bet · H801UFöU3 · 2020-12-04 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottet föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Utskottet föreslår även att avslår motionsyrkanden om avveckling av det svenska bidraget till Minusma och om militära och civila engagemang i . I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, KD, L) och ett särskilt yttrande (V). Proposition 2020/21:32 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Fem yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i en motion från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Deltagande i stabiliseringsinsats i Avveckling av det svenska bidraget till Minusma militära och civila engagemang i 1.Avveckling av det svenska bidraget till Minusma, punkt 2 (M, KD, L) 2.Avveckling av det svenska bidraget till Minusma, punkt 2 (SD) 3.Sveriges militära och civila engagemang i , punkt 3 (M) 4.Sveriges militära och civila engagemang i , punkt 3 (SD) Deltagande i stabiliseringsinsats i , punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Deltagande i stabiliseringsinsats i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Därmed bifaller proposition 2020/21:32. Avveckling av det svenska bidraget till Minusma 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:3736 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3742 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (M, KD, L) Reservation 2 (SD) militära och civila engagemang i 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:3736 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3742 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M) och (L). Ärendet och dess beredning lämnade regeringen proposition 2020/21:32 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i till . I propositionen föreslås att ska medge att regeringen ställer en väpnad styrka till förfogande för att delta i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen beslutat att bereda propositionen och följdmotioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). I betänkandet behandlas även två yrkanden i en motion från den allmänna motionstiden /21 som utrikesutskottet överlämnat till det sammansatta utskottet. Vid det sammansatta utskottets sammanträde informerade utrikesminister , försvarsminister och företrädare för Försvarsmakten om internationella militära insatser i . antog resolution (2012), som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog säkerhetsrådet resolution (2012), som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog säkerhetsrådet resolution (2012), som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i (Support Mission to , Afisma). Genom resolutionen ombads även FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade EU att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . Det svenska deltagandet har därefter förlängts till . antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in , Minusma). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen, och skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. biföll regeringens förslag att ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i Minusma (prop. 2013/14:189, bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . Minusmas mandat har förlängts . biföll , , , , och regeringens förslag om fortsatt svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Det senaste beslutet gäller till utgången av . I samband med detta beslut ändrades också inriktningen för det svenska bidraget som framöver skulle bestå av ett lätt skyttekompani med placering i i östra . I samband med beslutet gjordes två tillkännagivanden till regeringen som innebar att regeringen dels borde fastställa uppföljningsbara mål för att kunna utvärdera de insatser som gör inom ramen för Minusma, dels borde ta nödvändiga initiativ för att säkerställa tillräcklig tillgång till medicinsk evakuering inom ramen för insatsen (prop. 2015/16:119, bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). antog resolution (2020), som förlängde Minusmas mandat med t.o.m. . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Det planerade svenska styrkebidraget ska bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet utgör en del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla 2531 (2020). Det svenska skyttekompaniet föreslås vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Det svenska styrkebidraget kan emellertid komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av 220 personer, inklusive officerare vid relevanta staber. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, det avsedda svenska deltagandet samt för målsättningar och överväganden för insatsen. Deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Jämför det särskilda yttrandet (V). Det svenska bidraget till Minusma föreslås utgöras av ett lätt skyttekompani. I det svenska förbandet ska det även ingå en nationell stödenhet innehållande bl.a. sjukvårdsförmågor samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Det övergripande målet med styrkebidrag är att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution (2020) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i och långsiktig fred. Det svenska skyttekompaniet föreslås vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela Minusmas insatsområde. Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till ca 220 personer på plats. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Minusma. Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018), 2480 (2019) samt senast genom resolution (2020) då insatsen förlängdes till . Det finns även en inbjudan till FN av som utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. Denna inbjudan förlorar inte i giltighet i ljuset av den senaste utvecklingen efter militärkuppen i . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Kostnaderna är beräknade utifrån beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella insatser. Frågan behandlas i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8, rskr. 2017/18:48). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument, som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. Det är därmed viktigt för att vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Utskottet påminner vidare om att 15 kap. 16 § regeringsformen anger att en svensk väpnad styrka får sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet vill, liksom vid tidigare beslut om deltagande i Minusma, understryka att denna demokratiska förankring är väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande vad gäller frågan om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5, rskr. 2014/15:250). Enligt utskottet är huvudlinjen att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten enbart att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Som utskottet konstaterat uppstår den stora utmaningen i de exceptionella lägen när säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar för att förhindra grova övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna principöverenskommelse om skyldigheten att skydda (responsibility to protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer när säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet vill också, liksom tidigare, understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i och att ett svenskt deltagande svarar mot en direkt förfrågan från FN. Utöver mandatet från finns det även en inbjudan till FN från . Denna inbjudan förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste utvecklingen, som framgår av propositionen och också av den skriftliga information som lämnade till utrikesutskottet om den folkrättsliga grunden för de militära insatserna i efter militärkuppen i landet (dnr 156-2020/21). En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter – som därmed också inbegriper det svenska bidraget – är att säkerhetsrådet antar en resolution som förlänger Minusmas mandat efter detta datum i enlighet med kapitel VII. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att får information genom de berörda utskotten eller i kammaren i anslutning till att en beslutad marginal för en förstärknings- eller evakueringsinsats tas i anspråk. Utskottet välkomnar att regeringen i propositionen understryker att kvinnors deltagande i fredsprocesser samt i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. Det är även utskottets uppfattning att som deltagare i Minusma ska stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet och att åtagandet i denna resolution ska genomsyra det svenska förbandets verksamhet. Utskottet noterar att under medlemskapet i 2017–2018 säkerställde att Minusma och andra FN-insatser ska ha mandat att arbeta med frågor om kvinnor, fred och säkerhet. I sammanhanget noteras också utrikesutskottets offentliga utfrågning om arbete med genomförande av resolution (2000) med exempel från . Avslutningsvis vill utskottet understryka att systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är centralt för att kunna dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. Detta är nödvändigt för att förankra insatserna hos det svenska folket och möjliggöra en rationell styrning av politikområdet. Vikten av uppföljning och utvärdering har också betonats i samband med behandling av regeringens skrivelse om samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8, rskr. 2017/18:48). Regeringen och företrädare för Försvarsmakten har informerat om internationella insatser vid samtidiga sammanträden i utrikesutskottet och försvarsutskottet och . Däremellan lämnades information även till det då befintliga sammansatta utrikes- och försvarsutskottet , och . Utskottet välkomnar regeringens beredskap att återrapportera regelbundet till berörda utskott. Enligt sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behöver situationen i analyseras löpande utifrån den osäkra och oförutsägbara utvecklingen. Det behöver finnas en beredskap för de konsekvenser som slutsatserna av denna analys kan få för det svenska bidraget. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att regeringen återrapporterar till utrikesutskottet när läget motiverar det eller minst en gång per kvartal. Återrapporteringen bör bl.a. omfatta insatsens utformning, eventuellt förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen för insatsen rör ovannämnda frågor ska även innehållet i denna dialog återrapporteras. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att bifaller propositionen. Utskottet förordar därmed att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i Minusma till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Avveckling av det svenska bidraget till Minusma Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avveckla det svenska bidraget till Minusma. Jämför reservation 1 (M, KD, L) och 2 (SD). Regeringen framhåller att ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . är engagerat i med ett omfattande humanitärt stöd, bilateralt utvecklingssamarbete och sekundering av poliser till Minusma. bidrar med civila experter till EU:s civila rådgivningsinsats riktad till säkerhetssektorn (Eucap ) och med personal till EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ). har också godkänt ett svenskt bidrag till den franskledda