bet · H701MJU14 · 2020-04-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om kemikaliepolitik från allmänna motionstiden /20. Yrkandena rör bl.a. kombinationseffekter av kemiska ämnen, mikroplaster i kemiska produkter, högfluorerade ämnen (PFAS), bekämpningsmedel, information om kemikalier och samarbete mellan olika länders kemikaliemyndigheter. Utskottet hänvisar framför allt till pågående arbete och gällande regler. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, V, KD) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Kombinationseffekter av kemiska ämnen Mikroplast i kemiska produkter Högfluorerade ämnen (PFAS) Utfasning av kemiska bekämpningsmedel Kemisk bekämpning av granbarkborren Finansiering av Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) Samarbete mellan olika länders kemikaliemyndigheter Motioner som bereds förenklat 1.Kombinationseffekter av kemiska ämnen, punkt 1 (M) 2.Mikroplast i kemiska produkter, punkt 2 (M) 3.Mikroplast i kemiska produkter, punkt 2 (KD) 4.Högfluorerade ämnen (PFAS), punkt 3 (M) 5.Utfasning av kemiska bekämpningsmedel, punkt 4 (V) 6.Biologiska bekämpningsmedel, punkt 6 (SD) 7.Information om kemikalier, punkt 7 (M) 8.Finansiering av Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), punkt 8 (M) 9.Samarbete mellan olika länders kemikaliemyndigheter, punkt 9 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kombinationseffekter av kemiska ämnen 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M) Mikroplast i kemiska produkter 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 2 (M) Reservation 3 (KD) Högfluorerade ämnen (PFAS) 2019/20:1191 av (S) och 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 4 (M) Utfasning av kemiska bekämpningsmedel 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 5 (V) Kemisk bekämpning av granbarkborren 2019/20:2230 av (M). 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 6 (SD) 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 7 (M) Finansiering av Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 8 (M) Samarbete mellan olika länders kemikaliemyndigheter 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 9 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (V), (SD), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 44 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som handlar om bl.a. kombinationseffekter av kemiska ämnen, mikroplaster i kemiska produkter, högfluorerade ämnen (PFAS), bekämpningsmedel, information om kemikalier och samarbete mellan olika länders kemikaliemyndigheter. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkandena som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Grundläggande för kemikaliepolitikens inriktning är de mål som och regeringen har antagit och som ingår i det nationella miljömålssystemet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljömåls-systemet består av ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål samt etappmål för olika områden. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är och har varit en viktig utgångspunkt för den svenska kemikaliepolitiken och de ställningstaganden som gjort inom EU och internationellt. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet (prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185) har antagits. Syftet med strategin är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Strategin för en giftfri miljö utgörs av åtta etappmål och av insatser som bidrar till att nå etappmålen, miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den innehåller åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå med tyngdpunkt på att tillämpa och stärka för kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 18). Handlingsplan för en giftfri vardag Handlingsplanen för en giftfri vardag är en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag sträcker sig fram (prop. 2013/14:1 utg.omr. redovisade Kemikalieinspektionen hur handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 kunde vidareutvecklas för perioden –2020 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2020 – Skydda barnen bättre, rapport 5/14). Planen fokuserade på att även i fortsättningen skydda människans fortplantning och barns hälsa genom olika åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. beslutade regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö –2017. Av uppdraget framgick det att Kemikalieinspektionen inom ramen för befintliga anslag skulle utveckla och genomföra kostnadseffektiva åtgärder med ledning av den strategi för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som regeringen beslutat och redovisat för (prop. 