bet · H701UU10 · 2020-06-05 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Med anledning av motionsyrkanden föreslår utskottet också ett tillkännagivande till regeringen om en global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter. I en reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra ett tillkännagivande. Utskottet föreslår att ska avstyrka övriga motionsyrkanden. Regeringens skrivelse täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande. Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att dela in det här betänkandet i nio avsnitt. Dessa är EU:s övergripande utveckling och inriktningen på klimatarbetet; ; utrikes- och säkerhetspolitik; EU:s bilaterala och regionala förbindelser inklusive grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet; den gemensamma handelspolitiken; EU som global utvecklingsaktör; budget och finansiella frågor; brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration samt jämställdhet, forskning och transport. Sammanfattningsvis bekräftar utskottet att EU-medlemskapet ger en större möjlighet att vara med och utforma politiken på europeisk och global nivå. EU är enligt utskottet det bästa verktyget för att hantera gränsöverskridande utmaningar och garantera fred, demokrati, säkerhet och tillväxt. I betänkandet finns tolv reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (V). Regeringens skrivelse 2019/20:115 Verksamheten i Europeiska unionen . Ett sjuttiotal yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion väckt med anledning av en händelse av större vikt. Ett femtiotal yrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning EU:s utrikes- och säkerhetspolitik EU:s bilaterala och regionala förbindelser EU som global utvecklingsaktör Budget och finansiella frågor Brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration Jämställdhet, forskning och transport 1.EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (C) 2.EU:s utvidgning, punkt 2 (V) 3.EU:s utvidgning, punkt 2 (L) 4.EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (KD) 5.En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 4 (S, V, MP) 6.En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 4 (SD) 7.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (M) 8.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (SD) 9.En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 5 (C, L) 10.EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (M, C) 11.Brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration, punkt 10 (SD) 12.Brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration, punkt 10 (V) EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av händelse av större vikt Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Övriga yrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 10, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (C) 2019/20:767 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 13 i denna del, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 11, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) EU:s utrikes- och säkerhetspolitik 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 4 (KD) En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter ställer sig bakom det som utskottet anför om en global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del och 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 5 (S, V, MP) Reservation 6 (SD) En nationell sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2827 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C, L) EU:s bilaterala och regionala förbindelser 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 13 i denna del, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 10, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 13, 15 och 19, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 10 (M, C) 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 9. EU som global utvecklingsaktör 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 10, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 10, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17 samt 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 10. Budget och finansiella frågor 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkandena 2 i denna del, 15 och 20. Brottsbekämpning, gränsskydd, asyl och migration 2019/20:3502 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22–24 samt 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkandena 23–27 och 29. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Jämställdhet, forskning och transport 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkandena 31, 35 och 37. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2019/20:115 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (C), (MP), (KD), (L), (V), (M), (M), Per Lodenius (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning Enligt 9 kap. 21 § riksdagsordningen ska regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet och redovisa sitt agerande i Europeiska unionen (EU) samt lämna en skrivelse till med en berättelse om verksamheten i EU. Regeringen har gjort detta genom att överlämna skrivelse 2019/20:115. I detta betänkande behandlar utskottet skrivelsen och ett sjuttiotal yrkanden i följdmotioner som har väckts med anledning av denna. Utskottet behandlar även ett femtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som berör samarbetet inom EU inom utskottets beredningsområde. Dessutom behandlas ett yrkande i en motion som har väckts med anledning av en händelse av större vikt. Regeringens skrivelse är tillbakablickande och täcker alla . Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att dela in betänkandet i nio avsnitt. Till skillnad har utrikesutskottet inte berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionsyrkanden inom deras respektive beredningsområden. Inte heller har beretts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Anledningen är bl.a. att utrikesutskottet inte har velat belasta övriga utskott och med beredningsarbete i en situation där hanteringen av coronapandemin påverkar arbetsformer. har i stället valt att i relevanta fall beakta de övriga utskottens befintliga behandlingar. Utskottet har fortlöpande följt aktuella EU-frågor genom föredragningar av representanter för inför utrikes- och biståndsrådsmöten. Dessutom har utskottet fått föredragningar om särskilda aktuella EU-frågor av regeringsföreträdare. informera-des utskottet av EU-minister om brexit och processen kring EU:s framtidsfrågor. EU-ministern informerade om EU:s framtid även och om såväl framtidsfrågorna som förberedelserna för brexit . informerade EU-ministern utskottet om kommissionens arbetsprogram , och överlade EU-ministern med utskottet om konferensen om EU:s framtid. Information om EU:s framtida relation med gav EU-ministern . Avtalet om politisk dialog och samarbete mellan och fick utskottet information om vid sammanträdena , och . Vid sammanträdet informerade även statsrådet om kommissionens meddelande om ett hållbart 2030. EU:s och medlemsstaternas stöd till utvecklingsländerna i genomförandet av Agenda 2030 var tema för information från , och informerades utskottet om förbindelserna mellan EU, och . Biståndsministern informerade utskottet om EU:s globala svar på covid-19-pandemin och fick utskottet ytterligare skriftlig information i frågan. Utskottet fick information om en global EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter från vid sammanträdena 2019 samt . informerade utrikesminister utskottet om situationen i . Regeringens ståndpunkt i fråga om inför ett stundande utrikesrådsmöte var föremål för en överläggning med utrikesministern . genomförde utskottet en överläggning i frågan om effektivisering av beslutsfattandet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. informerade utrikesministern utskottet om m.m., och gav utrikesministern utskottet information om och västra . Vidare överlade utskottet med regeringen om budgetrubriken och omvärlden i EU:s nästa fleråriga budgetram för perioden –2027. för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 och ett förslag om fastställande av strategiska mål inom handlingsplanen var föremål för information från vid sammanträdet . Utskottet fick också vid sammanträdena , och information från och Försvarsdepartementet om olika europeiska försvarssamarbeten och om internationella insatser. Talmannen och utrikesutskottet stod , i samband med det östliga partnerskapets 10-årsjubileum, gemensamt värd för ett seminarium i , vid vilket utrikesministrar från , och deltog och där parlamentsledamöter från alla sex av det östliga partnerskapets länder deltog. Ledamöter från utrikesutskottet och försvarsutskottet deltar återkommande i interparlamentariska möten om EU:s gemensamma utrikes- och försvars-politik. genomfördes sådana möten i den 7–, i den 4–och i . I genomfördes även en interparlamentarisk konferens om EU:s framtid den 1–. Ledamöter från utrikesutskottet deltog också i en interparlamentarisk konferens om utrikes- och säkerhetspolitiken i den 2–. har tagit emot ett antal besök med koppling till EU-frågor. Vid ett möte tog ledamöter i utskottet emot , statssekreterare med ansvar för internationella förbindelser i den ungerska regeringen. tog utskottet emot ett antal ledamöter från den tyska förbundsdagens . Utskottets ordförande tog emot , chef för vid tyska . tog utskottet emot ett besök av EU:s särskilda representant för fredsprocessen i , ambassadör . EU:s chefsförhandlare för de framtida förbindelserna med , , besökte utskottet . fick utskottet en föredragning av kommissionär om kommissionens arbetsprogram och om kommissionärens ansvar för de inrikes frågorna. I ärendet har utskottet även tagit del av kommissionens allmänna rapport om EU:s verksamhet 2019, C(2020) 860. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i EU . Skrivelsen ger en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, av det ekonomiska och sociala samarbetet, av det rättsliga och inrikes samarbetet samt av verksamheten i unionens institutioner. I skrivelsen tar regeringen upp beslut och händelser i EU och redovisar bredden av samarbetet utifrån verksamheten i och ministerrådets tio olika sammansättningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU-samarbetets inriktning och utveckling. Jämför reservation 1 (C). I skrivelsens del 1 redogör regeringen för den övergripande utvecklingen i EU. Där beskrivs översiktligt utvecklingen inom ett antal centrala politikområden och hur regeringen har lämnat information till och genomfört överläggningar och samråd med . Även frågor som rör möten i och framtid avhandlas. I del 2 återfinns beskrivningar av verksamheten inom olika områden av övergripande karaktär. Det gäller t.ex. arbetet med rättsstatens principer, EU:s fleråriga budgetram, den nya tillväxtstrategin gröna given och frågor om bättre lagstiftning. I skrivelsens del 12 redogör regeringen för EU-institutionernas verksamhet och för arbetet med öppenhet och insyn. I kommittémotion 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att EU ska vara rustat för att kunna möta gränsöverskridande hot och utmaningar. Motionärerna anser att det kan innebära en breddning av EU:s uppgifter. Som exempel på områden där en bättre samverkan inom EU är nödvändig nämner motionärerna bl.a. brottsbekämpning, migration och miljö. I motionens yrkande 10 framhåller motionärerna att EU bör föregå med gott exempel genom att i handling och resultat visa att demokrati, mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och klimatansvar är vägen framåt. I kommittémotion 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att regeringen ska verka för att den europeiska gröna given ska innehålla bindande mål på 70 procents minskade koldioxidutsläpp till 2030 och noll-utsläpp till 2040. Motionärerna vill också se kompletterande mål för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen och menar att ambitiösa mål tydliggör behovet av att utforma en ny politik och nya instrument för stora grundläggande förändringar. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2019/20:3524 yrkande 1 bl.a. att samarbetet inom EU drastiskt måste ändra inriktning från fördjupning på fler politikområden till att i stället respektera medlemsstaternas olikheter. Motionärerna vill se ett nytt där medlemsstaterna återfår självbestämmande och EU:s formella makt begränsas till det mest grundläggande. Principen att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt bör sättas i förrummet och det folkliga förtroendet behöver stärkas, menar motionärerna, bl.a. genom en demokratisering av EU-institutionerna. Inledningsvis vill utskottet påminna om att den skrivelse som behandlas i betänkandet gäller verksamheten i EU och att förslagen från allmänna motionstiden väcktes . har situationen förändrats till följd av det nya coronavirusets spridning över världen. Vilka lärdomar som kan dras från hanteringen av pandemin är för tidigt att säga. Utskottet noterar att styrande församling uppmanade dels till ett fortsatt arbete för att identifiera virusets zoonotiska källa och på vilken väg det spridits till människor, inklusive om det innefattat mellanliggande värdar, dels till en oberoende och omfattande utvärdering av hur pandemin har hanterats. Vidare noterar utskottet att det inletts ett arbete inom för djurhälsa (OIE) för att skapa bättre ordning i handeln med vilda djur för att bl.a. förbygga nya pandemier, även om det saknas fullständiga belägg för det nya coronavirusets ursprung. I anslutning till detta noterar utskottet också att i en resolution framhöll vikten av att EU uppmanar att skapa fullständig klarhet kring pandemin. Därtill noterar utskottet att utrikesministern i ett svar på fråga 2019/20:1284 om det fransk-kinesiska P4-laboratoriet betonar vikten av internationellt samarbete och öppenhet från alla berörda länders sida och att regeringen även fortsättningsvis kommer att stödja arbetet med att öka kunskapen om smittans uppkomst och spridning och hur den bäst bekämpas. Först när vi har en sådan kunskap är det enligt utskottet möjligt att dra slutsatser om vilka åtgärder som kan behöva vidtas. Det är också för tidigt att säga vilka långsiktiga konsekvenser som erfarenheterna av pandemihanteringen eventuellt kan få på EU-samarbetets övergripande utveckling. Utskottet kan dock förutse att krishanteringen kommer att ägnas betydande utrymme i nästa års skrivelse, om verksamheten i EU , och att utskottet då får anledning att återkomma till dessa frågor. Med det sagt konstaterar utskottet att 2019 var ett händelserikt år inom unionen. hölls val till med det högsta valdeltagandet . Efter valet inleddes arbetet med att utse efterträdare till flera ledande positioner inom EU. von der Leyen nominerades och blev vald till kommissionsordförande, och valdes till ordförande för och eurotoppmötet. I överenskommelsen om tillsättningarna ingick också att skulle bli EU:s höga representant för utrikes frågor och att skulle bli ordförande för . Överenskommelsen träffades vid Europeiska rådets extra möte –, under vilket regeringen genomförde ett flertal samråd med . Dagen efter toppmötet valde det nya parlamentet till talman. Som utskottet har konstaterat tidigare (bet. 2018/19:UU10) står EU inför komplexa politiska problem som tilltagande klimatförändringar, säkerhetspolitiska spänningar i , internationell migration och ökade sociala och ekonomiska skillnader såväl inom EU som globalt. I ett osäkert omvärldsläge är ett starkt och enigt EU avgörande. enades om en ny strategisk agenda för åren 2019–2024. Den kommer att styra rådets arbete och vägleda de övriga EU-institutionernas arbete. De fyra huvudsakliga prioriteringarna är • att skydda medborgarna och friheterna • att utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas • att bygga ett klimatneutralt, grönt och rättvist • att främja intressen och värden i ett globalt sammanhang. Utskottet konstaterar att den strategiska agendan stämmer väl överens med regeringens prioriteringar för EU-samarbetet, som EU-ministern informerade utskottet om vid sammanträdet och som statsministern också redogjorde för i den EU-politiska deklaration som avgavs i kammaren , efter folkomröstningen om det svenska EU-medlemskapet. Med anledning av 25-årsjubileet för det svenska EU-medlemskapet vill utskottet upprepa sitt uttalande i betänkande 2018/19:UU10 om att det svenska EU-medlemskapet ger en större möjlighet att vara med och utforma politiken på europeisk och global nivå. EU är det bästa verktyget för att hantera gränsöverskridande utmaningar som t.ex. klimatförändringar och internationell migration, liksom för att garantera fred, demokrati, säkerhet och tillväxt. EU-samarbetet bygger på gemensamma grundläggande värden som frihet, demokrati, jämställdhet och rättsstaten. Dessa värden utgör grunden för ett fungerande samarbete och för ett ömsesidigt förtroende mellan medlems-staterna och gentemot resten av världen. Liksom i utlåtande /20:UU5 om kommissionens arbetsprogram 2020 och konferensen om EU:s framtid, anser utskottet att respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna utgör fundamentet i en demokrati. I sammanhanget noterar utskottet kommissionens meddelande COM(2019) 343 om en åtgärdsplan för att stärka rättsstatsprincipen inom unionen och de synpunkter som lämnade i fråga om kommissionens förberedande arbete genom utlåtande /19:KU37. I granskningen av kommissionens arbetsprogram välkomnade utskottet också den nya kommissionens prioritering att stärka demokratin i . Inom ramen för denna prioritering avser kommissionen bl.a. att lägga fram en handlingsplan för demokrati, en första årsrapport om rättsstatsprincipen och en strategi för genomförandet av stadgan om de grundläggande rättigheterna. Utskottet har förståelse för att kommissionen kan komma att behöva förändra tidsplanen för dessa och andra initiativ i arbetsprogrammet till följd av coronakrisen. vill utskottet betona vikten av att arbetet för att stärka de grundläggande värdena fortsätter, kanske inte minst i ljuset av den rådande situationen. Utskottet välkomnar därför EU-institutionernas arbete med att följa vidtagna smittskyddsåtgärder och utvecklingen i övrigt utifrån detta perspektiv. Vidare noterar utskottet att den nya kommissionen avser att fortsätta den föregående kommissionens arbete med att stärka subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande. uppmärksammar att i granskningen av detta arbete (utl. 2018/19:KU23) välkomnat kommissionens ambitionshöjning för att åstadkomma bättre lagstiftning, bl.a. när det gäller hur subsidiaritetsprincipen tillämpas och genom att stärka öppenheten och insynen i EU:s beslutsprocess. vidhåller uppfattningen att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras för att bibehålla sin legitimitet. Utskottet ser positivt på olika insatser för att öka informationen och kunskapen om EU och för att medborgare, civilsamhälle och näringsliv ska kunna kanalisera synpunkter. I skrivelsen redogör regeringen för sitt delaktighetsarbete. Utskottet förutsätter att fortlöpande strävar efter att ha effektiva kontakter med relevanta intressenter för att stärka regeringens beslutsunderlag i EU-arbetet och att på lämpligt sätt får information om synpunkter som framförs i dessa kontakter. Det är enligt utskottet viktigt att diskutera former för att öka den demokratiska legitimiteten i EU. Utskottet konstaterar att detta kan göras på olika sätt och med olika utgångspunkter, som har framförts i utlåtande /20:UU5. vidhåller utskottet uppfattningen i utlåtandet att den förestående konferensen om EU:s framtid bör arbeta inom ramen för nuvarande fördrag och att inga fördragsändringar bör vara aktuella . Att visa globalt ledarskap för klimatet är som utskottet har framfört (bet. 2018/19:UU10) en av EU:s viktigaste uppgifter. Utskottet noterar att ställde sig bakom målet om ett klimat-neutralt EU till 2050. Den nytillträdda kommissionen presenterade strax före toppmötet ett meddelande om den europeiska gröna given som en första färd-plan för omställningen till en resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp till 2050 och där den ekonomiska tillväxten har fri-kopplats från resursförbrukningen. Meddelandet har granskats av miljö- och jordbruksutskottet som redovisar sina slutsatser i utlåtande /20:MJU17, med reservationer av , samt särskilda yttranden av och Liberalerna. Som en del av den gröna given lade kommissionen fram ett förslag till europeisk klimatlag, COM(2020) 80. Förslaget syftar till att lägga fast klimatneutralitetsmålet till 2050 i EU:s lagstiftning och se över möjligheten att skärpa delmålet till 50–minskade utsläpp. Utskottet konstaterar att regeringen i faktapromemoria 2019/20:FPM30 angett som svensk ståndpunkt att klimatlagen bör slå fast att EU ska uppnå nettonollutsläpp och därefter uppnå negativa utsläpp i linje med 1,5-gradersmål. Klimatlagen bör enligt ståndpunkten också ange ett skärpt mål till 2030 om minskade utsläpp jämfört med nivå. Regeringen förankrade denna ståndpunkt vid en överläggning i miljö- och jordbruksutskottet . I denna del anmälde då ledamöter en avvikande ståndpunkt. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3261 (C) yrkande 5 och 10, 2019/20:3523 (V) yrkande 4 och 2019/20:3524 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 2 (V) och 3 (L). I skrivelsens avsnitt 10 beskrivs kortfattat situationen i , och , , , , och med koppling till utvidgningen. Därutöver beskrivs arbetet med samarbets- och verifikationsmekanismen för och och EU:s finansiella stöd till västra och . I kommittémotion 2019/20:767 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 anser motionärerna att EU:s förmedlemskapsstöd till bör avvecklas och att medlemskapsförhandlingarna bör avslutas. Även m.fl. (V) förordar i kommittémotion 2019/20:3523 yrkande 8 att medlemskapsförhandlingarna med ska frysas och att alla förmåner som förmedlemskapsprogrammet ger ska dras in, eftersom det är uppenbart att inte uppfyller de krav på demokratiska och mänskliga rättigheter som ställs på länder som vill bli medlemmar i . Att förhandlingarna med ska avbrytas krävs även av m.fl. (L) i partimotion 2019/20:2055 yrkande 13. I motionen framförs att EU ska bistå med aktivt stöd i länder som är villiga att göra de reformer som krävs för ett medlemskap och ställa tydliga och ambitiösa krav. Processen med EU-närmande ska dock kunna avbrytas när utvecklingen i ett land går åt fel håll. I kommittémotion 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 11 framförs att Köpenhamnskriterierna behöver skärpas när det gäller hbtq-personers rättigheter så att det uttryckligen framgår att ett land som diskriminerar hbtq-personers rättigheter inte kan bli medlem i EU. I kommittémotion 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att utvidgningsprocessen har gått alltför snabbt och att EU inte förmår att ta in fler medlemmar. I stället bör EU satsa på handeln med närliggande länder för att främja deras utveckling.