bet · H701UbU11 · 2020-03-13 00:00:00 — – lämna författningsförslag som syftar till att skolan ska främja att elever och vårdnadshavare tar del av skolans ordningsregler. Utredaren ska vid genomförandet av uppdraget beakta relevant forskning och studier inom området trygghet och studiero samt redovisa i vilken mån förslagen vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vid genomförandet av uppdraget ska utredaren beakta jämställdhets-, barnrätts- och funktionshindersperspektiven. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna och ska redovisas (regeringens pressmeddelande ). Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling regleras i skollagen och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering och 6 kap. skollagen har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolan och förskolan upprättar en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas. Skolinspektionen och () har ett delat ansvar för tillsynen av att man inom skolan följer de regler som handlar om att barn och elever inte ska utsättas för diskriminering och andra kränkningar. Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och () har tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. BEO vid Skolinspektionen har bl.a. till uppgift att utreda kränkande behandling som riktats mot barn och elever och att företräda barn eller elever i domstol när BEO:s utredning visar att ett barn eller en elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan. DO har ansvar för frågor om trakasserier och diskriminering. En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. se över tillsynsansvaret över diskrimineringslagen när det gäller verksamhet enligt skollagen (dir. 2018:99, 2019:63). Utredaren ska bl.a. analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till Skolinspektionen. Utredaren ska lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag, och uppdraget ska redovisas till Regerings-kansliet . I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är huvudmannen som ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimine-ringslagen (6 kap. 10 §). Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt 6 kap. eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet (6 kap. 11 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. Med anledning av de motionsyrkanden som handlar om trygghet och studiero i olika avseenden vill utskottet anföra följande. Som utskottet uttalat tidigare (bet. 2018/19:UbU8) är en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utskottet kan konstatera att bristande trygghet och studiero samt förekomsten av olika former av skadegörelse och kränkningar är alltför vanliga, och i undantagsfall förekommer det även att elever utsätter varandra för straffbara handlingar (se t.ex. , Skolinspektionen 2018). Vad gäller motionsyrkandet om att införa en skyldighet för skolor att göra polisanmälan vill utskottet hänvisa till att skolor inom ramen för sina egna ordningsregler kan bestämma att en polisanmälan ska göras. tillsatte en utredare som ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kommer noggrant att följa utvecklingen av frågan om trygghet och studiero och regeringens fortsatta arbete inom detta område. Mot ovanstående bakgrund ser inte utskottet skäl att föregripa det arbete som pågår och avstyrker motionerna 2019/20:619 (SD) yrkande 6, 2019/20:3073 (L), 2019/20:3094 (M) yrkande 6 och 2019/20:3248 (C) yrkande 40. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella prov. Jämför reservation 7 (M) och 8 (KD). I motion 2019/20:1389 av och (båda S) yrkande 2 framhålls vikten av att tillåta talsyntes vid nationella prov. I kommittémotion 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att en översyn bör göras för att säkerställa att elever med särskilda behov, såsom synskada eller dyslexi, får det stöd de har rätt till vid nationella prov. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 22 anförs att det är viktigt att alla skolor har ett systematiskt kvalitetsarbete för att säkerställa en likvärdig betygsättning. bör därför få i uppdrag att ta fram en modell för hur betygen ska korreleras mot resultaten i de nationella proven, inte på individnivå men väl på gruppnivå för respektive skola. Bakgrund och gällande rätt Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas i skollagen att meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov (29 kap. 28 § skollagen). Regeringen har meddelat föreskrifter om nationella prov, t.ex. i vilka ämnen det ska finnas nationella prov och när de ska ges. Ytterligare föreskrifter om nationella prov har meddelats av . Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9. Även i specialskolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6 genomförs nationella prov. I årskurs 3 finns nationella prov i matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 6 finns det prov i engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk. I årskurs 9 finns det prov i engelska, matematik, svenska eller svenska som andraspråk samt i något SO-ämne och något NO-ämne. I gymnasieskolan finns det prov i engelska, matematik samt i svenska eller svenska som andraspråk. Vilka prov en elev ska göra beror på vilket program eleven går. Syftet med proven är att stödja betygsättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av om eleven har uppnått kunskapskraven. har riktat tillkännagivanden till regeringen om digitaliserade nationella prov med extern rättning (bet. 2015/16:UbU14 punkt 30, rskr. 2015/16:228) och om digitala och centralt rättade nationella prov (bet. 2016/17:UbU17 punkt 10, rskr. 2016/17:250). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att frågan om digitaliserade nationella prov med extern rättning bereds och att regeringen avser att återkomma till i frågan. Tillkännagivandena är enligt regeringen inte slutbehandlade (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 106). Digitalisering av nationella prov Med utgångpunkt i propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44) pågår arbetet med att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden. Syftet är att effektivisera det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygsättning. har i uppdrag att digitalisera de nationella proven och bedömningsstöden samt skapa möjligheter för extern bedömning av proven (U2017/03739/GV). genomför en försöksverksamhet med ett stegvist införande av digitaliserade prov och extern bedömning. ska eleverna även skriva uppsatserna i vissa nationella delprov på dator eller annan digital enhet. I enlighet med förslagen i propositionen ska resultat på nationella prov särskilt beaktas vid betygsättning. Provens och bedömningsstödens syfte att stödja lärarnas bedömning av elevernas kunskaper, och betygsättningen har även tydliggjorts i berörda förordningar för respektive skolform. För att stärka kvaliteten i provsystemet har i uppdrag att utveckla gemensamma ramverk för utveckling av de nationella proven respektive de nationella bedömningsstöden. I ramverken ska bl.a. kvalitetskriterier för prov-verksamheten anges. Vidare har regeringen beslutat om bestämmelser på förordningsnivå som bl.a. reglerar den försöksverksamhet med digitalisering, extern bedömning och medbedömning som ansvarar för. De ändrade bestämmelserna trädde i kraft . gjorde en delredovisning av regeringsuppdraget Att digitalisera de nationella proven m.m. (U2017/03739/GV, dnr 2019:96). Av redovisningen framgick bl.a. att alla nationella prov enligt uppdraget skulle kunna genomföras digitalt 2022. I ett pressmeddelande från daterat ges följande information. Tidsplanen för införande av digitala nationella prov är justerad. Det innebär att provtjänsten kommer att tas i bruk 2022 för ett antal betygsstödjande digitala bedömningsstöd och att de första digitala nationella proven kommer att genomföras 2023. kommer skolorna att få möjlighet att testa och bekanta sig med den nya digitala provtjänsten. Justeringen görs för att ge både och skolorna den förberedelsetid som behövs. Av pressmeddelandet framgår vidare att digitaliseringen av nationella prov är ett av de största förändrings- och utvecklingsarbeten som genomförts i det svenska skolväsendet. Alla skolor måste ha de tekniska förutsättningarna på plats för att kunna genomföra proven. Genom undersökningar och signaler från försöksverksamheten kan konstatera att skolornas förutsättningar att genomföra digitala nationella prov varierar mycket. Det i kombination med att kontinuerligt stöter på nya utmaningar och vägval med provtjänsten som har varit svåra att förutse gör att man justerar tidsplanen. bedömning är att den ändrade tidsplanen ger både , skolor samt kommuner och enskilda huvudmän den förberedelsetid de behöver. För att prova och utveckla hur tjänsten bidrar till likvärdighet och effektivitet inledde arbetet med 100 försöksskolor . Arbetet kommer att pågå . Att alla nationella prov ska vara digitala medför krav på skolhuvudmännens digitala beredskap. Bland annat kommer skolorna att behöva skaffa nya datorer och surfplattor eller uppgradera sina befintliga datorer och surfplattor så att de kan hantera webbläsare som stöder moderna webbstandarder. tar fram vägledning och stöd inför att de digitala proven införs. Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande om det pågående arbetet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 107). Att införa digitala nationella prov är en högt prioriterad fråga för regeringen. Digitala nationella prov har flera fördelar, bl.a. förväntas de leda till mindre administration och innebära minskade säkerhetsrisker, såsom otillbörlig spridning vid distributionen av provmaterial. Att digitalisera nationella prov är en komplex uppgift för . Parallellt med utvecklingen av digitala prov kommer skolorna att som tidigare tillhandahålla pappersprov, innan dessa slutligen fasas ut. har inlett en försöksverksamhet med digitalisering av proven samt extern bedömning av elevlösningarna, och kan nu med större säkerhet än tidigare beräkna kostnader för arbetet med genomförande och implementering av de nya proven. Det är viktigt att ges rätt verktyg och tillräckliga resurser för att genomföra arbetet och implementeringen av reformen så att konstruktionen av prov och system motsvarar krav och förväntningar. Det är vidare viktigt att samtliga huvudmän är väl förberedda. Regeringen bedömer därför att ytterligare medel bör tillföras för arbetet med att digitalisera de nationella proven. Regeringen föreslog att får förstärkning av medel med för arbetet med att digitalisera de nationella proven. beslutade i enlighet med detta (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:134). Regeringen har beslutat om förordningsändringar som ger ett tydligt stöd för att reglera vad som behövs när det gäller den tekniska infrastrukturen så att det säkerställs att alla elever kan genomföra proven på ett likvärdigt och rättssäkert sätt. Ändringarna i skolformsförordningarna trädde i kraft . Regeringen har även beslutat om att ge i uppdrag att utreda hur central rättning av nationella prov kan införas. I uppdraget ingår att kartlägga de åtgärder som krävs för att central rättning ska kunna införas och föreslå en organisation för en sådan funktion, inom en befintlig statlig myndighet eller som ett självständigt organ, samt en tidsplan för ett införande. ska redovisa förutsättningarna för central rättning samt pedagogiska, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser, inklusive kostnader för införande och drift. Uppdraget gavs genom en ändring av regleringsbrev för (U2019/03315/GV [delvis], U2019/03690/GV) och ska redovisas . Uppdragen bygger delvis på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna (regeringens pressmeddelande ). Vidare har regeringen beslutat om att ge rollen som sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Det innebär enligt regeringen att staten nu tar ett större ansvar för att digitaliseringen av skolan samordnas (regeringens pressmeddelande ). Av budgetpropositionen framgår bl.a. följande om likvärdig betygsättning (prop. 2019/20:1 utg.omr. 99–100). I av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor (nr 475, 2019) analyserar verket hur betyg sätts i relation till resultaten på de nationella proven. En central utgångspunkt för undersökningen är att de nationella proven fungerar som en indikator för att bedöma om betygsättningen är likvärdig mellan skolor och elevgrupper. Resultatet visar en stor variation i betygsättning i relation till de nationella proven och stora skillnader mellan skolor. Enligt finns det inget som tyder på att skillnaderna har minskat . analys visar vidare att betygsättningen i hög grad är relativ, det vill säga att den relateras till den genomsnittliga prestationsnivån hos eleverna på skolorna. Det är enligt en betydligt lägre sannolikhet att en elev får ett högre betyg utifrån sitt resultat på det nationella provet om eleven går i en skola med hög genomsnittlig prestationsnivå. Att betygsättningen i relation till de nationella proven varierar så mycket mellan olika skolor liksom inslaget av relativ betygsättning visar enligt myndigheten på en grundläggande problematik i betygssystemet i fråga om att åstadkomma en nationellt likvärdig kunskapsbedömning. För att nå en markant ökad likvärdighet i betygsättningen krävs enligt systemförändringar i betygssystemet. Sådana systemförändringar behöver enligt myndigheten utredas noggrant och vägas mot tänkbara negativa effekter som förändringarna kan få. Detta utesluter inte vikten av en fortsatt strävan att ge lärare bättre förutsättningar att utveckla en ökad samsyn om hur kunskapskraven ska förstås och på vilka grunder betyg sätts, påtalar . Skolinspektionen genomförde en kvalitetsgranskning av skolhuvudmäns och rektorers arbete för en rättvis och likvärdig betygsättning i (Rättvis och likvärdig betygssättning i ?, Skolinspektionen, dnr 400-2016:11436). Granskningen visar bl.a. att huvudmän och rektorer behöver lägga betydligt större vikt vid att analysera betygsresultat inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet. publicerade myndigheten ytterligare en kvalitetsgranskning på temat betygsättning, i gymnasieskolan med fokus på kursen svenska 3 och högskoleförberedande program (Betygssättning på högskoleförberedande program i kursen svenska 3, Skolinspektionen, dnr 400-2017:10213). Skolinspektionen konstaterar bl.a. att de skolor som granskats inte i någon egentlig mening samverkar när det gäller betygsättning. Även här saknades en analys av betygsresultat på såväl övergripande nivå som på lärarnivå. Det bör noteras att myndigheten valde ut de skolor som hade en stor avvikelse mellan betyg och resultat på nationella prov, och att urvalet således inte är representativt. Skolinspektionen bedömer dock att granskningen visar på en problematik som kan generaliseras. Att genomföra nationella prov med elever som har läs- och skrivsvårigheter På finns information om att genomföra nationella