insatsen Task Force Takuba t.o.m. . Det finns enligt regeringen ett svenskt intresse av att bidra till de internationella ansträngningarna att minska förekomsten av terrorism och grov organiserad brottslighet, däribland människosmuggling. Det kan också noteras att problem i som relaterar till bl.a. irreguljär migration och organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2013), 2164 (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018), 2480 (2019) och 2531 (2020) har gett ett kraftfullt mandat som bl.a. gett Minusma goda förutsättningar att öka säkerheten såväl för nödlidande människor som för humanitära biståndsorganisationer som är verksamma i och regionen. För att Minusma ska kunna genomföra sitt mandat krävs, anför regeringen, att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av välutbildade styrkebidrag till förfogande. Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik bl.a. med asymmetriska hot i en omfattning som är ny för FN. Det svenska bidraget är ett kvalificerat bidrag med adekvat utbildning och utrustning som kommer att bidra till att öka den militära styrkechefens samlade militära förmåga. Regeringen anger att det övergripande målet med deltagande i insatsen är att, inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor, bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2020) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i samt att understödja långsiktigt hållbara politiska lösningar på krisen i landet. Det är också troligt att en förbättrad situation i skulle få positiva effekter för situationen i fråga om säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter i hela Sahelregionen. Regeringen bedömer även fortsättningsvis att Minusma har en viktig roll att spela i . Genom sin närvaro bidrar Minusma till att stödja åtgärder under den 18 månader långa övergångsperiod för återgång till folkvalt styre som inleddes efter militärkuppen. Det svenska bidraget baseras på ett folkrättsligt mandat och bidrar till försvaret av mänskliga rättigheter. Bidraget till Minusma är en komponent i det bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som syftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter samt skapa förutsättningar för hållbar stabilitet och utveckling i såväl som i . I propositionen anges också sju nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma. I kommittémotionerna 2020/21:649 och 2020/21:3736, båda av m.fl. (SD), yrkandena 8 respektive 3 föreslås att det svenska militära bidraget till Minusma ska avvecklas till . I kommittémotion 2020/21:3742 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att regeringen ska återkomma till under innevarande med en tydlig exitstrategi för det svenska bidraget till Minusma. I det föregående har utskottet tillstyrkt regeringens proposition och därmed tagit ställning för att ska fortsätta ställa en väpnad styrka till förfogande för deltagande i Minusma till utgången av 2021. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . I denna ansats ingår numera, efter beslut av , även att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för den franskledda insatsen Task Force Takuba i . Utskottet utgår från att regeringen i sina överväganden om eventuella fortsatta bidrag till Minusma, liksom till Task Force Takuba, beaktar hur begränsade resurser används på bästa sätt. Utskottet är inte berett att med anledning av motionsyrkanden om att avveckla militära bidrag till Minusma i detta sammanhang uttala sig om eventuella insatser efter . Utskottets uppfattning är emellertid att bör ha beredskap för ett långsiktigt engagemang i och Minusma. Mot bakgrund av det befarar utskottet att en strategi för att avveckla bidraget till Minusma kan ge en felaktig signal, även om det inte är fråga om en plan med absoluta tidsgränser. Utskottet föreslår med hänvisning till detta att avslår motionerna 2020/21:649 (SD) yrkande 8, 2020/21:3736 (SD) yrkande 3 och 2020/21:3742 (M) yrkande 2. militära och civila engagemang i Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om militära och civila engagemang i , bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 3 (M) och 4 (SD). Av propositionen framgår att det svenska bidraget till Minusma baseras på ett folkrättsligt mandat och bidrar till försvaret av mänskliga rättigheter. Bidraget till Minusma är en komponent i det bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som syftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. FN utvärderar kontinuerligt Minusmainsatsen genom generalsekreterarens kvartalsvisa rapporter och strategiska översyner. Regeringen och Försvarsmakten analyserar löpande det svenska bidraget och dess verksamhet. Rapportering och analys från ambassaden i av de politiska, militära och humanitära förhållandena i landet vägs också in i regeringens sammanvägda överväganden kring det svenska bidraget. har ett mångsidigt engagemang i , och det svenska bidraget till Minusma bör enligt regeringen ses i denna kontext. beslutade regeringen att återuppta det bilaterala utvecklingssamarbetet med och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av en tidigare militärkupp 2012. Stödet till icke-statliga organisationer och det betydande humanitära stödet till befolkning omfattades aldrig av avbrottet. beslutade regeringen om anvisningar för framtagandet av en ny strategi för bilaterala utvecklingssamarbete med , som ska ta vid när den nuvarande strategin –2020 löper ut. I kommittémotionerna 2020/21:649 och 2020/21:3736, båda av m.fl. (SD), yrkandena 7 respektive 1 anförs att bör öka satsningarna på humanitärt stöd, vatten, sanitet och jordbruksutveckling i .