bet · H701SfU22 · 2020-04-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår ett flertal motionsyrkanden om bl.a. visum för s.k. högkvalificerad arbetskraft, behovsprövning av arbetskraftsinvandring, villkor för arbetstillstånd, handläggningstider och åtgärder mot missbruk av regler. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, KD, L) och tre särskilda yttranden (C, V, KD). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Attrahera högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (M) 2.Attrahera högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (SD) 3.Arbetstillstånd, punkt 2 (M) 4.Arbetstillstånd, punkt 2 (SD) 5.30-dagarsgaranti, punkt 3 (M, SD, KD) 6.Administration i övrigt, punkt 4 (SD) 7.Administration i övrigt, punkt 4 (L) 8.Åtgärder mot missbruk av regler m.m., punkt 5 (M) 9.Åtgärder mot missbruk av regler m.m., punkt 5 (SD) 1.Attrahera högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (C) 2.Attrahera högkvalificerad arbetskraft, punkt 1 (KD) 3.Åtgärder mot missbruk av regler m.m., punkt 5 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:828 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:1471 av och (båda M), 2019/20:1994 av (M) yrkandena 3 och 4, 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkandena 6, 7 och 10, 2019/20:2744 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2881 av Boriana (M) yrkande 1, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:3138 av och (båda S), 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 8, 9, 11 och 12, 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 15 samt 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 5 (M, SD, KD) 2019/20:1994 av (M) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2744 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 10 samt 2019/20:3215 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (L) Åtgärder mot missbruk av regler m.m. 2019/20:178 av (C), 2019/20:1016 av (M) yrkande 3, 2019/20:1869 av m.fl. (S), 2019/20:2881 av Boriana (M) yrkande 3, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2019/20:3120 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 14, 17 och 19, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (V), (MP), (M), (M), (M), (M), (L), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). I detta betänkande behandlar utskottet ett flertal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Yrkandena rör bl.a. högkvalificerad arbetskraft, behovsprövning av arbetskraftsinvandring, handläggningstider och villkor för arbetstillstånd samt missbruk av regler. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om visum för s.k. högkvalificerad arbetskraft, om behovsprövning av arbetskraftsinvandring, om villkor för arbetstillstånd och om åtgärder mot missbruk av regler. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (M), 4 (SD), 5 (M, SD, KD), 6 (SD), 7 (L), 8 (M) och 9 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C), 2 (KD) och 3 (V). Bestämmelser om Schengenvisering finns i EU:s viseringskodex, förordning EG nr 810/2009, och ska tillämpas på alla tredjelandsmedborgare som är skyldiga att inneha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser. Förordningen gäller viseringar för transiteringar eller planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar . I 3 kap. 4 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, anges att nationell visering får beviljas om det finns särskilda skäl. En sådan visering ger tillstånd att resa in i och vistas i och får beviljas än , dock högst . Som huvudregel ska en utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ha ett arbetstillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Det finns dock undantag för vissa utlänningar, bl.a. medborgare i de nordiska länderna och i och för dem med uppehållsrätt eller permanent uppehållstillstånd i . Utlänningen ska vidare ha ansökt om arbetstillstånd och fått det beviljat före inresan i landet (6 kap. 4 § UtlL). Vissa undantag finns, bl.a. för ärenden som gäller förlängning av arbetstillstånd. Enligt 6 kap. 2 § UtlL får ett arbetstillstånd ges till en utlänning som erbjudits anställning, om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig, och lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Arbetstillstånd får endast ges om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Arbetstillstånd får inte ges än och inte än anställningstiden. Sammanlagt får tillståndstiden uppgå till högst eller, om det finns särskilda skäl, till . Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slags arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete (6 kap. 2 a § UtlL). En utlänning som under fyra av haft uppehållstillstånd för arbete får beviljas permanent uppehållstånd enligt 5 kap. 5 § UtlL. Migrationsöverdomstolen har uttalat att en helhetsbedömning av villkoren under hela tillståndsperioden ska göras (MIG 2017:25). I ett senare avgörande har domstolen uttalat att kravet om en inkomst på varit uppfyllt även då inkomsten understigit det beloppet under tre av 48 månader (MIG 2018:12). När det gäller bristyrken ska enligt 5 kap. 12 § utlänningsförordningen, förkortad UtlF, besluta om en förteckning över arbeten inom vilka det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. Förteckningen ska upprättas i samråd med Arbetsförmedlingen och sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare ska ges tillfälle att yttra sig. Enligt 4 kap. 4 a § UtlF får tidsbegränsat uppehållstånd beviljas en familjemedlem (bl.a. make/sambo, släkting i rakt nedstigande led till utlänningen) om utlänningen beviljats tidsbegränsat uppehållstånd för arbete. Uppehållstånd ska beviljas i samma omfattning som för den utlänning som anknytning finns till. Ett arbetstillstånd kan återkallas för en utlänning som medvetet lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Ett arbetstillstånd får även återkallas om det finns särskilda skäl (7 kap. 1 och 2 §§ UtlL). Vidare får ett uppehållstånd återkallas för en utlänning som rest in i landet, om utlänningen har beviljats arbetstillstånd och anställningen upphört, om inte utlänningen har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan därefter beviljats (7 kap 3 § UtlL). Enligt 7 kap. 7 e § UtlL ska som regel ett uppehållstånd för arbete återkallas bl.a. om förutsättningarna för arbetstillståndet är uppfyllda eller om det erbjudna arbetet inte påbörjats . Undantag kan göras om arbetsgivaren avhjälper bristen utan att har vidtagit någon åtgärd. I fråga om egenföretagare gäller enligt 5 kap. 5 § UtlL att uppehållstånd får beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Om utlänningen ska bedriva näringsverksamhet ska han eller hon ha förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Ett tidsbegränsat uppehållstånd får beviljas enligt 5 kap. 10 § UtlL för den som önskar vistas i landet bl.a. för att bedriva näringsverksamhet. Enligt Migrationsöverdomstolen (MIG 2008:24) krävs för att uppehållstånd ska beviljas för egna företagare att den sökandes företagsplaner är realistiska, vilket bl.a. innebär att utlänningen måste ha en reell förmåga att driva den aktuella verksamheten. För att de ska anses realistiska ska sökanden kunna försörja sig på inkomsterna från näringsverksamheten och visa att han eller hon har ett verkligt och bestämmande inflytande över den. Vidare måste sökanden visa att han eller hon i vart fall har egna medel att leva av. Grundläggande bestämmelser om EU-blåkort finns i EU:s blåkortsdirektiv (2009/50/EG) vars bestämmelser är införda bl.a. i 6 a kap. utlänningslagen. Enligt 6 a kap. 1 § UtlL ska en utlänning som har erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad anställning. Detta gäller om lönen är minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i (lönetröskeln) och lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Vidare krävs att utlänningen kan visa att han eller hon har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller från inresan i , och rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. En anställning ska anses vara högkvalificerad om den förutsätter att utlänningen har en relevant och särskild kompetens för den i form av slutförda studier som motsvarar 180 högskolepoäng eller yrkeserfarenhet inom det yrke eller den bransch som anställningen avser. Om den högkvalificerade anställningen gäller ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i . Ett EU-blåkort ska enligt 6 a kap. 5 § UtlL gälla i högst med möjlighet till förlängning. Sammanlagt får tillståndstiden inte vara längre än . Därefter kan permanent uppehållstånd beviljas. Enligt 6 a kap. 7 § UtlL ska EU-blåkortet knytas till en viss anställning och avse ett visst slags arbete för att därefter endast knytas till ett visst slags arbete. Åtgärder mot missbruk av regelverket Av 6 kap. 6 a § UtlF följer att får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillstånd enligt den bestämmelsen är uppfyllda . En arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § UtlL ska på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete (6 kap. 6 b § UtlF). Enligt 20 kap. 5 § UtlL döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd till böter eller fängelse i högst . En fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd ska betala en särskild avgift om utlänningen inte har rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd (20 kap. 12 § UtlL). Den som har begått ett brott som avses i 20 kap. 5 § första stycket 1 UtlL (har en anställd utlänning som inte har rätt att vistas i ) får på yrkande av allmän åklagare för av högst fråntas sin rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut eller kommit honom eller henne till del (20 kap. 15 § UtlL). Enligt 16 § samma kapitel kan även en återbetalningsskyldighet inträda. får genomföra en inspektion för att kontrollera om en arbetsgivare har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller som har rätt att vistas här men saknar arbetstillstånd. Inspektioner får endast genomföras inom verksamhetssektorer som är identifierade som risksektorer i enlighet med artikel 14 i det s.k. sanktionsdirektivet (2009/52/EG). En inspektion får genomföras på arbetsplatser och i lokaler där arbetsgivaren bedriver näringsverksamhet och utan att arbetsgivaren underrättas i förväg (9 kap. 14 och 15 §§ UtlL). Lagen (2013:644) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i gäller för en arbetsgivare som inte har vidtagit sådana kontrollåtgärder som avses i 20 kap. 12 § andra stycket UtlL (dvs. inte kontrollerat utlänningens rätt att vistas i ) men som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas här. Enligt 4 och 5 §§ har en utlänning som utfört arbete under sådana förhållanden rätt till lön och annan ersättning från sin arbetsgivare. Vid tvist mellan utlänningen och arbetsgivaren ska, om inte någon av dem visar annat, lönen eller ersättningen anses motsvara den minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen och utlänningen ska anses ha utför tre månaders heltidsarbete. Attrahera högkvalificerad arbetskraft och investerare m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:2256 yrkande 6 ett tillkännagivande om att införa en s.k. one-stop-shop för myndighetskontakter för högkvalificerad arbetskraft. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att införa ett speciellt visum för högkvalificerad arbetskraft som vill söka jobb i . I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att förenkla reglerna om visum för dem som vill investera och starta företag i . I motion 2019/20:828 av m.fl. (M) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att se över reglerna för visum för utländska experter, startup-företag och investerare. Motionärerna anser att det bör införas särskilda talangvisum för att locka högkvalificerad arbetskraft. I motion 2019/20:1471 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att ta fram en talangstrategi. Enligt motionärerna bör bl.a. talangvisum för högkvalificerad arbetskraft införas och s.k. one-stop-shop för talanger inrättas. I motion 2019/20:1994 av (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att införa talangvisum för högkvalificerade personer. I samma motion yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ändra reglerna för att underlätta för talangfulla personer att söka sig till för att starta företag och investera pengar. Enkla och tydliga regler bör enligt motionären införas för investerare och företagare. I motion 2019/20:2881 av Boriana (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att det ska bli lättare att attrahera högkvalificerad arbetskraft. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3120 yrkande 1 ett tillkännagivande om krav på höga kvalifikationer i arbetskraftsinvandringen. Därmed avses enligt motionärerna t.ex. högre utbildning, längre erfarenhet inom ett specialiserat område, yrkesutbildning eller liknande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en förteckning över bristyrken. På lista finns bl.a. servitörer och taxiförare. Eftersom arbetskraftsinvandring ska sätta höga kvalifikationer i fokus måste listan förändras. I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om ett förstärkt blåkortssystem. Även om blåkortssystemet är införlivat i svensk rätt bör lagstiftningen ändras för att dra nytta av den högkompetenta arbetskraft som söker sig till via blåkortssystemet. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om övrig arbetskraftsinvandring. Om en arbetsgivare inte lyckas hitta eftersökt kompetens inom och EU till en anställning som kvalificerar sig för blåkort eller bristyrkesförtur ska en ansökan med en beskrivning av sökandens särskilda kvalifikationer, ansökningsprocessen samt en motivering till varför ett undantag bör medges kunna göras. Tjänsten ska ha varit tydligt utannonserad på för branschen lämpliga plattformar, som minst motsvarar Eures, under minst . m.fl. (C) begär i kommittémotion 2019/20:3244 yrkande 5 ett tillkännagivande om att se över hur det kan göras mer attraktivt för arbetskraftsinvandrare att komma till . Åtgärder måste enligt motionärerna vidtas så att arbetskraft väljer just . Det krävs vidare ett fungerande och mer samordnat system när arbetstagaren kommer hit. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2019/20:3260 yrkande 6 ett tillkännagivande om att värna arbetskraftsinvandringen. Livsmedelsbranschen är enligt motionärerna beroende av tillfälligt anställd personal som är visstidsanställda eller säsongsanställda. Det är därför viktigt att slå vakt om flexibla arbetsformer. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 27 ett tillkännagivande om arbetskraftsinvandring. Enligt motionärerna bidrar arbetskraftsinvandring till att ett land utvecklas och till en växande ekonomi. Motionärerna vill se fler lagliga vägar in i för den som vill komma hit och arbeta. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:2744 yrkande 1 ett tillkännagivande om att arbetskraftsinvandring handlar om tillväxt och konkurrenskraft. Bristen på kompetens hindrar många företag från att växa och bidra till tillväxt. Det måste därför bli lättare att anställa människor med nyckelkompetens från andra länder. I motion 2019/20:3138 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att inrätta en s.k. one-stop-shop för underlätta högkvalificerad arbetskraftsinvandring. Vägen in i kan enligt motionärerna effektiviseras med samordnad information och möjlighet till hjälp av flera myndigheter vid samma tillfälle. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:811 yrkande 5 ett tillkännagivande om att införa behovsprövad arbetskraftsinvandring baserad på kompetensbehov. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 19 ett tillkännagivande om en behovs- och kompetensbaserad arbetskraftsinvandring. Arbetsmarknadens behov, möjliggörandet av kompetensutbyte och värnandet av arbetstagares villkor bör enligt motionärerna gälla för arbetskraftsinvandring. I motion 2019/20:3215 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att införa behovsprövad arbetskraftsinvandring för att säkerställa att arbetstillfällen på den svenska arbetsmarknaden i första hand går till befintliga arbetslösa invånare. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:2256 yrkande 2 ett tillkännagivande om att förändra kravet på utannonseringen av en tjänst vid arbetskraftsinvandring så att lagen blir mer anpassad efter dagens arbetsmarknad. Ett krav för arbetstillstånd är att tjänsten är annonserad via Eures. Något krav på att tredjelandsmedborgare ska hitta arbetet via en annons i Eures finns inte. Inte heller kräver EU detta. Det bör därför räcka med ett allmänt krav i lag om att annonsen ska vara synlig för EU-medborgare. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att förändra försörjningskravet vid arbetskraftsinvandring från ett fast belopp till ett krav på att personen i inte ska behöva försörjningsstöd eller annat stöd för att klara ett skäligt uppehälle genom arbete. Försörjningskravet är enligt motionärerna alltför stelbent utformat. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ersätta kravet på kollektivavtalsenlig lön vid arbetskraftsinvandring med en lön kopplad till lönestatistiken. Den som arbetskraftsinvandrar ska inte tjäna mindre än t.ex. den lägst avlönade decilen. I motion 2019/20:3059 av (M) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att kravet på att kollektivavtalen ska var normerande för arbetstillstånd bör ersättas med ett generellt krav på att lönen ska motsvara de faktiska lönenivåerna inom berörd bransch. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet för arbetstillstånd måste göras mer flexibelt och inte fastna vid en strikt tillämpad inkomstgräns på dagens . Så länge en person kan leva ett skäligt liv utan att belasta det offentliga är det enligt motionären inte rimligt att han eller hon utvisas. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att förbudet mot att ha flera anställningar för att kunna få eller behålla ett arbetstillstånd bör slopas. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att beviljandet av arbetstillstånd för och anställning av en utomeuropeisk individ inte bör behöva föregås av att samma jobb först utannonseras i EU:s platsbank Eures. Enligt motionären bör även andra plattformar som är tillgängliga för alla vara godtagbara. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3120 yrkande 11 ett tillkännagivande om en möjlighet att byta arbetsgivare och yrkestitel. Arbetstillstånd bör beviljas för yrkeskategorier i stället för att knytas till en specifik arbetsgivare. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om grundläggande krav för arbetstillstånd. Anställningsvillkoren bör enligt motionärerna motsvara minst kollektivavtalsliknande villkor och i övrigt följa svensk lag. Vidare ska arbetstagaren redan vid inresan ha en giltig sjukförsäkring och ett ordnat boende samt medföljande behandlas enligt övriga regler för anhöriginvandring. I motion 2019/20:3215 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen om semesteruttag och utbetalning av lön till personer som gynnar det svenska näringslivet. Personer som investerat i svenska företag och gynnar svensk arbetsmarknad ska inte riskera att utvisas för att de inte tagit ut tillräckligt mycket lön eller för lite semester. Handläggningstider och administration i övrigt m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:2256 yrkande 5 ett tillkännagivande om att bör få öronmärkta anslag för handläggning av ansökningar om arbetstillstånd. Motionärerna anser att en 30-dagarsgaranti vid komplett ansökan bör införas. Detsamma ska gälla vid ansökan om förlängning. En del av förvaltningsanslag bör därför öronmärkas för handläggning av dessa ansökningar. I motion 2019/20:1994 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om handläggningstider och rättspraxis. har enligt motionären ohemula handläggningstider och en rättspraxis där småfel leder till att arbetstillstånd inte ges eller inte förlängs. Ny lagstiftning krävs så att inte småfel kan stoppa en ansökan. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att underlätta myndighetsadministration för personer som kommer till för att studera, arbeta, starta företag eller investera pengar. Att få ett samordningsnummer kan t.ex. ta . m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3120 yrkande 8 ett tillkännagivande om tydliga regler och en lätthanterlig ansökningsprocess. bör få i uppdrag att förtydliga vilka regler som gäller och förenkla ansökningsprocessen så att intressenter kan överblicka vilka krav som kommer att ställas. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om en 30-dagarsgaranti vid komplett ansökan om arbetstillstånd. Motionärerna vill korta handläggningstiderna och öka möjligheterna till digitalisering. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om ökat fokus på arbetsmarknads- och studerandeärenden. Arbetsgivare får vänta orimligt länge på att få anställa högkvalificerad arbetskraft och utländska studenter har inte fått sitt tillstånd förrän efter terminsstart. I motion 2019/20:3215 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att ska prioritera högkvalitativ arbetskraftsinvandring framför lågkvalitativ. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 28 ett tillkännagivande om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och införa en 30-dagarsgaranti. Garantin ska enligt motionärerna gälla vid komplett ansökan. Vidare bör kravet på fackligt yttrande ses över och digitaliseringen öka. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:2744 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över myndighetsansvaret för frågan om arbetskraftsinvandring. Enligt motionärerna finns det skäl att lyfta frågan om vilken myndighet som är mest lämpad för att hantera frågor om arbetskraftsinvandring. handläggningstider är t.ex. alltför långa. Åtgärder mot missbruk av regelverket I motion 2019/20:1016 av (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att se över straffskalorna för brott som gäller utnyttjande av olaglig arbetskraft. De som inte följer lagar och regler måste få kännbara straff. I motion 2019/20:2881 av Boriana (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om en översyn av reglerna för arbetskraftsinvandring av lågkvalificerad arbetskraft. Etniska nätverk anställer enligt motionären släktingar och bekanta från sina hemländer som ett sätt att få uppehållstånd i . m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3120 yrkande 13 ett tillkännagivande om ytterligare åtgärder för att stoppa kompetensutvisningar.