bet · H801UbU6 · 2020-11-13 00:00:00 — I motionen hänvisar motionärerna till att gör bedömningen i sin granskning att regeringen inte har satt tydliga ramar för holdingbolagens verksamhet när det gäller bolagens mål och syfte, och att det behövs ytterligare förtydligande av vad som avses med att förmedla uppdragsutbildning. riktar en rekommendation till regeringen om att den bör tydliggöra vilka verksamheter, utöver investering i projektbolag, som kan ingå i holdingbolagens koncerner, samt vilken ansvarsfördelning som bör råda mellan bolag och lärosäte för exempelvis uppdragsutbildning. I rapporten framhåller att det finns oklarheter kring vilken verksamhet bolagen får bedriva. framhåller att bolagsordningen är ett av regeringens verktyg för ägarstyrning och att den i allt väsentligt är lika för alla bolagen. Enligt kan uttrycket ”annan därmed förenlig verksamhet” i bolagsordningen ge en möjlighet att anpassa verksamheten utifrån lärosätets förutsättningar. kan friheten enligt upplevas som problematisk. hänvisar till att regeringen konstaterade att det saknas tydliga riktlinjer för vilken verksamhet som bör bedrivas i holdingbolagens tjänstebolag (dir. 2019:72). Det finns en betydande variation i hur uttrycket ”därmed förenlig verksamhet” har tolkats på lärosätena. Utöver de huvudverksamheter som går att urskilja, såsom investeringar i nya forskningsbolag, immateriella rättigheter och uppdragsutbildningar, bedrivs det även andra verksamheter inom holdingbolagen. Sex holdingbolag driver konsultbolag som erbjuder konsulttjänster utförda av studenter vid lärosätet, varav ett av bolagen är vilande. Det finns även holdingbolag som erbjuder andra typer av konsulttjänster, exempelvis uppdragsforskning eller uthyrning av forskare på konsultbasis. Det förekommer också att holdingbolagen äger bolag som är att anse som forskningsinfrastruktur. I granskningen framkommer också att vissa av de som granskats anger att den upplevda otydligheten även gäller för bolagens uppdrag att förmedla uppdragsutbildningar, där begreppet ”förmedling” ger ett behov av tolkning och därmed en otydlighet i uppdraget. konstaterar att granskningen av ägardirektiven visar att den otydligheten avspeglar sig även där och hänvisar till att regeringen har uttryckt att det är lärosätet som ska bedriva utbildningen, att den inte får bedrivas i dotterbolagens egen regi men att de får förmedla uppdragsutbildning. bedömer i rapporten att regeringen inte satt tydliga ramar för holdingbolagens verksamhet i termer av mål och syfte, och att det behövs ytterligare förtydligande kring vad som avses med att förmedla utbildning. Den utredning som regeringen tillsatte kan enligt innebära en förändring av detta. I rapporten behandlar vidare frågan om lärosätena styr holdingbolagen i enlighet med och regeringens beslut. Enligt har styrdokumenten inte alltid stöd i riktlinjerna. beskriver att ägardirektiv eller ägaranvisningar och uppdragsavtal är centrala dokument i förvaltningen av holdingbolagen. Ägardirektiv eller ägaranvisningar beslutas av lärosätets styrelse och är ett grundläggande styrmedel i bolagsförvaltningen. Ägardirektiven för de granskade bolagen innehåller vanligen den del av bolagsordningen som beskriver verksamheten, den s.k. verksamhetsparagrafen, samt affärsidén och instruktioner för styrelsens arbete. Det förekommer också att ägardirektivet innehåller anvisningar om styrelsens sammansättning och rapportering av verksamheten. Det finns dock exempel på ägardirektiv som inte väsentligen bidrar med mer ledning om verksamhetsidén än vad som ges av bolagsordningen. I rapporten framhåller att lärosätena också kan styra holdingbolagen genom olika typer av uppdragsavtal. Dessa avropsavtal berörs dock inte av granskningen. Skrivelsen – regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser I skrivelsen framhålls att det bör vara tydligt vilken verksamhet holdingbolagen får bedriva. Regeringen instämmer i bedömning att det kan vara oklart vilka verksamheter som ska kunna ingå i holdingbolagens koncerner. Regeringen hänvisar till att lyfter fram möjligheten för holdingbolagen att förmedla uppdragsutbildning, som finns i riktlinjerna. Vidare framgår det i skrivelsen att vissa lärosäten upplever formuleringen att ”förmedla” uppdragsutbildning som otydlig. Regeringen erinrar om att det av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor följer att det är universitet och högskolor som får bedriva uppdragsutbildning och att det underströks i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) att dotterbolagen inte får bedriva uppdragsutbildning i egen regi. Regeringen angav också i samma proposition att ett sätt för lärosätet att i ökad utsträckning möta önskemål om att köpa uppdragsutbildning kan vara att skapa en expertfunktion på området som kan bistå med att förmedla och marknadsföra uppdragsutbildning (s. 46). Regeringen anser att ett lärosäte har ett viktigt ansvar för att i samarbete med holdingbolaget göra det tydligt vad som ingår i bolagets uppdrag inom ramen för bolagsordningen. Det finns möjlighet att förtydliga vad som ska ingå i holdingbolagets uppdrag exempelvis när det gäller uppdragsutbildning i den ägaranvisning som styrelsen för lärosätet enligt de nya riktlinjerna ska föreslå för beslut av bolagsstämman. Frågan om vilken verksamhet som ska kunna bedrivas ingick i uppdraget till den särskilda utredare som skulle föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor. Utredaren skulle bl.a. analysera om dagens ordning med holdingbolag (inklusive dotterbolag) och innovationskontor är ett effektivt och ändamålsenligt sätt för riksdag och regering att stödja arbete med innovation, kommersialisering och annat nyttiggörande av kunskap vid lärosätena. I direktiven nämns bl.a. särskilt att det inte finns tydliga riktlinjer för vilken verksamhet som får bedrivas inom holdingbolagens dotterbolag. Regeringen framhåller i skrivelsen att den kommer att överväga vilka eventuella förtydliganden eller förändringar som bör göras i fråga om verksamhet inom holdingbolagen när utredarens förslag har lämnats. Betänkande av Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor Utredningen om ett effektivare innovationsstöd vid universitet och högskolor har överlämnat betänkandet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta (SOU 2020:59). När det gäller det som anför om att det saknas tydliga riktlinjer för vilken verksamhet som bör bedrivas i holdingbolagens tjänstebolag konstaterar utredningen att den bilden stämmer väl överens med utredningens bild. Utredningen konstaterar att verksamheten definieras i riktlinjerna och i bolagsordningen genom principer för verksamheten, och det anges vilken verksamhet bolagen inte får bedriva. Den minsta gemensamma nämnaren för verksamheten är enligt utredningen att holdingbolagen synes vara verktyg för att lösa utmaningar hos högskolorna, är de verktyg för att bedriva ett sådant kommersiellt nyttiggörandearbete som avsett. Utredningens sammanfattande bedömning är att det bör tydliggöras vilket huvudsyftet för holdingbolagen är. Det leder till en ökad tydlighet inåt mot högskolans anställda och studenter och gentemot aktörer utanför högskolorna och holdingbolagen, och det kan tydligare visa på varför högskolorna ska bedriva verksamhet i holdingbolag. Genom detta tydliggörs enligt utredningen vilken verksamhet som kan bedrivas inom ramen för de s.k. tjänstebolagen. Holdingbolagens verksamhet är i huvudsak av allmännyttigt slag. Enligt utredningens förslag bör holdingbolagens verksamhet tydliggöras och kopplas till högskolornas nya nyttiggörandeuppdrag som utredningen föreslår i 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434). Utredningens förslag är därför att bör fastställa ett samhällsuppdrag för holdingbolagen. Knappt hälften av de statligt ägda bolagen har s.k. särskilt beslutade samhällsuppdrag. Dessa uppdrag beslutas av och syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren. Huvudregeln för både privat och offentligt ägda aktiebolag är att de ska ge vinst till ägaren. Samhällsuppdragen syftar däremot inte till ekonomisk avkastning utan till att nå andra mål som beslutat om. I framkommer det att holdingbolagens arbete med uppdragsutbildning upplevdes som otydligt av holdingbolagen, men utredningen konstaterar att det inte är ett budskap som har återupprepats för utredningen av företrädare för holdingbolag eller högskolor. Utredningen konstaterar tvärtom att bilden utredningen har fått är att dessa aktörer är väl insatta i innebörden av förmedlingskravet. Utmaningarna när det gäller uppdragsutbildningen förefaller enligt utredningen mer handla om frågor som är relaterade till uppdragsutbildningsverksamheten som sådan. Utskottet kan konstatera att Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor lämnar förslag om vilken verksamhet som kan bedrivas inom holdingbolagen. Enligt utredningens förslag bör fastställa ett samhällsuppdrag för holdingbolagen. Ett sådant tydliggörande skulle enligt utredningen leda till att holdingbolagen tydligare skulle kunna visa på varför högskolorna ska bedriva verksamhet i holdingbolag. När det gäller frågan om uppdragsutbildningen konstaterar utskottet att och utredningen har olika syn på frågan. Utskottet anser att det finns skäl för att avvakta de överväganden om eventuella förtydliganden som regeringen har aviserat att den avser att göra i fråga om verksamheten inom holdingbolagen med anledning av utredningens förslag. Utskottet avslår därmed motion 2020/21:354 (M, KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör lärosätenas ansvar. Jämför reservation 3 (M, KD) och 4 (C, L). I kommittémotion 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 4 föreslår motionärerna att regeringen ska se till att lärosätena utvecklar arbetet med mål, strategier och riskbedömning i holdingbolagen samt uppföljning av de uppdrag som avtalas. Enligt motionärerna visar att flera bolagsstyrelser har brister i sitt långsiktiga arbete för värdeskapande. 