bet · H701FiU34 · 2020-03-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som bl.a. handlar om hur regelverket för offentlig upphandling tillämpas, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion och innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar till den befintliga lagstiftningen för offentlig upphandling, pågående utredningar och det arbete som redan bedrivs på många områden. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Små och medelstora företag 1.Tillämpningen av , punkt 1 (M) 2.Tillämpningen av , punkt 1 (SD) 3.Tillämpningen av , punkt 1 (C) 4.Tillämpningen av , punkt 1 (KD) 5.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (KD) 6.Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer, punkt 2 (L) 7.Små och medelstora företag, punkt 3 (C) 8.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) 9.Miljökrav, punkt 5 (SD) 10.Miljökrav, punkt 5 (C) 11.Miljökrav, punkt 5 (KD) 12.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 6 (M) 13.Antal underleverantörer, punkt 7 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:419 av (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1291 av (M) yrkande 2, 2019/20:2022 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 28 och 29, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 27–29, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer 2019/20:2509 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2741 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkandena 4–7 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Små och medelstora företag 2019/20:1291 av (M) yrkande 1, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 26. Reservation 7 (C) 2019/20:198 av (C), 2019/20:427 av (C), 2019/20:1291 av (M) yrkande 3, 2019/20:2485 av (M), 2019/20:2685 av (SD) yrkande 4 och 2019/20:3211 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 8 (SD) 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 48. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 12 (M) 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 13 (V) 2019/20:2019 av m.fl. (M) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om hur regelverket för offentlig upphandling tillämpas, sociala kriterier, djurskydd, livsmedelsproduktion och innovations- och funktionsupphandling. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. En sammanställning över de behandlade förslagen redovisas i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. säkerställa upphandlingsförfarandet, om regelförenklingar för upphandlingar under tröskelvärdena och om översyn av direktupphandlings-gränsen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på EU-nivå, beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). I motion 2019/20:419 av (C) yrkas att reglerna ska förenklas för upphandlingar under EU:s tröskelvärden till en miniminivå (yrkande 1). Vidare anför motionären att direktupphandlingsgränsen bör ses över (yrkande 2). I kommittémotion 2019/20:613 av m.fl. (SD) anför motionärerna att upphandlingsförfarandet behöver ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer och att vissa bolag därför ska kunna exkluderas ifrån upphandlingar (yrkande 5). I motion 2019/20:1291 av (M) yrkas att informationen till företag om hur offentliga upphandlingar fungerar ska förtydligas (yrkande 2). I motion 2019/20:2022 av (M) yrkas att en statlig strategi tas fram för offentlig upphandling yrkande 1 och att möjligheten att leverera mer nytta för pengarna genom offentlig upphandling beaktas (yrkande 2). I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkas att ges i uppdrag att sprida kunskap om möjligheten att inkludera livscykelanalys som en faktor vid offentlig upphandling (yrkande 6). I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkas att upphandling bör användas som ett kraftfullt verktyg för hållbar omställning (yrkande 28), att ett lägsta golv motsvarande basnivån i krav, bör införas för all statlig upphandling (yrkande 29). Liknande yrkanden framställs i kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) (yrkandena 13 och 14). I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkas att regeringen ska utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen (yrkande 27), att regeringen ska förenkla reglerna för upphandlingar under EU:s tröskelvärden (yrkande 28) och att direktupphandlingsgränsen ska ses över (yrkande 29). I kommittémotion 2019/20:3335 av m.fl. (KD) anför motionärerna att lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV), bör främjas på alla de områden som lagstiftningen ger utrymme för (yrkande 10). Utskottet har tidigare behandlat förslag om tillämpningen av lagen (2016:1145) om offentlig upphandling förkortad , senast i betänkandet 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att lagstiftningen på upphandlingsområdet och arbete med bl.a. den nationella upphandlingsstrategin har bidragit till att skapa bättre förutsättningar för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla strategiskt. Vidare konstaterade utskottet att det på EU-nivå görs en årlig uppföljning av hur medlemsstaterna har genomfört upphandlings-direktiven, vilket också bidrar till att upphandlingarna blir rättssäkra och att konkurrensen på marknaden tillvaratas. Utskottet anförde att det inom pågick ett arbete dels med att ta fram ett enklare och flexiblare regelverk när det gäller upphandlingar under tröskelvärdet, dels med att överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska antalet överprövningsmål. Utskottet ansåg därför att det då inte fanns någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av och avstyrkte motionsyrkandena. Uppföljning av efterlevnaden av upphandlingsregelverket på EU-nivå. Kommissionen granskar hur medlemsstaterna följer reglerna om offentlig upphandling. Det redovisas i de återkommande landrapporterna för respektive land. Regeringens resultatredovisning av tillämpningen av I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 113) skriver regeringen att har i uppdrag att tillhandhålla stöd och vägledning om offentlig upphandling och arbetar bl.a. för att den nationella upphandlingsstrategin ska få genomslag. Efterfrågan på myndighetens stöd fortsatte att öka . Antalet sidvisningar i frågeportal har mer än dubblerats och uppgick till 271 238, som antalet besvarade telefonsamtal ökade marginellt, från 2 619 till 2 656 (1,). Myndigheten har vidare genomfört en målgruppskartläggning som visar att kännedomen om myndigheten totalt sett är relativt hög. Av upphandlande organisationer och leverantörer anger att de känner till ”väl” eller ”mycket väl”, medan anger att de inte alls känner till . En väl fungerande offentlig upphandling bygger enligt regeringen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 114) på att såväl leverantörer som medborgare har tilltro till att den är rättssäker. Ett sätt att mäta tilltron till en fungerande och rättssäker upphandlingsmarknad är att undersöka benägenheten att överpröva, exempelvis genom att undersöka antalet inkomna ansökningar om överprövning. minskade antalet ansökningar om överprövning som inkom till förvaltningsrätterna . har lämnat följande information om sin verksamhet och pågående och förestående arbete till utskottet. har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Myndigheten ska verka för en rättssäker, effektiv och socialt och miljömässigt hållbar upphandling till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling och främja innovativa lösningar inom upphandling. Myndigheten ska också ge vägledning i statsstödsfrågor till kommuner och regioner och ge upphandlingsstöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer. Stödet ska inriktas på att • bidra till att upphandlingar hanteras strategiskt, genom metodutveckling eller på annat sätt • bidra till att upphandlingar planeras, genomförs, följs upp och utvärderas på ett ändamålsenligt sätt • verka för ökad miljöhänsyn och sociala hänsyn samt utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn, inklusive energikrav, och sociala hänsyn inom upphandling • öka kompetensen om innovationsupphandling • bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt och delta i standardiseringen av densamma • underlätta för små och medelstora företag samt idéburna organisationer att delta i upphandling • utveckla och förvalta en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem samt en kriteriedatabas för miljöanpassad upphandling. har emottagit flera nya regeringsuppdrag: • ska stärka stödet kring upphandling av samhällsviktig verksamhet[1] • öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett viktigt verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi • sammanställa lärdomar om alternativa finansiella instrument i välfärdssektorn samt sprida kunskap om dessa lärdomar • lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå klimatmål[2] har och 2018 följt upp hur de upphandlande organisationerna arbetar med olika delar inom de sju inriktningsmålen i den nationella upphandlingsstrategin. har skapat ett interaktivt självskattningsverktyg som används för att mäta hur strategiskt en organisation arbetar med sina inköp – Strategikollen. Verktyget ger bl.a. tips på hur man kan arbeta vidare. har även tagit fram tips om hur upphandlande organisationer kan arbeta mer systematiskt för att utveckla arbetet inom de sju inriktningsmålen. publicerar en rapport om utvecklingen på upphandlingsområdet i rapportserien Trendens. nummer av Trendens riktar sig till beslutsfattare och fokuserar på offentliga inköp som skapar samhällsnytta. I rapporten belyses bl.a. upphandling av svensk mat, inköp och digitalisering som verktyg för verksamhetsutveckling samt sysselsättningskrav i offentlig upphandling. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en studie om vilka inköpsvärden som är möjliga och lämpliga att samla in. Uppdraget redovisades till regeringen (Fi2019/00728/OU). Av slutredovisningen framgår bl.a. att det finns ett stort behov av nationell statistik om inköpsvärden och att det är möjligt att samla in relevanta uppgifter. Efter förslag i propositionen Statistik på upphandlingsområdet har beslutat om ändringar i bl.a. . Lagändringarna innebär att statistik om offentlig upphandling i första hand ska tas fram genom uppgifter i annonser om upphandlingar och om genomförda upphandlingar. För att säkerställa att uppgifterna i annonserna är tillförlitliga ska alla upphandlingar annonseras i registrerade annonsdatabaser, även de som enligt bestämmelser i om upphandling ska annonseras genom Europeiska kommissionens publikationsbyrå och dess annonsdatabas. Underrättelse om genomförande av EU-direktiv Europeiska kommissionen har ifrågasatt hur genomfört vissa bestämmelser i och rådets direktiv /23/EU av om tilldelning av koncessioner, och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG samt och rådets direktiv /25/EU av om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG, de s.k. LUK-, LOU- och LUF-direktiven. inställning är att direktivens bestämmelser har genomförts i svensk rätt och att nödvändiga åtgärder har vidtagits för att säkerställa att direktiven tillämpas fullt ut, men att några mindre justeringar kan behöva göras. överlämnade Utredningen om vissa förenklade upphandlingsregler sitt betänkande Möjligt, tillåtet och tillgängligt – förslag till enklare och flexiblare upphandlingsregler och vissa regler om överprövningsmål (SOU 2018:44). I betänkandet föreslås bl.a. ett nytt regelverk för upphandlingar under EU:s tröskelvärden samt bestämmelser om ansökningsavgift och processkostnadsansvar i mål om överprövning av en upphandling och om överprövning av ett avtals giltighet. Förslagen i betänkandet har remitterats. Ärendet bereds inom . Säker upphandling och utbyggnad av it-infrastruktur trädde en ny säkerhetsskyddslagstiftning i kraft. I samband med det publicerade ett webbstöd om säkerhetsskyddade upphandlingar. Syftet med stödet är att på ett lättillgängligt sätt sprida information om vad dessa lagar och regler innebär och hur man i praktiken kan genomföra säkerhetsskyddade upphandlingar. medverkade i arbetet med att ta fram en vägledning om upphandling till samhällsviktig verksamhet som publicerades av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2018. fick dessutom regeringens uppdrag att samla in och sprida goda exempel på metoder och strategier för att trygga leveranssäkerheten vid upphandling av varor och tjänster som är kritiska för samhällsviktig verksamhet. Tillsynen över den offentliga upphandlingen Som tillsynsmyndighet bedriver förebyggande arbete och ingriper mot överträdelser av upphandlingslagstiftningen. lämnade in 27 ansökningar om upphandlingsskadeavgift till domstol, varav 8 var s.k. obligatoriska ansökningar. ansökningar om upphandlingsskadeavgift ska bidra till att utveckla praxis och ge vägledning för övriga intressenter på upphandlingsområdet. tog fram en ny form av vägledning, s.k. ställningstaganden. Det första ställningstagandet behandlade frågan om tillämpningen av upphandlingsregelverket när statliga myndigheter anskaffar varor eller tjänster av andra statliga myndigheter. har också undersökt om tillsynsbeslut och ansökningar om upphandlingsskadeavgift har lett till förändringar hos de myndigheter och företag som varit föremål för tillsyn. Sammantaget tyder resultatet på att tillsynen har haft effekt i form av förändringar av hur inköp och upphandlingar hanteras. Uppföljningen tyder också på att arbete med transparens och handläggningstider har gett positiva resultat. Utskottet vill inledningsvis på nytt betona att upphandling, rätt använd, kan vara ett effektivt instrument för att skapa flera positiva effekter i samhället, som ökad tillväxt, sysselsättning, jämställdhet och ökade miljökrav. Utskottet delar regeringens uppfattning att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedel används på bästa sätt. har fattat beslut om en ny lagstiftning avseende statistik om offentlig upphandling. Den nya lagen om upphandlingsstatistik träder i kraft och innebär enligt utskottet en möjlighet till bättre nationell statistik på upphandlingsområdet. Upphandlingslagstiftningen har reformerats och utvecklats. Detta har enligt utskottet gett myndigheter och upphandlande enheter bättre förutsättningar att upphandla strategiskt. Den årliga uppföljningen på EU-nivå är enligt utskottet värdefull och bidrar till att upphandlingar genomförs på ett rättssäkert sätt. Det strategiska arbete som bedriver med särskilt fokus på områdena vård och omsorg, bygg och anläggning samt livsmedel och måltidstjänster är enligt utskottet värdefullt och stärker upphandlarnas kompetens. trädde en ny säkerhetsskyddslagstiftning i kraft. I samband med det publicerade ett omfattande webbstöd om säkerhetsskyddade upphandlingar. Syftet med stödet är att på ett lättillgängligt sätt sprida information om vad dessa lagar och regler innebär och hur man i praktiken kan genomföra säkerhetsskyddade upphandlingar. Vidare har myndigheten getts ytterligare uppdrag att stärka stödet kring upphandling av samhällsviktig verksamhet, öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett viktigt verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi och sammanställa lärdomar om alternativa finansiella instrument i välfärdssektorn. pågår ett arbete med att ta fram enklare och flexiblare regler för upphandlingar under tröskelvärdet. Utredningen om vissa förenklade upphandlingsregler Möjligt, tillåtet och tillgängligt (SOU 2018:44) har remitterats och bereds inom . Därmed anser utskottet att det saknas skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd när det gäller tillämpningen av och avstyrker motionsyrkandena. Sociala kriterier, sociala företag och ideella organisationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. idéburna välfärds-företag och utvärdering av reserverade kontrakt. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete inom och arbete inom . Jämför reservation 5 (KD) och 6 (L). I motion 2019/20:2509 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att regeringen bör tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn (yrkande 1). Vidare anför motionärerna att regeringen bör utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutövares möjligheter att konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare (yrkande 2). I kommittémotion 2019/20:2741 av m.fl. (L) yrkande 1 anför motionärerna att valfriheten inom välfärden måste värnas och utvecklas. Vidare föreslår motionärerna (yrkande 3) att det görs en översyn av tillämpningen av och övriga regelverk på upphandlingsområdet för att främja idéburna välfärdsföretags mervärde när man avgör tilldelningskriterier, urval och målvariabler. Det som på papperet ser ut som lika regler för alla i och i LOV blir enligt motionärerna i praktiken diskriminerande för de idéburna verksamheterna. När det är skarpt läge i kommuner och regioner upphandlas fortfarande främst med lägsta pris som målvariabel. Motionärerna anser att många länder inom EU tillåter avsevärt större flexibilitet än vad svenska lagstiftare tillämpat. Som exempel nämner motionärerna att vissa tidsbegränsade upphandlingar kan reserveras för idéburna verksamheter. I kommittémotion 2019/20:2781 av m.fl. (KD) anför motionärerna att upphandlingsstatistiken bör förbättras så att det civila samhällets del tydliggörs och att det utreds hur det civila samhällets samhällsekonomiska värde ska mätas (yrkande 4) och att det bör genomföras en utvärdering av effekten av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar (yrkande 5). Motionärerna anser också att regeringen, om den utredning som motionärerna föreslår ska tillsättas visar på små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn, på nytt bör överväga en ordning där upphandlingar av vissa välfärdstjänster under tröskelvärdet helt undantas från och att regeringen bör komma med förslag på hur detta kan genomföras (yrkande 6). Vidare yrkas att regeringen ska utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln. Motionärerna anser att intentionerna med förslaget är goda men påpekar att det också finns remisskritik mot förslagets tänkbara effekter. Ett kontrakt får bara gälla , och den aktör som fått ett kontrakt för en viss tjänst kan inte på nytt tilldelas ett kontrakt för en sådan tjänst. Det riskerar att minska kontinuiteten och försvåra för verksamhetens långsiktighet. Skulle det visa sig att regeln behöver ändras vill motionärerna att regeringen driver frågan i EU-sammanhang (yrkande 7). I motion 2019/20:3335 av m.fl. (KD) anför motionärerna att regeringen bör underlätta för civilsamhällets organisationer att bedriva välfärdsverksamhet såsom sjukvård och omsorg (yrkande 13). Utskottet har behandlat motionsyrkanden om sociala kriterier och sociala företag, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att en ny lagstiftning trädde i kraft som bl.a. handlar om ändringar i när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden. I likhet med regeringen bedömde utskottet att ändringarna kan bidra till att fler idéburna aktörer skulle kunna konkurrera om offentliga kontrakt. Vidare noterade utskottet att det pågick ett arbete inom med att ta fram stödmaterial och sprida kunskap om hur upphandlande myndigheter genom reserverad upphandling kan öka arbetsintegrerande sociala företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar för att främja integrering av personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet anförde även att etablerat ett läronätverk för att öka kunskapen om idéburna organisationers hinder och utmaningar i offentlig upphandling och för att öka kunskapen om upphandling bland idéburna organisationer. Myndigheten redovisar också statistik om i vilken utsträckning idéburna organisationer deltar i upphandling. Utskottet välkomnade att regeringen gett en utredare i uppdrag att ta fram förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Regeringens resultatredovisning om arbetsrättsliga villkor I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 115) skriver regeringen att samtliga berörda statliga förvaltningsmyndigheter i sina regleringsbrev fick i uppdrag att återrapportera hur myndigheten vid upphandlingar över tröskelvärdena hade arbetat med att uppfylla kraven på arbetsrättsliga villkor som följer av 17 kap. 2–5 §§ . Totalt 142 myndigheter berördes av uppdraget och har återrapporterat hur arbetsrättsliga villkor ställts i upphandlingar. Av redovisningarna framgår att sådana villkor främst har använts inom områden såsom flytt-, it-, taxi- och bevakningstjänster. Flera av myndigheterna har uppgett att de använt sig av stöd vid upphandlingar av detta slag. Främja idéburna välfärdsföretags mervärde vid tilldelningskriterier, urval och målvariabler Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Syftet med en definition av idéburna aktörer är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att underlätta vid bl.a. bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan. Utredaren skulle därför också ta fram exempel och beskriva tänkbara tillämpningsområden inom välfärden och angränsande områden där en definition av idéburna aktörer skulle kunna användas. Uppdraget avrapporterades till regeringen i betänkande SOU 2019:56 Idéburen välfärd. Ärendet bereds inom . har i samverkan med Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället skapat ett nätverk med idéburna organisationer om offentlig upphandling. Nätverket har främst bidragit till insikter om idéburna organisationer som kan använda i sin fortsatta utveckling av stöd och service till idéburna organisationer, men också till upphandlande myndigheter för idéburna organisationer.