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken). Uppdraget slutredovisades (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning, rapport 6/17). Kemikalieinspektionen konstaterade att även om många framsteg har gjorts inom ramen för handlingsplanen återstår utmaningar som farliga ämnen i varor, att livsmedel och dricksvatten behöver skyddas bättre och att barn och unga behöver skyddas i alla miljöer. Av Kemikalieinspektionens regleringsbrev framgår att myndigheten, enligt regleringsbrevet , har ett pågående uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag –2020. Enligt uppdraget ska handlingsplanen även i fortsättningen fokusera på åtgärder som skyddar barn och unga i alla miljöer som de vistas i och att ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Vidare framgår att Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla och genomföra handlingsplanen inom ramen för den samlade strategi som regeringen fastställt i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Uppdraget ska slutredovisas . Ett övergripande syfte med kemikaliepolitiken och kemikalielagstiftningen är att förebygga skador på människors hälsa och miljön. En grundläggande princip i kemikalielagstiftningen är att det är de företag som släpper ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. I 2 kap. finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa och miljön mot skador eller olägenheter. Kemikaliereglerna är i hög grad harmoniserade inom EU. Reglerna för såväl varor som kemiska produkter har i allmänhet artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som rättslig grund. Detta innebär att kraven är harmoniserade och att enskilda medlemsstater i princip inte får tillämpa vare sig strängare eller lindrigare krav. Reachförordningen är en EU-förordning som samlar flera tidigare EU-regler om allmänkemikalier i en rättsakt och inrättar en kemikaliemyndighet på EU-nivå – Echa (och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier [Reach] och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet). Huvudelementen i förordningen kan sammanfattas enligt följande: registrering, information om kemikalierna, utvärdering, tillstånd, begränsningar och information om varor. Vidare bör nämnas att utveckling av EU:s kemikalielagstiftning behandlas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet som trädde i kraft (och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser). Programmet är ett viktigt ramverk för miljöpolitikens fortsatta utveckling på EU-nivå. EU skulle ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ. Strategin har dock försenats och kommer enligt kommissionens arbetsprogram (COM(2020) 37) att levereras . Av arbetsprogrammet framgår också att kommissionen kommer att presentera ett förslag till det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Den europeiska gröna given presenterade kommissionen meddelandet Den europeiska gröna given (COM(2019) 640), dvs. EU:s nya tillväxtstrategi tillika åtgärdsplan för att hantera klimat- och miljörelaterade utmaningar. Den gröna given innehåller en färdplan och ett åtgärdspaket i flera delar. De delar som är av relevans för kemikaliepolitiken är framför allt En nollutsläppsvision för en giftfri miljö, men även Industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi. utfärdade en resolution om den europeiska gröna given (2019/2956 [RSP]). Resolutionen utgör första allmänna reaktion på kommissionens meddelande och den berör de olika delar som ingår i meddelandet om den gröna given. När det gäller delen En nollutsläppsvision för en giftfri miljö beskriver kommissionen att den avser att lägga fram en kemikaliestrategi för hållbarhet. En sådan strategi ska enligt kommissionens preliminära tidsplan presenteras . Enligt kommissionen ska strategin bidra till såväl att skydda människor och miljö mot farliga kemikalier som att främja innovation för utvecklingen av säkrare och mer hållbara alternativ. Alla parter, inklusive näringslivet, bör samarbeta för att förena bättre hälso- och miljöskydd med ökad global konkurrenskraft. Detta kan enligt kommissionen uppnås genom att förenkla och förstärka regelverket. Kommissionen