2020/21:297 av m.fl. (L) behandlas frågan om efterlevnaden av riktlinjerna för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag. Motionärerna anser att regeringen behöver vara tydligare i fråga om att säkerställa att lärosätena tar sitt ansvar. riktar en rekommendation till lärosätena att de bör utveckla arbetet med mål, strategier och riskbedömning i bolagen. Vidare rekommenderar att lärosätena bör utveckla uppföljningen av de uppdrag som avtalats med holdingbolagen. framhåller att den har granskat universitetens och högskolornas förvaltning av holdingbolagen och bedömer sammantaget att de som grupp inte har en aktiv och professionell förvaltning med värdeskapande som övergripande mål. Det baseras bl.a. på att ägardirektiven enligt inte alltid har uttryckligt stöd i ambitioner och regeringens riktlinjer och att flera bolag har brister i riskhanteringen. bedömning i rapporten är således att det finns risk för brister i riskhanteringen, vilket också innebär att det finns risk för att inte kan få tillräcklig information om riskerna i bolagen. Vidare konstateras att få lärosäten följer upp uppdragsavtalen i syfte att säkerställa att holdingbolagen uppfyllt avtalen och att flera bolagsstyrelser har brister i sitt långsiktiga arbete för värdeskapande. Slutligen konstateras att det förekommer att investeringarna i nya bolag genererar överskott men att majoriteten av investeringarna enligt bolagen inte är ekonomiskt lönsamma på kort sikt. Skrivelsen – regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen instämmer i bedömning när det gäller flera av de brister som lyfts fram och har påbörjat ett arbete i syfte att utveckla styrningen av holdingbolagen. I skrivelsen hänvisar regeringen till den särskilda utredare som regeringen tillsatte med uppdrag att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor, som inkluderar holdingbolag och innovationskontor (dir. 2019:72). Vidare beslutade regeringen om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag (dnr U2020/02772/UH). Där förtydligas bl.a. lärosätets förvaltande uppgift och fördelningen av ansvar mellan lärosäte och holdingbolag. Regeringen aviserar i skrivelsen att tillsammans med kommer utredarens förslag att utgöra underlag för regeringens fortsatta analys och överväganden när det gäller de ytterligare åtgärder som kan behövas för att tillgodose den framförda kritiken. Vidare framhåller regeringen i skrivelsen att riktar rekommendationer till lärosätena i syfte att utveckla förvaltningen av deras holdingbolag och att många lärosäten som har yttrat sig uttrycker sig positivt om slutsatser och rekommendationer. Flera, såsom , och , anger antingen att de redan arbetar i enlighet med eller att de avser att utveckla sin förvaltning med utgångspunkt i slutsatser. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete som lärosätena redan bedriver och förutsätter att de arbetar vidare med att utveckla förvaltningen av sina holdingbolag. Regeringen bedömer även att de förtydliganden som har gjorts i de nya riktlinjerna bör kunna underlätta en professionell förvaltning. Där har det bl.a. införts krav på att eventuell jävsproblematik ska beaktas vid nominering och val av en styrelseledamot som är anställd vid det berörda lärosätet. Betänkande av Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor I betänkandet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta (SOU 2020:59) behandlar Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor frågan om viktiga principer vid förvaltningen av holdingbolag. Utredningen föreslår att ett antal grundläggande principer för styrningen av holdingbolagen, som framgår av regeringens Riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag, ska lyftas upp till högskoleförordningen. Således föreslår utredningen att det ska tydliggöras att ett holdingbolag vid högskolor ska bidra till ett nyttiggörande av forskningsresultat och andra kunskaper som har tillkommit vid högskolan på affärsmässig grund. Högskolan får inte heller enligt utredningens förslag överlåta aktier i holdingbolaget, besluta om frivillig likvidation eller fusion av bolaget eller på annat sätt minska andelen av rösterna i holdingbolag utan regeringens medgivande, undantaget fusion med dotterföretag med vilande verksamhet. Utredningen anser att högskoleförordningen tydligt ska peka på den roll och det ansvar i styrningen som högskolans styrelse har och att styrelsen ska fatta beslut om viktigare styrdokument för bolaget. Enligt utredningen handlar det om att visa på att holdingbolaget är ett verktyg för nyttiggörande på affärsmässig grund och att säkerställa att ägandet av holdingbolaget tillkommer staten. I utredningen sägs vidare att skälet till varför de aktuella frågorna föreslås lyftas från riktlinjerna till högskoleförordningen är ett behov av ökad tydlighet och ett naturligt sammanhang för de huvudprinciper som reglerar högskolornas nyttiggörandeuppdrag. Då är det av särskild vikt att lyfta upp bl.a. holdingbolagets kommersiella syfte. Utskottet kan konstatera att många av de granskade lärosätena har uttryckt sig positivt om de rekommendationer som riktar till dem för att utveckla förvaltningen av holdingbolagen och att regeringen förutsätter att lärosätena arbetar vidare med utvecklingsarbetet. Utskottet noterar även de förslag som Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor lämnar i fråga om lärosätenas roll och ansvar när det gäller holdingbolagen. Utskottet anser att det finns skäl för att avvakta regeringens beredning av den aktuella utredningen och avstyrker därmed motionerna 2020/21:297 (L) och 2020/21:354 (M, KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ordföranden i ett holdingbolags styrelse. Jämför reservation 5 (M, KD). I kommittémotion 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 3 begär motionärerna att regeringen ska se till att ordföranden i ett holdingbolags styrelse inte ska vara rektor eller vicerektor utan en person med tydlig affärsmässig kompetens. Syftet är enligt motionärerna att utveckla bolaget och undvika jävsrisk. riktar en rekommendation till de lärosäten som har utsett rektor eller vicerektor som bolagsstyrelsens ordförande att de bör överväga att tillsätta en ordförande som har tydlig affärsmässig kompetens, i syfte att utveckla bolaget och undvika jävsrisk. I framgår att det är vanligt att ordföranden i ett holdingbolags styrelse har en central roll i lärosätets ledning och att drygt varannan ordförande är rektor eller vicerektor vid lärosätet. Fyra ordföranden är i stället externa – dvs. de har ingen anställning på lärosätet – medan två ordföranden har anställning som tjänsteman på rektors kansli, en är ledamot i universitetsstyrelsen och ytterligare en ordförande är professor vid lärosätet. Regeringens riktlinjer för förvaltning av holdingbolagen anger att det ska finnas en representant för lärosätet i styrelsen. menar dock att det finns en problematik i att myndighetschefen har både ansvar för ägarinflytandet i egenskap av rektor och agerar som ordförande i bolagsstyrelsen. Vidare framgår i rapporten att det i intervjuer med ordföranden respektive vd:n framkommer att en nära koppling mellan universitetsledningen och bolag ses som en fördel. Det gör att bolaget får information om vad som är viktigt för lärosätet, och dessutom avser man att en rektor eller vicerektor med stort engagemang för samverkan och kommersialisering kan vara ett bra stöd för vd:n och bolaget. framhåller i rapporten att sådana fall, där vd:n och styrelseordföranden båda är anställda vid i stället för i bolaget medför en risk för att de inte alltid är oberoende i sin handläggning av ärenden som rör mellanhavanden mellan lärosätet och holdingbolaget. Det innebär enligt i sig en risk för att relationen mellan bolaget och lärosätet inte är helt affärsmässig. Intervjuer med ordförande och vd:ar pekar enligt på att det finns en medvetenhet om att det finns en jävsproblematik och att det, t.ex. vid stämman, rent praktiskt löses genom att en annan person från lärosätet agerar som representant för ägaren. Det förekommer att rektorer eller vicerektorer i intervjuer anger att de tillför kompetens om kommersialisering och investeringsarbete. Det är dock enligt vanligare att en rektor eller vicerektor anger att hen utgör länken mellan myndigheten och bolaget. Det utgör en tydlig kontrast mot de ordförande som har en bakgrund i näringslivet eller andra statliga bolag, som anger att de tar med sig exempelvis erfarenhet från stora och små bolag, ekonomifrågor, riskanalyser, uppstart av företag, kommersialisering, investeringsarbete och finansiering. Skrivelsen – regeringens bedömning och åtgärder med anledning av iakttagelser beslutade regeringen om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag (dnr U2020/02772/UH). Där förtydligas bl.a. lärosätets förvaltande uppgift och fördelningen av ansvar mellan lärosäte och holdingbolag. Vidare har det enligt regering bl.a. införts krav på att eventuell jävsproblematik ska beaktas vid nominering och val av en styrelseledamot som är anställd vid det berörda lärosätet. Regeringen bedömer i skrivelsen att de förtydliganden som har gjorts i de nya riktlinjerna bör kunna underlätta en professionell förvaltning. Betänkande av Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor I fråga om sammansättningen i holdingbolagens styrelser föreslår Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor att en anställd vid den förvaltande högskolan inte ska få vara ordförande eller vice ordförande i holdingbolagets styrelse. Utredningen föreslår vidare att kontinuerligt bör erbjuda nya ledamöter i holdingbolagen styrelseutbildningar om rollen som ledamot i ett statligt bolags styrelse. Utredningen framhåller i sitt betänkande att det framkommer i om holdingbolagen att det finns brister i styrningen av holdingbolagen som rör styrningen av verksamheten och som är relevanta att hantera. Således har påpekat att risken för jävssituationer är stor eftersom mer än varannan bolagsordförande också är rektor eller vicerektor. Vad som framkommer i granskning har följts upp av utredningen genom en riktad enkät. Utredningen delar bedömning i fråga om den ovan nämnda bristen i styrningen av holdingbolagen och anser att detta bör komma till uttryck i reviderade riktlinjer för det statliga ägandet av holdingbolagen med tillhörande bolagsordning. Utredningen framhåller att styrelseledamöter och VD:ar har en omfattande lojalitetsplikt på grund av den förtroendefulla ställning de har i bolaget. Denna lojalitetsplikt framgår bl.a. av 8 kap. 41 § aktiebolagslagen (2005:551) som är den lagens generalklausul och av bestämmelserna om jäv i 8 kap. 23 § samma lag. Utredningen framhåller vidare att enligt lojalitetsplikten ska bolagets syfte enligt dess bolagsordning alltid stå i centrum och bolagets intressen alltid iakttas. Styrelseledamöterna och VD:arna ska alltid beakta bolagets bästa. Styrelseledamöterna och VD:arna har dessutom en plikt att värna om aktieägarnas intressen av att aktiebolagslagen, bolagsordningen och årsredovisningslagen följs. Detta gäller särskilt för styrelsens ledande företrädare. De bör därför enligt utredningen inte få vara anställda vid högskolan. Något hinder mot att en annan ledamot av styrelsen är anställd vid högskolan bör enligt utredningen inte finnas. Något hinder mot att därutöver adjungera ledande företrädare för högskolan finns enligt utredningens mening inte. Utredningen understryker att genom att ledande företrädare för högskolan inte är ordförande eller vice ordförande i holdingbolagets styrelse minskas risken för att högskolan uppfattas ha fått information om bolagets verksamhet genom dessa personer. Rapportering av bolagets verksamhet till högskolan som förvaltare ska enligt utredningen göras på ett annat mer professionellt sätt. Utskottet kan konstatera att regeringen i sina nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holdingbolag har infört krav på att eventuell jävsproblematik ska beaktas vid nominering och val av en styrelseledamot som är anställd vid ett berört lärosäte. Utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor har föreslagit att en anställd vid den förvaltande högskolan inte ska få vara ordförande eller vice ordförande i holdingbolagets styrelse. Genom att ledande företrädare för högskolan inte är ordförande eller vice ordförande i holdingbolagets styrelse minskas enligt utredningen risken för att högskolan uppfattas ha fått information om bolagets verksamhet genom dessa personer. Utskottet anser att det finns skäl för att avvakta regeringens beredning av den aktuella utredningen och avstyrker därmed motion 2020/21:354 (M, KD) yrkande 3. Återrapportering till regering, riksdag och lärosäten , punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:354 av och (M, KD) yrkande 1. Vi anser att regeringen bör vidta en rad åtgärder för att säkerställa en professionell förvaltning av holdingbolagen. Det förefaller som att det råder tydliga oklarheter i ansvarsfördelningen i fråga om återrapporteringen från holdingbolagen. Vi vill därför att regeringen ska återkomma med förslag om hur återrapporteringen från holdingbolagen ska göras till regeringen, och lärosätena. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Holdingbolagens verksamhet, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: