bet · H701SfU21 · 2020-04-23 00:00:00 — Om förhållandet har brutits innan prövotiden har löpt ut får uppehållstillstånd ändå ges, bl.a. om förhållandet har upphört på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller någon annan allvarlig kränkning. Utskottet kan konstatera att denna ordning har tillkommit för att underlätta för utlänningar att få uppehållstillstånd och att det utan en möjlighet att pröva om förhållandet är seriöst skulle bli nödvändigt att inta en synnerligen restriktiv hållning till invandring på denna grund (prop. 1983/84:144 s. 66 och 73). Redan vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd som anhörig ska det i vissa fall särskilt beaktas om det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatta för våld eller någon annan allvarlig kränkning i förhållandet. Om en sådan risk finns utgör det särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). genomför kontroller mot belastnings- och misstankeregistren i detta syfte. En ansökan som avser en person som redan har ingått äktenskap kan dock inte avslås på denna grund, eftersom det inte är förenligt med familjeåterföreningsdirektivet. Utskottet har tidigare framhållit att det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att uppehållstillstånd beviljas när det kan misstänkas att den ena parten i ett förhållande kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar. Det är också viktigt att motverka skenförhållanden. får inte möjligheterna att bevilja uppehållstillstånd begränsas för de seriösa anknytningar som ännu inte har blivit etablerade. Enligt utskottets uppfattning är gällande regelverk balanserat för att tillgodose dessa krav. Med hänsyn till vad som har anförts anser utskottet inte att det finns anledning för att göra ett tillkännagivande till regeringen om utredning eller ändring av reglerna för uppskjuten invandringsprövning. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:3050 (SD) yrkande 3, 2019/20:155 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2988 (KD) yrkande 25. Det försörjningskrav som gäller enligt utlänningslagen har tillfälligt skärpts genom 9 § tillfälliga lagen. Bland annat har utlänningslagens krav på att anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv ändrats till att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den som söker uppehållstillstånd. Vidare gäller reglerna i tillfälliga lagen i fler situationer än vad som var fallet, och bl.a. omfattas även anknytningspersoner som är svenska medborgare. Det finns dock alltjämt vissa undantag från försörjningskravet, t.ex. för anknytningspersoner som är (10 och 13 §§ tillfälliga lagen). Den parlamentariskt sammansatta kommittén ska ta ställning till om och i så fall i vilka situationer som ett försörjningskrav ska ställas som villkor för uppehållstillstånd på grund av anknytning och hur ett sådant krav i så fall ska utformas (dir. 2019:32). Som anförts ovan ska kommitténs uppdrag redovisas . Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att försörjningskravet i tillfälliga lagen ska införas permanent eller att kravet ytterligare ska skärpas. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:3059 (M) yrkande 4, 2019/20:3050 (SD) yrkande 1 och 2019/20:3051 (SD) yrkande 33. Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4–10, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 20. Det är givetvis önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. All anhöriginvandring och familjeåterförening bör emellertid baseras på ett väl uppbyggt regelverk. Anhöriginvandringen får inte på ett orimligt sätt belasta skattebetalare eller leda till ett ökat utanförskap. I de senaste årens stora migrationsflöden till har nära hälften av alla uppehållstillstånd beviljats för olika typer av anhöriginvandring. Problemet med s.k. kedjetillstånd eller serietillstånd har ökat och är ett exempel på sådant missbruk av regelverket som måste beivras. En utlänning som själv har kommit till som anhörig till en partner ska inte kunna utgöra anknytningsperson till en ny partner före det att en karenstid har löpt ut. Vidare bör det säkerställas att en djupare prövning görs när en och samma person förekommer i flera anknytningsärenden. Ingen i ska tvingas att ingå äktenskap mot sin vilja. Som ett led i arbetet med att förhindra tvångsäktenskap bör en begränsningsregel motsvarande den s.k. 24-årsregel som finns i införas. Den danska regeln innebär att de som vill åberopa äktenskap som skäl för uppehållstillstånd måste vara för att anses som gifta. Regeln fungerar enligt danska källor väl och bidrar till att färre utsätts för tvångsäktenskap. I syfte att förhindra sken- och tvångsäktenskap samt våld i relationer bör det vara möjligt för att göra oanmälda hembesök. Denna utredningsåtgärd är proportionerlig och i enlighet med rekommendationen i familjeåterföreningsdirektivet. Eftersom många länder saknar ett fungerande folkbokföringssystem är det svårt för att fastställa om det finns släktskap mellan en anknytningsperson i och en utlänning. Den möjlighet att kräva DNA-test för att styrka släktskap som finns bör bli norm och tillämpas i samtliga