bet · H701TU12 · 2020-05-29 00:00:00 — Motionären pekar även på att möjligheterna att bli global är helt avgörande när den övriga världen globaliseras och att landsbygden därför har ett lika stort behov av flygförbindelser som stora städer. Motionären framför vidare att möjligheten att tillåta kommuner och regioner att upphandla flygtrafik bör ses över (yrkande 3). Motionären pekar på att i övriga EU får även regioner och kommuner upphandla och finansiera flygtrafik medan det i bara är staten som får upphandla flygtrafik. m.fl. (M) efterlyser i motion 2019/20:2156 att en strategi tas fram för att säkra de regionala flygplatsernas överlevnad. Motionärerna framhåller att landets regionala flygplatser bidrar till att företag både i och utanför städer kan knyta viktig kompetens till sig och att de bidrar till ökad tillväxt genom att möjliggöra arbetspendling och etablering av företag och filialer på orter där detta annars inte skulle vara möjligt. När flygbolaget gick i konkurs ställdes deras flygningar in och det var då tydligt att det inte är en snabb process att återuppta flygtrafiken. Motionärerna anser inte att det är rimligt att överlevnaden för en regional flygplats ska kunna vara avhängigt av ett privat bolag. De anför att regeringen bör agera för att säkra överlevnaden av de regionala flygplatserna på lång sikt eftersom de är för värdefulla för att riskera nedläggningshot i sämre tider. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 32 behovet av att värna tillgänglighet till flyg i hela landet genom att hela eller delar av de regionala flygplatsernas icke-ekonomiska verksamheter bekostas av Swedavia. Motionärerna pekar på det utjämningssystem som finns i för att skydda regionala flygplatser från att drabbas hårt ekonomiskt av säkerhetskostnader och att det även utgår ett statligt driftsbidrag till dessa flygplatser. Enligt motionärerna är det ofta svårt för de regionala flygplatserna att uppnå lönsamhet i verksamheten och ett ekonomiskt stöd blir därför nödvändigt för att säkra tillgängligheten i hela landet. Eftersom de regionala flygplatserna ofta driver trafik till Swedavias flygplatser bör Swedavia enligt motionärerna kompensera de regionala flygplatserna i form av driftsstöd. Motionärerna pekar på att flyget med en sådan modell skulle kunna finansiera sig självt utan att påverka statsbudgeten som flygets framtid i hela säkras. m.fl. (M) påtalar i motion 2019/20:2710 yrkande 7 behovet av att se över ansvarsfördelningen för Airport. Motionären pekar på att den kommunägda Airport är enda kommersiella flygplats. Flygplatsen har enligt motionären ett stort nationellt intresse sett till både brandövervakning och räddningsflyg. Enligt motionären torde dock det största nationella intresset komma genom den betydande försvarsverksamhet som bedrivs vid garnison för vilka tillgången till en flygplats är helt avgörande. Enligt motionären är det sett till detta inte rimligt att hela ansvaret för flygplatsen ska ligga i en enskild kommuns händer. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 81 behovet av att värna de regionala flygplatserna. Motionärerna pekar på att de regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationerna med och andra resmål runt om i och världen ska fungera. Svenska staten har genom Swedavia valt att behålla och bolagisera de stora flygplatserna medan de mindre icke-statliga flygplatserna främst ägs av kommunerna med stöd av landsting och regioner. Dessa finns i hela landet och är enligt motionärerna mycket viktiga för kommunerna och regionerna som de har svårare att skapa egna konkurrensfördelar och gå med vinst. Enligt motionärerna behöver finansieringen av de små flygplatserna ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. Motionärerna framför vidare i samma kommittémotion att kommuner och regioner bör ges möjlighet att upphandla regional flygtrafik (yrkande 82). Motionärerna pekar på att det är staten som via upphandlar flygtrafik på vissa utpekade linjer som inte bedöms som intressanta för kommersiell flygtrafik. Däremot får inte regioner eller kommuner upphandla flyglinjer även om kraven för allmän trafikplikt i EU:s lufttrafikförordning är uppfyllda. Kommuner och regioner som äger lokala flygplatser har dock rätt att stödja dessa via ägartillskott, men detta har enligt motionärerna inte tillräckligt god effekt. Motionärerna anser att i stället för denna typ av stöd borde kommuner och regioner få möjlighet att upphandla regional flygtrafik. Motionärerna anför att flyg är en form av kollektivtrafik och att det därför är naturligt att den kan upphandlas regionalt. Enligt motionärerna har såväl stat som regioner och kommuner möjlighet att fatta beslut om att upphandla flygtrafik i andra delar av EU. Det är inte tillfredsställande att denna möjlighet saknas i , trots att vårt land är ett av de geografiskt mest utsträckta. (KD) föreslår i motion 2019/20:2820 yrkande 1 att bör ges i uppdrag att införa trafikplikt vid . Motionären föreslår vidare att bör ges i uppdrag att upphandla samslingning på sträckan ––(yrkande 2). Motionären pekar på att flygtrafiken mellan och ligger nere på grund av en segdragen process mellan och ett trafikerande bolag som prövats i såväl förhandlingar som i domstol utan att en överenskommelse kunnat träffas. Med tanke på den stora betydelse som har för företagande och sysselsättning är det enligt motionären angeläget att flygplatsfrågan löses. Motionären pekar vidare på att även har en väsentlig betydelse ur beredskapssynpunkt. Enligt motionären minskas förutsättningarna att leva upp till målet om att hela ska leva och intentionerna i den glesbygdspolitik som lagts fast om inte flygplatsen i åter börjar trafikeras. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 17 behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Motionärerna pekar på att stora avstånd gör att människor är helt beroende av ett fungerande flyg och möjligheten för näringslivet att lätt kunna ta sig till andra destinationer inom landet, och vidare ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Därför är det enligt motionärerna viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Då tidigare genomfört granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd har det rått osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Motionärerna anser att Swedavias vinstdelningsmodell bör ses över i syfte att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet då de i flera fall har en svår ekonomisk situation. Motionärerna pekar vidare på att regeringen har tillsatt en flygplatsöversyn för att se över statens långsiktiga roll som stödgivare för icke-statliga flygplatser, men att denna översyn ännu inte har redovisats. Enligt motionärerna är det angeläget att staten skapar långsiktigt hållbara driftsförutsättningar för de regionala icke-statliga flygplatserna. m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2019/20:3334 yrkande 8 på de icke-statliga regionala flygplatserna och behovet av att se över deras finansiering för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. Enligt motionärerna har de icke-statliga flygplatserna svårt att skapa egna konkurrensfördelar, vilket riskerar att stora delar av går miste om tillväxt. Motionärerna pekar på att upphandlar flygtrafik på vissa utpekade linjer som inte bedöms som intressanta för kommersiell flygtrafik men att regioner eller kommuner inte får upphandla flygtrafik även om kraven för allmän trafikplikt i EU:s lufttrafikförordning är uppfyllda. Kommuner och regioner som äger lokala flygplatser har rätt att stödja dessa via ägartillskott, men motionärerna menar att detta är en passiv form av stöd som har dålig effekt. I stället för denna typ av stöd borde därför kommuner och regioner få möjlighet att upphandla regional flygtrafik. Motionärerna vill därmed värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Stöd till regionala flygplatser När det gäller stöd till regionala flygplaster vill utskottet inledningsvis framhålla att det anslås medel genom ett särskilt anslag för ersättning avseende icke-statliga flygplatser, nämligen anslag 1:6 Ersättning avseende icke-statliga flygplatser inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får även användas till ökat driftsstöd till följd av flygskatten till icke-statliga flygplatser i . Vidare får anslaget användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Driftsbidrag till flygplatser fördelas även genom länsplanerna för regional transportinfrastruktur och finansieras via anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. När det gäller frågan om stöd till regionala flygplatser och att hitta en långsiktig lösning för icke-statliga flygplatser besvarade infra-strukturministern en interpellation om detta (ip. 2019/20:331). I sitt svar konstaterade ministern att det finns ett statligt driftsstöd till icke-statliga regionala flygplatser. Ministern framhöll även att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd, men har det en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Utskottet delar denna uppfattning och anser i likhet med regeringen att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem och att flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. När det gäller de icke-statliga flygplatsernas situation vill utskottet peka på vad regeringen anför i skrivelsen 2019/20:75 som överlämnades till . Regeringen hänvisar där till att det pågår ett internt arbete inom med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna i enlighet med den nationella flygstrategin, och att detta arbete har fortsatt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Regeringen redovisar att arbetet har försenats och att inriktningen är att översynen ska vara klar . Utskottet emotser detta med stort intresse. Utskottet noterar i sammanhanget även att regeringen beslutade att ge i uppdrag att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna som syftar till att säkerställa beredskap för att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid . I uppdraget ingår att göra en bedömning av det nuvarande systemet samt att lämna förslag om eventuella förändringar. I uppdraget ingår också att beakta samhällets aktuella och framtida behov av beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av samhällsviktiga lufttransporter. Uppdraget ska genomföras i samverkan med ett antal statliga myndigheter och organisationer och redovisas . När det gäller förslaget om att utreda behovet av att införa ett investeringsstöd för flygplatser påminner utskottet om att det finns ett investeringsstöd till icke-statliga flygplatser genom vilket medel beviljas med stöd av förordning (2009:237) om statlig medfinansiering till regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Av förordningen framgår att statlig medfinansiering kan beviljas till kommuner eller andra organ för att bygga flygplatsanläggningar med annan huvudman än staten samt att statlig medfinansiering får beviljas för att bygga flygplatsanläggningar som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov. När det gäller upphandling av flygtrafik vill utskottet inledningsvis peka på att det i och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen finns regler som anger under vilka förutsättningar och på vilket sätt en medlemsstat kan köpa regelbunden flygtrafik. Av förordningen följer att medlemsstaten först måste införa allmän trafikplikt på flyglinjen och att allmän trafikplikt endast ska införas i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet. I förordningen fastställs även ramarna för när den planerade allmänna trafikplikten är att bedöma som nödvändig och adekvat. När det råder allmän trafikplikt på en flyglinje får lufttrafikföretag utöva regelbunden lufttrafik på linjen endast under förutsättning att lufttrafikföretaget uppfyller samtliga krav i den allmänna trafikplikten. Om inget lufttrafikföretag utövar lufttrafik på en flyglinje i enlighet med den allmänna trafikplikten kan medlemsstaten begränsa tillträdet till flyglinjen till ett lufttrafikföretag. Det är således beslutet om allmän trafikplikt som styr vad det är för trafik som ska eller kan åstadkommas, dvs. regelbunden flygtrafik kan inte upphandlas utan att beslut om allmän trafikplikt finns och regelbunden flygtrafik kan inte heller köpas i en omfattning som går utöver vad som föreskrivs i den allmänna trafikplikten. Utskottet vill i sammanhanget peka på att är den myndighet som har i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprätthålls av någon annan och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. ska verka för en grundläggande tillgänglighet, vilket kan beskrivas som ett basutbud för dagligt resande. Utskottet delar därmed den uppfattning som infrastrukturministern uttalade i ett svar på en interpellation om regler om trafikplikt och att det även i fortsättningen är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska bristerna i tillgängligheten (ip. 2017/18:25). Avtalen med anledning av trafikplikten upphandlas i form av en tjänstekoncession och innebär att ersättningen för tjänsterna helt eller delvis utgörs av rätten att utnyttja tjänsten. Ett avtal om en tjänstekoncession innebär att företaget som utför tjänsten tar på sig driftsansvaret inklusive den ekonomiska risken för verksamheten. Företaget får rätten att ta betalt av dem som använder tjänsterna vilket också kan kombineras med en ersättning från den upphandlande myndigheten. I EU:s lufttrafikförordning finns regler om att ersättningen inte får överstiga det belopp som krävs för att täcka nettokostnaden som uppkommer vid fullgörandet av varje allmän trafikplikt, med hänsyn till lufttrafikföretagets intäkter i samband därmed, samt till en rimlig vinst. Den nuvarande giltighetstiden för nuvarande flygavtal avser . Inför den nuvarande perioden genomförde en utredning för att belysa vilka brister det finns i tillgängligheten för berörda kommuner och för att ta ställning till om dessa brister kan åtgärdas av genom att besluta om allmän trafikplikt och vid behov avtala om flygtrafik eller vidta andra, mer ändamålsenliga åtgärder som kan lösa tillgänglighetsproblematiken. Resultatet av utredningen finns presenterad i –2023 Utredning inför beslut om allmän trafikplikt. Med utgångspunkt från de vidtagna utredningsinsatserna har genomfört en upphandling och ett avtal tecknades . Den genomförda upphandlingen har enligt ställt delvis nya krav på operatörernas ekonomi och trafikens kvalitet och ska tillsammans med en tydligare uppföljning av trafiken från sida bidra till en stabil flygtrafik för resenärerna. De ökade kraven har även gett en relativt stor ökning av kostnaden för avtalen. Den upphandlade trafiken omfattar fyra linjer med mellanlandningar och tre linjer med direkttrafik enligt följande: – ––/ – ––/ – ––/ – ––/. När det gäller möjligheten för kommuner och regioner att upphandla flyglinjer besvarade infrastrukturministern en interpellation om detta (ip. 2019/20:203). Infrastrukturministern pekade i sitt svar på att flyget har en viktig roll i transportsystemet, främst när det gäller resor och transporter över långa avstånd. Ministern uttalade att flyget har en betydande klimat- och miljöpåverkan och att flygets utsläpp och klimatpåverkan behöver minska för att klimatmål ska uppnås. Utskottet delar denna uppfattning och inväntar det arbete som pågår när det gäller att se över statens ansvar och roll som stödgivare till de regionala icke-statliga flygplatserna och av flyglinjer med allmän trafikplikt. Utskottet noterar att det i detta arbete även ingår att se över regelverket för den flygtrafik som upphandlas av . Med anledning av den pågående pandemin vill utskottet avslutningsvis även peka på att det vidtas angelägna insatser för att säkra viss tillgänglighet inom den svenska luftfarten. Infrastrukturministern meddelade vid en presskonferens att regeringen har beslutat att införa en temporär allmän trafikplikt på ett antal flyglinjer till och från och i syfte att säkerställa en grundläggande tillgänglighet för transporter av personer och gods för samhällsviktiga ändamål. Bakgrunden till detta är att spridningen av coronaviruset har medfört ett stort passagerarbortfall för flyget och lett till en kraftigt neddragen, och i vissa fall, upphörd flygtrafik. fick därför i uppdrag av regeringen att med utgångspunkt i beslutad trafikplikt, skyndsamt ingå avtal om regelbunden flygtrafik till åtta orter för att säkerställa en grundläggande tillgänglighet för och genom flyg till och från . tilldelades uppdraget att utföra trafiken på samtliga åtta linjer. SAS har därefter meddelat att de kommer att flyga kommersiellt från till , och fr.o.m. , vilket innebär att dessa linjer undantas från den trafik upphandlar. kommer att på vardagar och trafikera enligt följande upplägg: ––––––––––. beslut om operatör möjliggör för trafik att starta . Avtalet förlängs vid behov en månad i taget, och som längst t.o.m. . Om kommersiell trafik återupptas upphör den upphandlade trafiken. Infrastrukturministern framhöll i ett frågesvar (fr. 2019/20:1170) att det är av stor betydelse att det finns snabba transporter så att viktiga funktioner i samhället kan upprätthållas. För och är det särskilt viktigt eftersom det, till skillnad från stora delar av fastlandet i , saknas jämförbart snabba transportalternativ. Den här typen av transporter har bl.a. betydelse för hälso- och sjukvård, räddningstjänst och totalförsvar men också för gods. Det kan t.ex. handla om att transportera sjukvårdspersonal eller medicinska prover. Statsrådet framförde vidare att urvalet av destinationer bygger på en bedömning som kan komma att omprövas utifrån bl.a. förändringar i behov och smittspridning. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av . När det gäller stöd till regionala flygplatser kan utskottet konstatera att kommissionen fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser. Utskottet vill vidare peka på att det i enlighet med den nationella flygstrategin pågår en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna inom som ska ligga till grund för ett tydliggörande av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. När det gäller allmän trafikplikt kan utskottet också konstatera att har genomfört en upphandling som gäller 2023 och att regeringen vidtagit angelägna åtgärder med anledning av spridningen av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att ta något initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2019/20:612 (SD) yrkande 6, 2019/20:881 (M), 2019/20:906 (C), 2019/20:909 (C), 2019/20:942 (S), 2019/20:992 (S), 2019/20:1406 (S) yrkande 1, 2019/20:1907 (L) yrkandena 1–3, 2019/20:2156 (M), 2019/20:2597 (M) yrkande 32, 2019/20:2710 (M) yrkande 7, 2019/20:2775 (KD) yrkandena 81 och 82, 2019/20:2820 (KD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3246 (C) yrkande 17 och 2019/20:3334 (KD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om och . Utskottet hänvisar till den pågående beredningen inom kring såväl som . Jämför reservation 6 (M) och 7 (SD). I den nationella flygstrategin som beslutades aviserade den dåvarande regeringen inrättandet av ett Arlandaråd. inrättades med syftet att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. I uppdrag har ingått att vara ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. Vidare har uppdraget innefattat att bl.a. lämna bidrag till regeringen i framtagandet av en strategisk plan för , en s.k. färdplan. Med en uttalad inriktning om att ska vara ledande storflygplats syftar färdplanen till att utveckla flygplatsen utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Till de områden som har att haft att diskutera hör bl.a. – miljö, klimat och energi – konkurrenskraft, företagande och näringsliv – regional och lokal utveckling, tillväxt och sysselsättning – tillgänglighet nationellt och internationellt – finansiering, kostnader och samhällsekonomi. förordnande gick ut . enades stadshusmajoriteten i om en ny s.k. plattform för . Enligt överenskommelsen ska staden verka för att området där ligger ställs om till ett stads-utvecklingsområde med bostäder såvida förhandlingarna med den förhandlingsperson som regeringen utsett visar att kan avvecklas utan att förutsättningarna för jobb och utveckling i regionen försämras. har därefter riktat flera tillkännagivanden till regeringen om . beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det inte bör tillsättas någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen utsåg en särskild sam-ordnare för att utreda framtiden för . I samordnarens uppdrag ingick att efter en förväntad begäran från pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas till . riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om . I tillkännagivandet angavs att regeringen tydligt bör ta ställning och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att ändra det tidigare beslutet om uppdrag till en statlig samordnare för (dnr N2015/09059/PUB). Genom beslutet förkortades utrednings-tiden till , och uppdraget begränsades till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , medan övriga delar av uppdraget upphörde (S2014/08973/PBB). Den statliga samordnaren redovisade en rapport och konstaterade i den bl.a. att flyget spelar en avgörande roll för längre resor i och för internationella resor och att frågorna om tillgänglighet därför är viktiga. I rapporten redovisade samordnaren vidare att det är viktigt att utveckla kapaciteten och effektiviteten vid och att det är nödvändigt att bygga ut för att stärka flygplatsens konkurrenskraft och roll som ett nationellt viktigt transportnav. Samordnaren uttalade vidare att inte har någon framtid när klarar hela behov av flygkapacitet. Samordnaren ansåg att när det finns ledig kapacitet på också i högtrafik kommer en långsiktigt planerad överflyttning av flygtrafiken från till inte att påverka tillgängligheten negativt. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2019/20:612 yrkande 7 betydelsen av att bevara .