bet · H701UU7 · 2020-05-08 00:00:00 — föreslår att lägger redogörelsen och skrivelsen till handlingarna och avslår motionen. I betänkandet finns en reservation (SD, KD). Redogörelse /20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och . Ett yrkande i en följdmotion till skrivelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och , punkt 2 (SD, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:25 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse /20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten lägger redogörelse /20:OSSE1 till handlingarna. Skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och 2019/20:3429 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2019/20:25 till handlingarna. Reservation (SD, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (V), (KD), (L), (M), (M), (M), (C), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande redogörelse /20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Utskottet behandlar också regeringens skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och . En följdmotion med ett yrkande har väckts med anledning av skrivelsen. gjordes en föredragning för utrikesutskottet av kabinettssekreterare om den europeiska säkerhetsordningen och . Vidare informerade regeringen utskottet om förberedelsearbetet inför det svenska ordförandeskapet. I redogörelse /20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten redogör OSSE-delegation för verksamheten inom och för den svenska delegationens arbete . I redogörelsen anförs att parlamentariska församlings sommarmöte ägde rum den 4–i och samlade över 250 parlamentariker från , och . Temat för sessionen var parlamentens roll i fråga om att främja säkerhet genom hållbar utveckling. Den svenska delegationen har aktivt lyft upp frågor om mänskliga rättigheter, minoriteters rättigheter samt kvinnors och hbtq-personer ställning som utmanas i flera av OSSEs länder. Församlingens budget uppgick till för perioden till (budgetåret börjar ). Den svenska delegationens bidrag uppgick till . I skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och redogör regeringen för verksamheten inom . I skrivelsen anförs att verksamhet och fortsatt dominerades av den pågående ryska aggressionen mot och den olagliga annekteringen av samt av det försämrade säkerhetspolitiska klimat som följt i spåren av detta. De kraftigt divergerande politiska perspektiven inom organisationen i centrala frågor som den rysk-ukrainska konflikten, de utdragna konflikterna och organisationens mandat att arbeta med det breda säkerhetsbegreppet fortsatte att skapa låsningar i samarbetet. särskilda observationsmission i , utgör fortsatt organisationens största fältmission. Inom tredje dimension är dess årliga översynskonferens (HDIM) det viktigaste mötet, där civilsamhällesaktörer deltar aktivt. arbetar även aktivt med tre utdragna konflikter, nämligen , och Transnistrien. övergripande mål har fortsatt varit att säkerställa att deltagande stater lever upp till organisationens normer, principer och åtaganden liksom att stärka EU:s röst i organisationen. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelse /20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten och skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och till handlingarna samt avslår motionsyrkandet. Jämför reservationen (SD, KD). I kommittémotion 2019/20:3429 av m.fl. (SD) anförs att regeringen aktivt bör verka inom tredje dimension för att sätta särskilt fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa minoriteter i de stater som är medlemmar i . Utskottet konstaterar inledningsvis att är världens största regionala säkerhetsorganisation med 57 deltagande stater i , , och . som struktur byggdes på grunden som lades genom Helsingforsslutakten . verkar för att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar tre dimensioner: en säkerhetspolitisk, en ekonomisk och miljömässig samt en som rör demokrati och mänskliga rättigheter. Organisationens särskilda styrka ligger bl.a. i dess breda krets av deltagande stater, den konfliktförebyggande verksamheten, det breda spektrumet av institutioner och instrument som medger snabb och flexibel konflikthantering samt den utbredda fältnärvaron. Den europeiska säkerhetsordningen är till stor del kodifierad i grunddokument som slår fast principer och de deltagande staternas politiska åtaganden. Utskottet vill alltjämt understryka vikten av att fortsätter att aktivt stödja och verkar för att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen. Utskottet noterar att den parlamentariska församlingen observerade nio val och att den svenska delegationen deltog i sju av dessa. Arbetet med valobservationer är en viktig beståndsdel i verksamhet och utskottet ser positivt på att svenska ledamöter fortsatt deltar aktivt i dessa. Utskottet anser att riksdagsledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt delegationsarbete dels skapar möjlighet för ledamöterna att i internationella sammanhang skapa opinion för svenska synsätt, dels ger berörda ledamöter möjlighet att i direkt kontakt med sina väljare spegla opinioner i omvärlden och därvid skapa ökad internationell förståelse. Utskottet värdesätter därför att nationella parlamentariker kan vara representerade i interparlamentariskt samarbete. Enligt riksdagskommittén (betänkande 2005/06:RS3), bör också mindre partier bör komma i fråga för sådana delegationer. I sådana sammanhang är det naturligt att delegationer deltar i möten med andra länders parlamentariker, regeringar och civilsamhällesorganisationer. Utskottet välkomnar att under