kommer att se över hur man bättre kan använda EU:s myndigheter och vetenskapliga organ för att övergå till att göra separata bedömningar av varje ämne och ge mer insyn i hur man prioriterar åtgärder för hantering av kemikalier. behöver regelverket snabbt återspegla den vetenskapliga utvecklingen i fråga om risker med hormonstörande ämnen, farliga kemikalier i produkter (även importerade produkter), kombinationseffekter mellan olika kemikalier samt mycket långlivade kemikalier. När det gäller denna del av den gröna given beklagar i sin resolution att framläggandet av strategin för en giftfri miljö har försenats och uppmanar kommissionen att lägga fram en ambitiös sektorsöverskridande strategi för en giftfri miljö för att säkerställa ett tillräckligt skydd för alla européer mot skadliga ämnen. anser bl.a. att strategin för en giftfri miljö bör täppa till alla luckor i EU:s kemikalielagstiftning och i praktiken bidra till ett snabbt ersättande av ämnen som inger mycket stora betänkligheter och andra farliga kemikalier, inklusive hormonstörande ämnen, mycket långlivade kemikalier samt neurotoxiska och immuntoxiska ämnen. Vidare anser parlamentet bl.a. att strategin bör ta itu med de kombinerade effekterna av kemikalier, ämnens nanoformer och exponering för farliga kemikalier från produkter. Parlamentet upprepar att i samband med förbud mot någon av dessa kemikalier bör samtliga hållbarhetsaspekter beaktas. efterlyser vidare ett ambitiöst lagstiftningsförslag som tar itu med förekomsten av hormonstörande ämnen, särskilt i kosmetika, leksaker och material som kommer i kontakt med livsmedel, samt en handlingsplan som fastställer en övergripande ram med mål och tidsfrister för att minimera allmänhetens exponering för hormonstörande ämnen. Parlamentet påpekar att den nya övergripande ramen för hormonstörande ämnen måste säkerställa att blandningseffekter och kombinerad exponering beaktas. Kombinationseffekter av kemiska ämnen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lagstiftning som rör kombinationseffekter av kemiska ämnen. Jämför reservation 1 (M). Kommittémotion 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 3 handlar om lagstiftning som rör den s.k. kombinationseffekten av kemiska ämnen. Motionärerna anför att nya forskningsresultat visar att hälsoriskerna med kemikalieblandningar, den s.k. kombinationseffekten, är större än vad man har trott. Enligt motionärerna är det därför viktigt att regeringen agerar skyndsamt när det gäller lagstiftning på området. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att lagstiftningen inom EU behöver tillämpas och utvecklas snabbare för att identifiera och åtgärda potentiella kemikaliehot. Lagstiftningen bör enligt regeringen ge en skyddsnivå som utgår från barn och andra känsliga grupper, ta hänsyn till kombinationseffekter och så långt som möjligt reglera grupper av ämnen. I syfte att få fram än mer kunskap om hur ämnen kan hanteras gruppvis gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att (dir. 2018:25): • kartlägga möjligheter, hinder och tidigare insatser inom relevanta EU-rättsakter för gruppvis hantering av ämnen • föreslå strategier för framtida gruppvis reglering och vid behov nödvändiga ändringar av relevanta EU-rättsakter för gruppvis hantering av ämnen • sammanställa det vetenskapliga kunskapsläget, kartlägga vilka möjligheter och hinder som finns i olika relevanta EU-rättsakter och tidigare insatser på området för kombinationseffekter • föreslå strategier för att möjliggöra reglering baserat på eller med hänsyn till kombinationseffekter, föreslå andra strategier för att minska riskerna och vid behov föreslå nödvändiga ändringar av relevanta EU-rättsakter. överlämnade utredningen sitt betänkande Framtidens kemikaliekontroll – hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen (SOU 2019:45) till regeringen. Av sammanfattningen framgår bl.a. följande: I denna rapport presenteras elva rekommendationer om hur europeisk kemikaliekontroll kan utvecklas för att bättre hantera denna komplexitet. Förslagen fokuserar på två centrala områden: Riskbedömning och hantering av kemiska blandningar, i syfte att göra kemisk riskbedömning och riskhantering mer relevant för målet att skydda människors hälsa och ekosystemen. Gruppvis utvärdering av kemikalier, för att underlätta identifiering av problematiska ämnen och stödja processen att byta ut farliga kemikalier mot