prov med elever som har läs- och skrivsvårigheter. Det finns pågående rättsprocesser som handlar om denna fråga (webbplats). I interpellationsdebatt och svar på en fråga i under detta om att genomföra nationella prov med elever som har läs- och skriv-svårigheter har utbildningsminister svarat bl.a. följande (ip. 2018/19:315 av [L], och fr. 2019/20:753 av [M]). Skollagen är tydlig med att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Det kan innebära stödinsatser i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. En elevs behov av stödinsatser kan visa sig i undervisningen genom exempelvis användning av ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller genom resultatet på ett nationellt prov. Det är därför viktigt att eleverna får genomföra de nationella proven på ett sätt som gör att de kan visa hur deras kunskaper och förmågor förhåller sig till kunskapskraven. För vissa elever behöver proven anpassas i samband med genomförandet, t.ex. genom förlängd provtid eller att provet delas upp på flera tillfällen. Det är som på regeringens uppdrag ansvarar för de nationella proven. framhåller i sin information att sådana anpassningar måste utgå från varje elevs förutsättningar och att det därför inte går att generellt slå fast vilka anpassningar som ska göras i olika fall. Som stöd ger exempel på olika anpassningar i lärarinformationen till respektive prov. framhåller dock vikten av att skolan genomför anpassningar så att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som respektive delprov avser att pröva. Om det finns särskilda skäl kan rektorn vidare fatta beslut om att en elev inte behöver genomföra ett nationellt prov eller ett delprov. Regeringen har gett i uppdrag att digitalisera de nationella proven. I det uppdrag som regeringen gett myndigheten ingår att så långt som möjligt sträva efter att säkerställa de nationella provens tillgänglighet och användbarhet för alla elever, inklusive elever med funktionsnedsättning, för att inte begränsa elevens möjlighet att visa sina kunskaper i provsituationen. När det gäller motionsyrkanden om att bl.a. en översyn bör göras för att säkerställa att elever med särskilda behov får det stöd de har rätt till vid nationella prov vill utskottet hänvisa till de svar utbildningsminister gett i under innevarande . Utbildningsministern säger bl.a. att skollagen är tydlig med att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1389 (S) yrkande 2 och 2019/20:3088 (M) yrkande 2. När det gäller motionsyrkandet om att ge i uppdrag att ta fram en modell för hur betygen ska korreleras mot resultaten i de nationella proven, delar utskottet motionärernas uppfattning om att frågan om likvärdig betygsättning är viktig. Frågan har varit aktuell , bl.a. har analyserat hur betyg sätts i relation till resultaten på de nationella proven i rapporten av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor (, rapport 475, 2019). En central utgångspunkt för undersökningen är att de nationella proven fungerar som en indikator för att bedöma om betygsättningen är likvärdig mellan skolor och elevgrupper. Det pågår således ett utvecklingsarbete med denna fråga. Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motion 2019/20:3188 (KD) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa en centralt samordnad granskning av läromedel och om en stärkt rätt till skolbibliotek. Jämför reservation 9 (C) och 10 (V). Enligt partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 3 bör möjligheterna att införa en centralt samordnad granskning av läromedel för stöd till lärare ses över. Syftet är, enligt motionärerna, att granska läromedel efter deras kvalitet och i vilken mån de speglar läroplanen samt beaktar jämställdhetsaspekter. Det ska inte resultera i en tvingande lista utan ses som ett stöd för lärarna i deras val av läromedel. Motsvarande framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 2. I partimotion 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 1 framhålls att skolbiblioteket ska vara en integrerad del av skolan och att alla skolor ska ha skolbibliotek med utbildad personal. Även om omfattningen av dessa bibliotek kan variera ska det enligt motionärerna inte räcka med biblioteksbussar eller stadsbibliotek. Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att elevernas rätt till skolbibliotek stärks. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av förarbetena till skollagen framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, pröva och sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet. Vidare framgår det att formuleringen om vetenskaplig grund och erfarenhet tydliggör lärares ansvar att bedriva undervisning som vilar på vetenskaplig grund (prop. 2009/10:165 s. 223 f.). Enligt skollagen ska alla elever utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap. 10 §, 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 §). Enligt Lgr 11 är det rektorn som har ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg.