bet · H701FiU61 · 2020-06-16 00:00:00 — Ökningen hänförs i huvudsak till införandet av omställningsstödet för företag med kraftigt minskad omsättning, medlen för ökad testning och smittspårning och de ökade generella statsbidragen till kommuner och regioner. Utgiftsökningarna försämrar statens finansiella sparande och ökar statens lånebehov med motsvarande belopp. Utgifterna beräknas även öka med 2021–2037 till följd av förslagen i denna proposition. Statens finansiella sparande försämras och statens lånebehov ökar med motsvarande belopp. Förslagen innebär även att de statliga garantiåtagandena ökar med ca . Statens lånebehov och finansiella sparande påverkas inte av utfärdandet av garantierna. Om garantierna behöver infrias innebär det att staten betalar ut ersättning för förluster på garantierna, vilket tar utrymme under utgiftstaket i anspråk, försämrar statens finansiella sparande och ökar statens lånebehov. Omvänt kommer framtida återvinningar på tidigare utbetalda infrianden att leda till att statens lånebehov minskar och att statens finansiella sparande förbättras. Införandet av ett omställningsstöd Regeringen föreslår att det införs ett ekonomiskt stöd till företag vars nettoomsättning har minskat i större omfattning till följd av spridningen av covid-19. Stödet införs genom en ny lag om omställningsstöd. Av lagen ska det bl.a. framgå vem som har rätt till stödet och hur ärenden om stödet ska hanteras. En bestämmelse i lagen ska upplysa om att regeringen kan meddela föreskrifter om när omställningsstöd får lämnas hur omställningsstödet ska beräknas utbetalning och återbetalning av omställningsstöd. Regeringen bedömer att förslaget medför en betydande lättnad för företag som drabbats av omsättningstapp som de har kvar sina fasta kostnader och behöver ställa om sin verksamhet för att möta effekterna av covid-19. Om förslaget inte genomförs bedöms det finnas en risk för att företag som i grunden är livskraftiga tvingas avveckla sin verksamhet, vilket enligt regeringen kommer att försvåra återhämtningen i samhället i stort. De närmare förutsättningarna för bl.a. rätt till stöd bör enligt regeringen regleras i förordning som ger regeringen flexibilitet att snabbt anpassa stödets utformning till ändrade förutsättningar. Alla juridiska och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet i och som är godkända för F-skatt inom samtliga branscher och inom alla företagsformer föreslås ha rätt till omställningsstöd. Kravet på F-skatt ska dock inte gälla ett privatbostadsföretag eller en stiftelse, ideell förening eller ett registrerat trossamfund som helt eller delvis undantas från skattskyldighet. En ideell förening har rätt till omställningsstöd om organisationsnummer för föreningen har fastställts senast vid utgången av 2019. Verksamhet som redan huvudsakligen finansieras med allmänna medel bör som utgångspunkt inte få en statlig subvention i form av omställningsstöd. Därför föreslås att staten, regioner, kommuner och kommunalförbund undantas rätten till omställningsstöd. Även företag över vilka staten, regioner, kommuner och kommunalförbund har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande undantas, om inte verksamheten som ett sådant företag bedriver avser affärsverksamhet. De närmare förutsättningarna för omställningsstödet kommer som beskrevs ovan att framgå av en förordning. Regeringen lämnar dock en redogörelse för sin bedömning av hur omställningsstödet bör utformas. • Omställningsstödet bör omfatta företag som fick en minskad nettoomsättning jämfört 2019 på grund av covid-19. • Beräkningen av nettoomsättningen bör ske i förhållande till den juridiska eller fysiska person som ansöker om stödet. • Det bör finnas en omsättningsgräns för att företag ska få stöd och en lägsta gräns för utbetalning av stöd. • Företag bör kunna ansöka om stödet . • Företag som lämnat vinstutdelning eller vissa andra typer av särskilt reglerade värdeöverföringar till aktieägare eller medlemmar bör inte kunna få stöd. • Det bör även finnas begränsningar när det gäller möjligheten till stöd för företag i ekonomiska svårigheter. • Omställningsstödet bör lämnas för vissa fasta kostnader som företaget har och beräknas som en andel av de kostnaderna för . • Bestämmelser om maxbelopp per företag och om avräkning av annat stöd bör införas. • För att förhindra överkompensation bör en särskild begränsning införas för företag med negativt rörelseresultat föregående räkenskapsår. • Från omställningsstödet bör avräknas statligt stöd, försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på. • En förutsättning för stöd bör vara att ett revisorsintyg ges in, om stödet uppgår till eller om i ett enskilt fall anser att det finns skäl för det. Flera remissinstanser har ifrågasatt att bl.a. nystartade företag inte kan vara stödmottagare. Regeringen anser att det inte är lämpligt att införa en generell undantagsregel som täcker samtliga situationer då en omstrukturering har skett eller en ny verksamhet har startats. En sådan reglering skulle onödigt komplicera regelverket och öka riskerna för missbruk. Flera remissinstanser anser även att stödet bör förlängas och omfatta fler månader än . Enligt regeringen är den aktuella perioden vald för att möjliggöra en omställning för företagen och för att minimera risken för missbruk. Mars och bedöms vara en lämplig jämförelseperiod. Omställningsstödet förväntas ge upphov till ett stort antal ansökningar som ska handläggas . Det finns därför ett stort behov av en reglering som i möjligaste mån inte ger upphov till gränsdragningsproblem. För att underlätta tillämpningen bör därför fasta kostnader definieras genom att det i förordning räknas upp vilka kostnader som är stödberättigande. För att underlätta den handläggande myndighetens administration och kontroll och minska risken för missbruk bör det enligt regeringen vara en förutsättning för stöd att ett revisorsintyg lämnas in. För att i så stor utsträckning som möjligt undvika att kravet omfattar de företag som inte omfattas av krav på revisor bör revisorsintyg bara lämnas in om stödet uppgår till eller om i ett enskilt fall anser att ett sådant intyg bör lämnas in. Regeringen anser att gränsen på är väl avvägd. Regeringen föreslår att ska vara handläggande myndighet. Det förutses att ett mycket stort antal företag kommer att vilja utnyttja stödet och att det är fråga om mycket stora belopp som kan komma att betalas ut. Riskerna för att företag otillbörligen utnyttjar dessa möjligheter för egen bedöms som stora. Regeringen anser därför att det är nödvändigt att den myndighet som ska hantera utbetalningarna av omställningsstödet har en uppbyggd kontrollverksamhet som kan användas för att i största möjliga mån undvika att stödet missbrukas. För att säkerställa en effektiv, snabb och rättssäker handläggning av ansökningarna om omställningsstöd bör den handläggande myndigheten dessutom ha vana av att handlägga ett stort antal ärenden . är enligt regeringen den myndighet som har bäst förutsättningar att klara av denna uppgift på den korta tid som står till förfogande. Trots att hantering av stöd till företag inte har någon naturlig koppling till beskattningsverksamhet föreslås därför att ärenden om omställningsstöd ska handläggas av . Ansökan om omställningsstöd ska göras elektroniskt på ett av fastställt formulär. Regeringen bedömer det som angeläget att omställningsstödet kan komma företagen till del och att det därför är nödvändigt att använda sig av administrativa rutiner som redan finns hos , eller som relativt lätt kan byggas upp. Regeringen anser att det bästa förfarandet är att omställningsstöd som beslutas av ska tillgodoföras ett företag genom kreditering på företagets skattekonto. föreslås också ges möjlighet till utredning och kontroll enligt den nya lagen om omställningsstöd. Regeringen föreslår vidare att företag ska vara återbetalningsskyldiga för felaktiga utbetalningar och att dröjsmålsränta ska utgå på belopp som inte betalats i rätt tid. Regeringen föreslår också att straffbestämmelser införs i lagen om omställningsstöd. Inom omställningsstödet kommer ett stort antal ärenden att behöva hanteras . Masshanteringen och kravet på effektivitet och smidighet medför enligt regeringen att det kommer att vara omöjligt att göra mer ingående individuella bedömningar och kontroller i varje enskilt ärende. I handläggningen kommer i stor utsträckning att vara hänvisat till uppgifter som lämnas av de sökande företagen. En skillnad jämfört med stöd enligt bidragsbrottslagen är att dessa avser centrala välfärdsförmåner till enskilda, medan omställningsstöd är ett statligt stöd till företag. En annan skillnad är att omställningsstödet till skillnad från välfärdsförmåner som omfattas av bidragsbrottslagen kommer att kunna omfatta mycket stora belopp. Utformningen av omställningsstödet innebär att det bedöms finnas ett särskilt behov av en tydlig straffrättslig reglering för den som inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla enligt lagen om omställningsstöd. De uppgifter som ett företag ska lämna i sin ansökan om stöd medför att personuppgifter om sökande företag som är fysiska personer måste behandlas av enskilda revisorer. Det kan bl.a. avse sökandens namn, personnummer och samordningsnummer. I ansökningsförfarandet och i verksamhet för kontroll av stödet kommer myndigheten att behöva behandla ytterligare uppgifter för att bedöma rätten till stöd. Regeringen föreslår därför att lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska kompletteras med en uttrycklig bestämmelse om att behandlingen av personuppgifter vid handläggning enligt lagen om omställningsstöd omfattas av lagens tillämpningsområde. Regeringen instämmer i remissinstansernas synpunkt att omställningsstödet bör träda i kraft . Den nya lagen om omställningsstöd och övriga lagändringar föreslås därför träda i kraft . m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:3632 att det är välkommet att regeringen nu inför ett stöd för att täcka fasta kostnader för de företag som har sett ett stort omsättningsfall. Motionärerna menar dock att stödets utformning kommer att missgynna framför allt enskilda näringsidkare eftersom lönekostnader inte kommer att utgöra underlag för omställningsstöd. Det bedömer att det är orimligt att staten ska behandla företagare olika enbart baserat på företagsform. Motionärerna anser därför att regeringen bör analysera konsekvenserna av förslaget om omställningsstöd utifrån enskilda näringsidkares situation (yrkande 1). För att ytterligare underlätta för enskilda näringsidkare anser motionärerna att regeringen skyndsamt bör möjliggöra för enskilda näringsidkare att kombinera den egna verksamheten med arbetslöshetskassa . Motionärerna anser vidare att regeringen redan nu behöver förbereda sig för att krisåtgärder kan behöva förlängas om ekonomin återigen börjar falla kraftigt och därför ha beredskap för att förlänga omställningsstödet. Stödet bör dock anpassas till att gälla för den del av ekonomin som berörs av restriktionerna och rekommendationerna, och den anpassningen och beredskapen menar motionärerna behöver tas fram . Motionärerna anser därför att regeringen bör utvärdera den period som stödet avser och återkomma till med resultatet av en sådan utvärdering (yrkande 2). Vidare betonar motionärerna vikten av att även företag som får finansiering från allmänna medel ska kunna få del av omställningsstödet. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:3631 att det är positivt att regeringen valt att gå vidare med direktstöd till företag som tappat en del av sin omsättning som ett resultat av covid-19. Däremot är motionärerna kritiska till tidsperioden som systemet omfattar och menar att det är otillräckligt att bli kompenserad för ett omsättningstapp om majoriteten av verksamheten äger rum , . Motionärerna anser att regeringen bör utvärdera tidsbegränsningen av stödet (yrkande 1). Motionärerna delar regeringens uppfattning att vinstutdelning inte är kompatibelt med att få stöd från det offentliga. Däremot ställer sig motionärerna frågande till om det är rimligt att införa samma regelverk för småbolag som för stora multinationella företag. Motionärerna anser därför att regeringen bör utvärdera reglerna för vinstutdelning i förhållande till de särskilda förutsättningar som gäller för 3:12-företag (yrkande 2). Vidare framhåller motionärerna vikten av att beivra fusk och brottslighet och anser att regeringen särskilt bör beakta de rättsvårdande instansernas remissyttranden (yrkande 3). Motionärerna avslår regeringens förslag om att godkänna avtal med Europeiska unionen om en garanti för ett europeiskt instrument (SURE) samt förslaget om att ställa ut en statlig garanti till SURE (yrkandena 4 och 5). m.fl. anför i kommittémotion 2019/20:3629 att står bakom de flesta av regeringens förslag för att stärka företagens ekonomiska situation, som likviditetsstöden, permitteringsstödet, hyressubventionerna m.m. Motionärerna menar att omställningsstödet, i sin nuvarande utformning, innebär en oproportionerlig överföring av skattebetalarnas pengar till kapitalägarna. bör därför avslå regeringens förslag till omställningsstöd (yrkande 1). Motionärerna anser dock att det kan finnas ytterligare behov av att hjälpa företagen med deras fasta kostnader och förordar därför ett mer balanserat och träffsäkert system, bl.a. i form av räntefria lån till små och medelstora företag. Omställningsstödet föreslås ändras bl.a. så att stödet enbart går till små och medelstora företag. Maxbeloppet bör sättas till , omsättningskravet bör sättas till och stödet ska bara omfatta företag som beskattas i och som inte har några kopplingar till skatteparadis. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma med förslag som motsvarar den utformning av omställningsstödet som motionärerna föreslår. Vidare anser motionärerna att ett särskilt omställningsstöd bör införas för egenföretagare. Motionärerna är vidare kritiska till regeringens förslag om statliga garantier till Europeiska unionen för lån till medlemsstater (SURE). Motionärerna menar att EU med detta upplägg utvidgar sin överstatliga finanspolitiska makt på ett sätt som är olämpligt, varför bör avslå regeringens förslag om att godkänna avtalet med samt regeringens förslag om att godkänna den föreslagna användningen av anslaget 1:14 inom utgiftsområde 2 i den del som avser SURE, (yrkandena 2 och 3). Motionärerna välkomnar att regeringen tillför ytterligare resurser till kommunsektorn för att stärka välfärden, men framhåller att ytterligare resurser behövs för att både kunna förhindra nedskärningar och förbättra kvaliteten och personaltätheten i välfärden och arbetsvillkoren för alla som hanterar konsekvenserna av coronapandemin. m.fl. (KD) konstaterar i kommittémotion 2019/20:3630 att omställningsstödet ska gälla för månaderna . Motionärerna anser att det är en väl snäv tidsram som riskerar att missa månader av kraftiga omsättningsfall, vilket kan öka risken för att företag behöver vidta kostnadsbesparande åtgärder i form av extra uppsägningar och öka risken för konkurser. Mot bl.a. den bakgrunden anser motionärerna att regeringen bör utvärdera sin bedömning av stödperiodens längd och lämna besked om eventuell förlängning (yrkande 1). Motionärerna välkomnar att regeringen gjort undantag från kravet på F‑skatt för ideella föreningar, stiftelser och trossamfund men menar att det trots detta innebär begränsningar i stödet och att det fortfarande inte är lämpat för dessa organisationer. Viktiga intäkter som t.ex. medlemsavgifter, gåvor och bidrag omfattas inte. Motionärerna anser att det bör göras ett undantag så att sådana bidrag inkluderas i underlaget för omställningsstöd. Regeringen bör därför utvärdera konsekvenserna av den gällande definitionen av nettoomsättning där intäkter som rör medlemsavgifter, gåvor och bidrag inte är inkluderade (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att det bör tydliggöras att privatägda företag omfattas av omställningsstödet oavsett verksamhetsinriktning och därmed att även privat och idéburen verksamhet som finansieras med allmänna medel, såsom vård- och omsorgsföretag, ska omfattas av stödet fullt ut. Regeringen bör därför utvärdera konsekvenserna av den föreslagna lagstiftningen i denna del (yrkande 3). När det gäller jämförelseperioden som anges i propositionen anser motionärerna att den kan vara problematisk av en rad orsaker, varför bör ges möjlighet att tillåta en annan jämförelseperiod. Motionärerna anser därför att regeringen bör utvärdera konsekvenserna av den föreslagna jämförelseperioden mars–(yrkande 5). I motionen framhålls att fasta kostnader närmare ska definieras i kommande förordning. Motionärerna anser att bör klarlägga att fasta kostnader som upphandlad bokföring, administration och it-service bör kunna komma ifråga som underlag vid beräkning av omställningsstöd. Regeringen bör därför utvärdera tillämpningen av beräkningsunderlaget för fasta kostnader (yrkande 4). När det gäller avräkning vid försäkringsersättning anser motionärerna att det är oklart hur omfattande underlag som krävs i ett företags ansökan om omställningsstöd för att det ska anses klarlagt att försäkringsersättning inte kommer att erhållas. Motionärerna anser att det bör räcka med att ett företag intygar att man utrett möjligheterna till försäkringsersättning genom kontakt med sitt försäkringsbolag. Regeringen bör utvärdera kravnivån på underlag vid bedömning av om en försäkring för ekonomiskt bortfall ska innebära en avräkning från omställningsstödet (yrkande 6). Vidare anser motionärerna att det är av största vikt att ideella föreningar och trossamfund som omfattar flera juridiska personer kan söka omställningsstöd som en enhet för att stödet ska få någon verklig effekt för ideella organisationer. Motionärerna menar att det därför bör införas en särskild bestämmelse, eller regleras i kommande förordning, att ideella föreningar och trossamfund som omfattar flera juridiska personer ska ha möjlighet att betraktas som en koncern när de tillhör en riksorganisation. Regeringen bör utvärdera konsekvenserna av att ideella föreningar och trossamfund hanteras som enskilda föreningar och inte som en koncern (yrkande 7). Spridningen av det nya coronaviruset har fått mycket stora konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten. har beslutat om sju extra propositioner med förslag om ändringar i statens budget . Utskottet konstaterar att coronaviruset även fortsättningsvis bedöms få betydande konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det finns anledning att vidta ytterligare åtgärder för att möjliggöra nödvändig utbyggnad av kapaciteten för testning och smittspårning, mildra de negativa effekterna för näringsliv, kommuner och regioner samt bidra till de stödåtgärder som vidtas inom EU. Spridningen av covid-19 har påverkat svenska företag