fall där ett test inte framstår som uppenbart obehövligt. Barn ska i så stor utsträckning som möjligt leva tillsammans med sina föräldrar. Det är viktigt att motverka familjeseparationer. För att minska incitamenten för familjer att skicka iväg sina barn på riskfyllda resor ska dock familjeåterförening där minderåriga är inblandade ske i hemlandet eller i ett tredjeland där familj finns. ska i större utsträckning utreda om det är förenligt med barnets bästa att återförening sker i . När ett barn är anknytningsperson bör det alltid göras en särskild prövning av om den utlänning som vill återförenas med barnet kan komma att inverka menligt på barnets utveckling. Det bör införas särskilda och förenklade regler för återvandrande svenska medborgares familjer. Kravet på att anknytningspersonen måste ha arbete och bostad i som den anhörige ska ansöka om tillståndet i hemlandet kan i praktiken leda till att en familj splittras . Åtgärder för att minska de svårigheter som dessa familjer drabbas av bör utredas skyndsamt. Slutligen bör en utvidgning av möjligheterna till anhöriginvandring utredas i fall som gäller personer som söker uppehållstillstånd i behov av särskild tillsyn och som åberopar anknytning till en person vilken utgör närmaste levande släkting i rakt uppåt- eller nedåtstigande led eller sidledes samt kan åta sig fullt försörjningsansvar. Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:155 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Den s.k. tvåårsregeln kom till för att förhindra skenäktenskap. Dessvärre visade det sig att kvinnor som hade misshandlats av sin partner försattes i en tvångssituation. Regeln medförde att de ställdes inför valet mellan att fortsätta att utstå psykisk eller fysisk misshandel och att bli utvisade från . Lagen kom därför att ändras. kan en person som har utsatts för våld eller någon annan allvarlig kränkning under förhållandet, och som av det skälet har lämnat relationen, beviljas fortsatt uppehållstillstånd även om förhållandet har upphört innan förflutit. Lagändringen har dock inte förbättrat situationen för kvinnor i avsedd omfattning. Bland annat krävs att sammanboendet inte har varit helt kortvarigt och att förhållandet från början har varit seriöst för att hänsyn ska kunna tas till att kvinnans uppbrott skett på grund av våld. För att komma till rätta med detta problem behöver bl.a. följande åtgärder vidtas. Vid utredningen av om det finns skäl att misstänka att en anknytningsperson kan komma att förgripa sig på en sökande bör utdrag ur brottsregistret begäras in för anknytningspersonen. Sökande bör muntligen informeras om anknytningspersoners eventuella förekomst i brottsregistret samt upplysas om sina rättigheter och om tvåårsregeln. Vidare bör en kontroll utifrån folkbokföringen och register göras. Det kan ge en bild av om någon har ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personen i fråga. Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3050 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2019/20:3059 av (M) yrkande 4. De försörjningskrav som uppställs i tillfälliga lagen bör permanentas och alla kvarvarande undantag utom det som gäller minderåriga anknytningspersoner bör tas bort. Reglerna bör dessutom skärpas ytterligare. För det första ska anknytningspersoner kunna uppvisa en stabil inkomst . Inkomsten får inte bestå av bidrag eller ersättning från en subventionerad anställning. För det andra ska den nödvändiga inkomsten, det s.k. förbehållsbeloppet, höjas med hälften. För det tredje bör det krävas att anknytningspersonen har en heltäckande sjukförsäkring i enlighet med vad som rekommenderas i familjeåterföreningsdirektivet. Anhöriginvandring, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I kommittémotion 2019/20:3301 förordade ett strikt regelverk för anhöriginvandring med skarpa försörjningskrav. Vi vände oss särskilt emot de utökade möjligheter till anhöriginvandring som infördes och betonade vikten av en migrationspolitik som tar hänsyn till de gångna årens stora flyktingmottagande samt de omfattande integrationsproblem som landet står inför. Motionen har redan behandlats i samband med budgetbehandlingen . Mot denna bakgrund och med beaktande av att den parlamentariskt sammansatta kommitténs arbete alltjämt pågår lämnar vi i detta ärende ett särskilt yttrande. Vi vidhåller givetvis de synpunkter som fördes fram i motionen och i vårt särskilda yttrande i betänkande 2019/20:SfU4, och vi kommer att noga följa de aktuella frågorna och återkomma med förslag när det finns anledning till det. Anhöriginvandring, punkt 1 (V) (V) anför: Med anledning av det arbete som pågår bl.a. i den parlamentariska kommittén har valt att inte lägga fram partiets flyktingpolitiska förslag under allmänna motionstiden /20. Förslagen, bl.a. om anhöriginvandring, presenteras närmare i motion 2018/19:297 En mänsklig och rättssäker flyktingpolitik. Anhöriginvandring utgör en av få lagliga vägar till för människor på flykt. Genom tillfälliga lagen har den vägen begränsats avsevärt. Om fler familjer på flykt skulle tillåtas att återförenas, skulle det innebära att många människor inte behövde ta den livsfarliga vägen över . Att få bo ihop med sin familj är en mänsklig rättighet som har starkt skydd i internationella konventioner. Rätten till familjeåterförening bör utvidgas. Vi vill ta bort 18-årsgränsen för familjeåterförening och återinföra den s.k. sista-länken-bestämmelsen som innebar att om en enda familjemedlem var kvar i hemlandet kunde denne beviljas uppehållstillstånd för att komma till och leva med den övriga familjen här. Vidare bör det försörjningskrav som infördes genom tillfälliga lagen slopas. Vi vill också möjliggöra för anhöriginvandring vid s.k. snabba anknytningar, i syfte att möjliggöra familjeåterförening för exempelvis hbtq-personer och hedersutsatta som inte har kunnat leva öppet med sina förhållanden i hemlandet. Den tvåårsregel vid brutna relationer – som innebär att man för att behålla sitt uppehållstillstånd måste stanna kvar i relationen trots att våld förekommer – utvidgades genom tillfälliga lagen till att i praktiken omfatta . Dessutom togs undantaget för fall där det har förekommit våld eller handlingar som inneburit en allvarlig kränkning bort. är mycket kritiskt till detta beslut och menar att vi genast måste återgå till den tidigare ordningen. Slutligen anser vi att regeringen bör göra mer för att rätten till familjeåterförening ska garanteras i praktiken. Det måste bli lättare att ansöka om familjeåterförening vid utlandsmyndigheterna, och tillräckliga resurser ska avsättas för detta ändamål. Anhöriginvandring, punkt 1 (KD) (KD) anför: Eftersom i detta ärende inte har motionsyrkanden om bl.a. försörjningskrav för familjeåterförening kan vi inte följa upp denna fråga genom en reservation. Huvuddragen i vår politik är dock följande. I öppnades möjligheten till familjeåterförening upp för alternativt skyddsbehövande . Tidsbegränsade uppehållstillstånd med möjlighet till familjeåterförening är också en av de frågor som driver i den parlamentariska migrationskommittén. Familjesammanhållningen ska värnas varför regelverket bör utformas för att minska familjesplittring, som familjer som splittrats måste kunna återförenas. Detta är även en integrationsfråga, eftersom det är bättre att den som har kommit till kan fokusera på att så fort som möjligt etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället, i stället för att oroa sig för sina anhöriga. När det gäller försörjningskravet vid familjeåterförening bör möjligheten till undantag begränsas till att gälla anknytningspersonens egna barn . Förslaget skulle minska incitamenten att skicka barn på livsfarliga resor till i syfte att säkra uppehället för resten av familjen. Regelverket kring familjeåterförening måste därutöver utformas på ett sådant sätt att lever upp till och andra relevanta internationella konventioner. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:155 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett avskaffande av den s.k. tvåårsregeln och därmed underlätta för kvinnor som lämnat sin make att få ett permanent uppehållstillstånd tidigare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer – så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla alla kvinnor i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:607 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som ett led i arbetet med att förhindra tvångsäktenskap, med inspiration av den danska 24-årsregeln, införa en begränsning för anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3050 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta försörjningskrav på anknytningspersonen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa missbruk av anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för utsatta personer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilt skydd för barn i anknytningsärenden och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som ett led i arbetet med att förhindra tvångsäktenskap, med inspiration av den danska 24-årsregeln, införa en begränsning för anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade DNA-tester för att styrka släktskap och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oanmälda hembesök i fråga om anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återförening i hemland eller tredje land och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om närmsta levande släkting och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda förenklade regler för återvandrande svenska medborgares familjer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3051 av m.fl. (SD): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjeåterförening och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3059 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare samt de som har uppehållsrätt i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3118 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en 24-årsregel med inspiration av dansk modell och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3119 av m.fl. (SD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hållbar och självförsörjande anhöriginvandring och tillkännager detta för regeringen.