2018/19:NU12 punkt 1, rskr. 2018/19:210). Vidare redovisar regeringen att den har uppdragit åt att föreslå en tillförlitlighetsnorm och redovisa detta . Det anges också att 2019 fick nya uppgifter att bedöma och redovisa utvecklingen av leveranssäkerheten (resurstillräckligheten) enligt . Detta framgår av förordningen (2007:1119) med instruktion för . Det nya om ökad försörjningstrygghet för el genomförs. Regeringen anger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Det andra tillkännagivandet som omnämns gäller forskning om kärnkraft (bet. 2018/19:NU14 reservation 16 punkt 8, rskr. 2018/19:253). I budgetpropositionen anger regeringen att den har förtydligat uppgiften om forskning och innovation på energiområdet i regleringsbrev för . Där framgår att har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån det bedöms rimligt för att bidra till målen. Vidare anger regeringen att den har för avsikt att i samband med den energipolitiska forskningspropositionen förtydliga att energiforskningen ska vara teknikneutral och kunna omfatta all fossilfri elproduktion. Enligt regeringen är tillkännagivandet ännu inte slutbehandlat. Med anledning av vad som sägs om försörjningstrygghet kan det nämnas att regeringen gav i uppdrag att redogöra för arbetet med sådana stödtjänster som används för att öka stabiliteten i elsystemet (t.ex. frekvensreglering, rotationsenergi och spänningsreglering) samt att föreslå nya ersättningsmodeller och nödvändiga regeländringar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att de två tillkännagivanden från som omnämns i budgetpropositionen utgiftsområde 21 Energi anges som ännu inte slutbehandlade.