i enhälligt utsågs till att vara ordförande 2021. Utskottet ser också positivt på att som ordförande kommer att fortsätta att prioritera arbetet för att återställa respekten för de principer som den europeiska säkerhetsordningen vilar på. Regeringen uppmanas att löpande informera utskottet om förberedelsearbetet samt att förankra viktiga avvägningar i utskottet under ordförandeskapet. Regeringen informerade utskottet om förberedelsearbetet inför ordförandeskapet . Utskottet noterar vidare att , bl.a. inom ramen för sitt kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (Odihr), arbetar i medlemsstaterna med att skydda och främja frihet när det gäller religions- eller övertygelseuppfattning. Detta inkluderar specifikt arbete mot diskriminering av kristna. Frågan om religions- och övertygelsefrihet behandlas mer ingående i utskottets betänkande om mänskliga rättigheter (betänkande 2019/20:UU15). Med anledning av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motion 2019/20:3429 av m.fl. (SD). Utskottet föreslår att lägger redogörelsen och skrivelsen till handlingarna. Skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och , punkt 2 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3429 av m.fl. (SD) och lägger skrivelse 2019/20:25 till handlingarna. De politiskt bindande åtagandena i tredje dimension syftar till att säkerställa att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut, att upprätthålla rättsstatens principer, att bygga upp och bevara demokratiska institutioner samt att motverka intolerans och diskriminering. I regeringens skrivelse redogör man för att aktivt bidragit till att stärka de rättsstatliga aspekterna av säkerhetsarbete. Man redogör vidare för att man som en av 16 deltagande stater deltagit i aktiveringen av de s.k. Wien- och Moskvamekanismerna, vilka är särskilda verktyg för att övervaka tillämpningen av åtagandena inom den mänskliga dimensionen och att anledningen till detta är oron över situationen för de mänskliga rättigheterna, specifikt förföljelser av hbt-personer, i den ryska delrepubliken . Det är förvisso positivt att deltar aktivt i dessa frågor men regeringens oro bör även omfatta den allt mer ökande diskrimineringen av och intoleransen mot kristna och andra religiösa minoriteter inom deltagande stater. På flera håll i 57 deltagande stater vittnar man nämligen om att diskriminering av andra religioner och religiösa inriktningar ökar i takt med att skolor och moskéer, sponsrade av , etableras. Många upplever hotet komma från den snabbt växande wahhabitiska trosriktningen inom islam, med epicentrum i . Och trots att många av länderna har religionsfrihet instiftat i grundlagen oroas allt fler över att våga visa annan religiös övertygelse. Inte sällan är det kristna minoriteter som far mest illa. Vid parlamentariska församlings sommarmöte i föreslog företrädare i en resolution att man borde uppmärksamma, fördöma och åtgärda den diskriminering av kristna och andra religiösa minoriteter som sprider sig i flera av organisationens deltagande stater. Resolutionen antogs av församlingen och blev en del av slutdokumentet från Luxemburgmötet. Den parlamentariska församlingen inom uttrycker i slutdokumentet stor oro över att diskrimineringen och förtrycket av minoritetsreligioner i vissa av deltagande stater verkar ha ökat i omfattning . Detta inkluderar även institutionellt förtryck, genom förtryckande rättsakter mot olika kristna trosinriktningar, som kan leda till att man underlättar och uppmuntrar till hatbrott mot de som tillhör dessa trosinriktningar. Man noterar med oro att denna diskriminering inkluderar • vag eller tvetydig lagstiftning när det gäller religionsfrihet, vilket tillåter myndigheter att vidta godtyckliga åtgärder mot vissa kyrkor, inklusive tillslag och nedläggningar, bl.a. mot ”huskyrkor” i landsbygdsregioner som saknar officiellt registrerade kyrkobyggnader • förtryck av och godtyckliga handlingar mot vissa trosinriktningar och deras prästerskap i ockuperade territorier • förbud för vissa trosinriktningar att få eller förnya registrering av sina samfund, eller tjänster, eller att utföra missionsarbete eller att bygga nya kyrkobyggnader på grund av ogenomskinliga eller partiska ”zonstandarder” • officiell stigmatisering av dem som konverterar till kristendomen, inklusive påtryckningar för att de ska avstå från sin tro, förverkande av biblar och annan religiös litteratur eller begränsningar för utnämningar av kyrkoansvariga. I slutdokumentet uppmanar man deltagande stater att ta hänsyn till ökad diskriminering mot kristna och anhängare av andra trosuppfattningar i minoritet. Man erkänner den fulla suveräniteten i alla kristna trosinriktningar och deras kyrkliga organ, deras oberoende från politiska påtryckningar och deras rättigheter att fatta sina egna beslut oavsett politiska konflikter. parlamentariska församling rekommenderar därför att vidta åtgärder mot diskriminering. bör mot denna bakgrund inom tredje dimension aktivt verka för att särskilt sätta fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa trosuppfattningar i minoritet inom deltagande stater. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:25 Regeringens skrivelse 2019/20:25 Verksamheten inom () och . 2019/20:3429 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör verka inom tredje dimension för att sätta särskilt fokus på att bekämpa den ökande diskrimineringen av kristna och andra religiösa minoriteter i de stater som är medlemmar i , och detta tillkännager för regeringen. Redogörelse /20:OSSE1 svenska delegations redogörelse om verksamheten .