säkrare alternativ. Sammanfattningsvis visar vår analys att det behövs betydande förändringar och förbättringar av det nuvarande systemet för kemikaliekontroll om det ska hålla jämna steg med innovationer i kemikalieanvändningen och utvecklingen inom vetenskapen. Att regelverket utvecklas parallellt med dessa är en förutsättning för att uppnå det övergripande målet med EU:s kemikalielagstiftning att säkerställa en hög skyddsnivå för hälsa och miljö, och det svenska miljömålet att den totala exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringskällor inte ska vara skadlig för människor eller biologisk mångfald. Utredningen lämnar följande rekommendationer (se s. 133 f. i betänkandet): I detta kapitel presenteras elva rekommendationer som syftar till att (i) förbättra regulatorisk riskbedömning och hantering av oavsiktligt uppkomna blandningar av kemikalier (ii) öka och utveckla användningen av gruppvis bedömning och hantering av ämnen för att stödja användningen av substitutionsprincipen och göra kemikaliekontrollen mer effektiv. Rekommendationerna baseras på vår analys av den befintliga lagstiftningen och det vetenskapliga kunskapsläget som redovisas i kapitlen 3 till 5. De första sex rekommendationerna utgör tillsammans en heltäckande strategi för bättre hantering av risker med kemiska blandningar. Strategin består av följande delar: (6.1) krav på riskbedömning av blandningar i all kemikalielagstiftning (6.2) paraplyregler som möjliggör hantering av blandningar av kemikalier som regleras av olika lagstiftningar (6.3) ett nytt regelverk för att skydda människors hälsa mot komplexa blandningar av kemikalier och andra miljöfaktorer (6.4) en databas för information om användning och utsläpp av kemikalier för att underlätta prediktiva bedömningar av aggregerade och kumulativa exponeringar (6.5) ett långsiktigt forskningsprogram som kan generera kunskap om faktiska exponeringsmönster (6.6) en standardiserad fördelningsfaktor för att kunna hantera riskerna med blandningar inom systemet för bedömning av enskilda ämnen, när tillgången på data om faktisk samexponering saknas eller är ofullständig. De tre följande rekommendationerna handlar om olika delar i en strategi för att stärka användningen av substitutionsprincipen och undvikande av så kallad ”falsk substitution” med hjälp av gruppvisa bedömningar. Strategin består av följande delar: (6.7) reviderade eller stärkta rättsliga krav på substitution i alla relevanta delar av EU:s kemikalielagstiftning (6.8) stärkta krav på gruppvis hantering av kemikalier inom REACH (6.9) ett nytt system för flaggning av misstänkta SVHC-ämnen enligt REACH och CLP baserat på strukturella likheter med kända SVHC-ämnen. Rekommendation 6.10 handlar specifikt om EU:s ramdirektiv för vatten som snart kommer att ses över. Översynen ger möjlighet att stärka reglerna både vad gäller riskbedömning av blandningar och gruppvisa bedömningar av föroreningar i vatten. I den sista rekommendationen 6.11 föreslås att en ny svensk arbetsgrupp för riskbedömning av blandningar inrättas. Arbetsgruppen ges i uppdrag att utföra en del av de uppgifter som beskrivs i de första tio rekommendationerna. Utredningen har remitterats och remissvaren ska ha inkommit till () . Under avsnittet Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken beskrivs EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. 54 d) i bilagan till programmet framgår att det ska säkerställa bl.a. att kemikaliers kombinationseffekter åtgärdas effektivt i all relevant unionslagstiftning. Som också framgår under det ovanstående avsnittet kommer kommissionen att presentera ett förslag till det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Under avsnittet Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken beskrivs även att kommissionen har presenterat meddelandet Den europeiska gröna given. I meddelandet anför kommissionen bl.a. att regelverket snabbt måste återspegla den vetenskapliga utvecklingen när det gäller t.ex. kombinationseffekter mellan olika kemikalier. I resolution om den europeiska gröna given uppmanar parlamentet kommissionen att lägga fram en ambitiös sektorsöverskridande strategi för en giftfri miljö. Enligt parlamentet bör strategin bl.a. ta itu med frågan om de kombinerade effekterna av kemikalier. Mot bakgrund av redovisningen ovan kan utskottet konstatera att det kan komma att krävas förändringar av lagstiftningen för att återspegla den vetenskapliga utvecklingen som rör kombinationseffekter av kemikalier. Utskottet välkomnar att frågan är prioriterad på såväl unionsnivå som nationell nivå. I avvaktan på utfallet av de arbeten som pågår och som har aviserats föreslår utskottet att motion 2019/20:2664 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Mikroplast i kemiska produkter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förslag om förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter. Jämför reservation 2 (M) och 3 (KD). I kommittémotion 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 10 efterfrågar motionärerna att ska verka för att Echas förslag till begränsningar av avsiktligt tillsatt mikroplast blir ändamålsenligt och kommer på plats. Även kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 36 handlar om att bör verka för ett förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter. I finns ett nationellt förbud mot mikroplast i kosmetiska produkter som sköljs av eller spottas ut, se 4–4b §§ förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. Kemikalieinspektionen har utöver detta utrett behovet av ett utökat förbud mot mikroplast i . Enligt Kemikalieinspektionen behövs ytterligare begränsningar för mikroplast i kosmetiska produkter och andra kemiska produkter (se Rapport 2/18, Mikroplast i kosmetiska produkter och andra kemiska produkter – Rapport från ett regeringsuppdrag). Myndighetens bedömning i rapporten är att det fortsatta arbetet i första hand bör ske på EU-nivå. Den europeiska kemikaliemyndigheten föreslog ett närmast heltäckande förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter. Kemikalieinspektionen har samarbetat med Echa i arbetet med att ta fram förslaget. Echa bedömer att ett förbud på är motiverat för att skydda hälsa och miljö mot utsläpp av mikroplast. Echas förslag innebär att en ny begränsning kan komma att införas i EU:s kemikalielagstiftning Reach för mikroplast i bl.a. kosmetiska produkter, tvätt- och rengöringsmedel, färger och lacker. Förslaget omfattar också medicintekniska produkter samt produkter inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Förslaget till begränsning gäller mikroplast som tillsatts med avsikt i produkterna. I förslaget finns vissa undantag, t.ex. för industriella användningar och där inga utsläpp av mikroplast till miljön väntas vid normal användning. Om förslaget genomförs kan utsläppen av mikroplast till miljön enligt Echas beräkningar minska med uppskattningsvis . Echa bedömer att avsiktligt tillsatt mikroplast sannolikt ansamlas i marken, eftersom partiklarna hamnar i avloppsslam som ofta används som gödselmedel. En mycket mindre andel av mikroplasterna hamnar direkt i vattenmiljön. Echa bedömer att mikroplasterna är extremt svårnedbrytbara i miljön och praktiskt taget omöjliga få bort när de har släppts ut. Echa konstaterar också att det inte går att bedöma de långsiktiga effekterna av utsläpp av mikroplast. I den fortsatta processen inom EU har det hållits ett offentligt samråd om Echas förslag och samrådstiden löpte ut . Nästa steg är att () och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) ska yttra sig innan kommissionen kan presentera ett förslag till beslut om ändring av bilaga XVII till Reachförordningen (jfr artikel 70–73 i och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier [Reach] och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet). Som beskrivs under avsnittet Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken presenterade kommissionen meddelandet Den europeiska gröna given. I meddelandet anför kommissionen bl.a. att man kommer att följa upp plaststrategi (COM(2018) 28) och bl.a. fokusera på åtgärder mot avsiktligt tillsatta mikroplaster. I resolution om den gröna given uppmanar parlamentet kommissionen att ta itu med mikroplast på ett heltäckande sätt, bl.a. genom att införa en omfattande utfasning av avsiktligt tillsatta mikroplaster. Förekomsten av svårnedbrytbara mikroplaster i naturen är ett allvarligt miljöproblem. Utskottet välkomnar därför Echas förslag om förbud mot avsiktligt tillsatt mikroplast i kemiska produkter, och utskottets förhoppning är att det kan beslutas om ett förbud . I avvaktan på utfallet av det pågående arbetet i frågan föreslår utskottet att motionerna 2019/20:2664 (M) yrkande 10 och 2019/20:2761 (KD) yrkande 36 lämnas utan åtgärd. Högfluorerade ämnen (PFAS)