drastiskt. Flera åtgärder har också införts som t.ex. korttidsarbete, hyresstöd och möjlighet till anstånd med skatteinbetalningar. De företag som har haft ett stort omsättningstapp kan dock ha höga fasta kostnader som försvårar för företagen att ställa om verksamheten och som inget av de nuvarande stöden träffar. Som regeringen framhåller kan det leda till att även i grunden livskraftiga företag riskerar att inte överleva krisen. För att undvika detta anser utskottet att det omställningsstöd som regeringen föreslår bör införas. Samtliga av och regeringen beslutade stödåtgärder med anledning av covid-19 har haft som syfte att överbrygga de påfrestningar som sjukdomen innebär på samhället. Stödåtgärderna har varit omfattande och fattats beslut om , i många fall med bred politisk enighet. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att följa upp vidtagna åtgärder, och utskottet konstaterar att regeringen avser att göra en utvärdering av omställningsstödet när det varit i kraft och, om det visar sig finnas behov av det, lämna förslag till lämpliga anpassningar av regelverket. Med hänsyn till de betydande belopp som de beslutade stödåtgärderna innebär anser utskottet att regeringen bör granska stödåtgärdernas sammanlagda påverkan på företagen. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt understryka behovet av att dessa utvärderingar görs skyndsamt och fortlöpande då konsekvenserna av covid-19 för svenska företag i många fall kan bli omedelbara. Covid-19 påverkar i alla delar svensk företagsamhet. Förutsättningarna för att ta del av de olika stödåtgärderna för företagen kan dock variera. Ett exempel på detta är den nuvarande situationen för enskilda näringsidkare som förlorat hela eller stora delar av sina intäkter. Även om många viktiga åtgärder vidtagits för att mildra krisens konsekvenser för enskilda näringsidkare anser utskottet att regeringen bör återkomma med åtgärder som särskilt stärker de enskilda näringsidkarnas möjligheter att överbrygga konsekvenserna av covid-19. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det finns risker med att inrätta SURE. Som regeringen anför undergräver förslaget delvis medlemsländernas egna ansvar för att upprätthålla tillräckligt starka offentliga finanser för att hantera framför allt arbetsmarknadsrelaterade utgifter. Det finns också en risk för att införandet kan bidra till att liknande stödmekanismer av mer permanent natur etableras framöver. Utskottet noterar att den extraordinära situationen med covid-19 kan innebära ett tillfälligt behov av att komplettera nationella åtgärder med viss finansiering på EU-nivå. Utskottet delar regeringens bedömning att SURE skulle förbättra förutsättningarna till långsiktig finansiering till lägre kostnad för länder som drabbats av covid-19, vilket är positivt för svensk ekonomi som är beroende av omvärlden. Utskottet noterar också att förslagets tillfälliga karaktär har tydliggjorts genom ett slutdatum och genom att medlemsstaternas risker kopplade till att garantin infrias har minskat då i första hand EU-budgeten ska användas för att täcka förluster. I likhet med regeringen anser utskottet att den risk som utställandet av garantin innebär är rimlig i förhållande till vad garantin bidrar till att uppnå genom etableringen av SURE. Utskottet påminner om att finansutskottet på förslag av regeringen har tillstyrkt höjda utgiftsramar för utgiftsområde 1, 3, 9, 24 och 25 samt höjda anslagen för 1:6 och 8:1 inom utgiftsområde 9 och anslaget 1:5 inom utgiftsområde 25 (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21). I regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag i bilaga 2 i detta betänkande ingår inte dessa ändringar. I utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag i bilaga 3 i betänkandet är däremot de ändringar som fattar beslut om inkluderade. Förslagen i propositionen innebär att statens utgifter ökar med 2020 och statens lånebehov ökar med motsvarande belopp. Som utskottet tidigare understrukit befinner vi oss i ett exceptionellt läge, och det är helt nödvändigt att vidta långtgående åtgärder för att dämpa effekterna på samhällsekonomin. Dessutom vidtas dessa åtgärder utifrån ett gott statsfinansiellt läge, tack vare det finanspolitiska ramverket som värnats . Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet delvis regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och anslag. Samtliga övriga förslag i propositionen tillstyrks. Utskottet tillstyrker också delvis ett motionsyrkande och avstyrker övriga motionsyrkanden. Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Ändringar i statens budget ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2019/20:181 punkterna 7–10 och motion