bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om småskalig vattenkraft. Enligt utskottet behöver det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om olika energipolitiska frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om energipolitikens övergripande inriktning, förnybar energiproduktion, kärnkraft, energieffektivisering och energiforskning. I flera fall avstyrks motionerna med hänvisning till pågående insatser och utredningar. I betänkandet finns 25 reservationer (S, M, SD, C, KD, V, L, MP) och två särskilda yttranden (V respektive M, SD, KD, L). I en reservation (S, V, MP) förordas att inte ska göra ett tillkännagivande. Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Energipolitikens mål och inriktning Vissa övriga energipolitiska frågor 1.Mål om en fossilfri elproduktion, punkt 1 (M, SD, KD, L) 2.En ny , punkt 2 (M, SD, KD, L) 3.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (M) 4.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (SD) 5.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (C) 6.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (KD) 7.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (L) 8.Kärnkraftens roll i det svenska energisystemet, punkt 4 (M, SD, KD, L) 9.Vissa övriga frågor om kärnkraft, punkt 5 (SD) 10.Vissa övriga frågor om kärnkraft, punkt 5 (KD) 11.Småskalig vattenkraft, punkt 6 (S, V, MP) 12.Övrigt om vattenkraft, punkt 7 (SD) 13.Övrigt om vattenkraft, punkt 7 (L) 14.Vindkraft, punkt 8 (SD) 15.Vindkraft, punkt 8 (C) 16.Solenergi, punkt 9 (SD) 17.Solenergi, punkt 9 (KD) 18.Energieffektivisering, punkt 10 (SD) 19.Energieffektivisering, punkt 10 (L) 20.Energigaser, punkt 11 (M) 21.Energigaser, punkt 11 (SD) 22.Kraftvärme, fjärrvärme och restvärme, punkt 12 (M, SD, KD) 23.Geoenergi, punkt 13 (KD) 24.Energiforskning, punkt 14 (SD) 25.Vissa övriga energipolitiska frågor, punkt 15 (SD) 1.Energiforskning, punkt 14 (M, SD, KD, L) 2.Energipolitik (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål om en fossilfri elproduktion 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:1802 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 1, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 35 i denna del, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 16. Reservation 1 (M, SD, KD, L) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 17. Reservation 2 (M, SD, KD, L) Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:1381 av m.fl. (S), 2019/20:1417 av och (båda S), 2019/20:1890 av (M), 2019/20:2267 av m.fl. (S), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 35 i denna del och 39, 2019/20:2711 av m.fl. (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 3, 6 och 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 9, 28, 32, 35 och 37 i denna del, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 21. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) Reservation 7 (L) Kärnkraftens roll i det svenska energisystemet 2019/20:549 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1319 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1468 av (M), 2019/20:1802 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 4, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 32, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkandena 3–5, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 10 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 18, 19 och 23. Reservation 8 (M, SD, KD, L) Vissa övriga frågor om kärnkraft 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 11, 2019/20:1296 av och Kopparklint (båda M), 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 3 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) ställer sig bakom det utskottet anför om inriktningen för det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen i syfte att värna den småskaliga vattenkraften, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 11 (S, V, MP) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 24. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:2168 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 37 i denna del. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20, 2019/20:488 av och (båda C) yrkandena 1–3 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 25. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (L) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 25, 26 och 31, 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:1307 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Kraftvärme, fjärrvärme och restvärme 2019/20:1145 av (M) yrkande 2, 2019/20:1575 av (M) och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 22 (M, SD, KD) 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 15. Reservation 23 (KD) 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 33, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 17, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 24 (SD) Vissa övriga energipolitiska frågor 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 27 och 28, 2019/20:2140 av och (båda S) och 2019/20:2614 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 25 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (SD), (S), (KD), (V), (MP), (M), (M), (M), (L), (C), (C), (S), (S), Serkan Köse (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas ett nittiotal yrkanden från den allmänna motionstiden /20 om olika energipolitiska frågor. Motionerna och vissa kompletterande uppgifter redovisas under följande avsnitt: Energipolitikens mål och inriktning, Kärnkraft, Vattenkraft, Vindkraft, Solenergi, Energieffektivisering, Energigaser, Värmefrågor, Energiforskning och Vissa övriga energipolitiska frågor. Förslagen listas i bilagan. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information av statsrådet om coronapandemins eventuella effekter på olika energirelaterade frågor. Energipolitikens mål och inriktning Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att ersätta målet om förnybar elproduktion med ett mål om fossilfri elproduktion. Därutöver avslås förslag om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt . Utskottet hänvisar här bl.a. till att de energipolitiska förutsättningarna inte har förändrats på ett sådant sätt under de senast två åren att det är motiverat att återigen tillsätta en . avslår också övriga motionsyrkanden som på olika sätt gäller energipolitikens övergripande inriktning. Jämför reservation 1 (M, SD, KD, L), 2 (M, SD, KD, L), 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (KD) och 7 (L). ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan som levererar el till konkurrenskraftiga priser, framhålls det inledningsvis i motion 2019/20:1381 av m.fl. (S). Vidare konstaterar motionärerna att den blocköverskridande överenskommelsen på energiområdet är en milstolpe som skapar långsiktighet för marknadens aktörer, inte minst elintensiva industrier, och att den bidrar till nya jobb och investeringar i . De begär ett tillkännagivande till regeringen om att även i fortsättningen verka i enlighet med den ingångna energiöverenskommelsen för att nå högt uppsatta miljö- och klimatmål. För att ha ett starkt näringsliv med nya och växande företag behövs det god tillgång till el med konkurrenskraftiga priser. Denna uppfattning återfinns i motion 2019/20:1417 av och (båda S). Motionärerna konstaterar att och övriga befinner sig i en situation där det kommer att vara svårt att tillgodose nya energikrävande verksamheter eftersom energiförsörjningen inte är tillräckligt god. Motionärerna menar att det behövs långsiktiga förutsättningar för energibranschen och den svenska industrin och de förordar att energitillgången i förbättras så att fler viktiga företagsetableringar kan bli verklighet. har haft stora elöverskott och det råder ingen brist på el, med det finns lokala utmaningar i elförsörjningen när städer växer och elbehovet ökar. Denna uppfattning återfinns i motion 2019/20:2267 av m.fl. (S), och motionärerna beskriver utmaningarna på detta område med betoning på förhållandena i . De anser att en bättre samordning skulle underlätta för företagen och bidra till ökad tillväxt. De begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att säkra energiförsörjningen och om samordningsbehovet. begär i sin partimotion 2019/20:2831 av m.fl. yrkande 15 ett tillkännagivande om att energipolitiska mål ska omfatta alla fossilfria kraftslag. Motionärerna påpekar att målet enligt energiöverenskommelsen är att den svenska elproduktionen 2040 ska vara förnybar, vilket står i konflikt med det andra befintliga målet, att inte bestämma ett stoppdatum för kärnkraften. Enligt deras uppfattning bör målet om förnybart bytas mot ett mål om ett fossilfritt elsystem. Vidare anser motionärerna att EU:s mål för andelen förnybar energi bör omformuleras så att det i stället handlar om ett mål för fossilfri energi. På samma sätt som förnybarhetsdirektivet innehåller hänvisningar till de förnybara energislag som får tillgodoräknas i fråga om att uppfylla målet vill att definitionen breddas så att fossilfria energikällor inkluderas, med en uttrycklig hänvisning till kärnkraft. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) framhålls det att klimatarbete, välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en fungerande energipolitik. Motionärerna konstaterar att vattenkraften tillsammans med kärnkraften gör att har en mycket låg andel fossila bränslen jämfört med andra länder. De påpekar också att ju mer fossilfri el exporterar och som tränger undan smutsig el i andra länder, desto bättre. Därför vill motionärerna att ska exportera mer el från kärnkraft till andra länder i . Av det skälet förordar de i yrkande 35 att ska verka för en ökad sammanlänkning av elnäten i EU och att målet för förnybar energi ska ersättas med ett mål för fossilfri energi. Motionärerna ser också ett behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen och för att säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar exempelvis i anläggningar för produktion av biobränslen. I yrkande 39 begär de ett tillkännagivande om att verka för förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. I kommittémotion 2019/20:2670 av m.fl. (M) slås det fast att konkurrenskraft och välfärd bygger på en trygg elförsörjning. Tillgång till el till konkurrenskraftiga priser är avgörande för den svenska industrin. Digitaliseringen av samhället förstärker elberoendet och gör samhället mer känsligt för störningar i elförsörjningen. Motionärerna anser att behöver en modern energipolitik som genererar mer el, minskar utsläppen och garanterar en trygg elförsörjning i hela . vill de driva på för en politik som skapar tillväxt och främjar teknisk utveckling i form av mer elektrifiering. Enligt motionärerna behöver alla partier ta gemensamt ansvar för att formulera nya lösningar för energipolitik. I yrkande 1 förordar motionärerna att det inrättas en ny parlamentariskt sammansatt som kan lämna underlag till en uppdaterad bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att energipolitiska mål ska omfatta alla fossilfria kraftslag. Detta synsätt innebär att målet om förnybart i energiöverenskommelsen bör bytas mot ett mål om ett fossilfritt elsystem. Motionärerna anser att detta skulle bli en viktig signal till marknaden om att det finns politiskt stöd för kärnkraft långt efter 2040. Motionärerna anser också att EU:s mål om andelen förnybar energi bör omformuleras så att det i stället blir ett mål som gäller andelen fossilfri energi. Kärnkraft är basen i svensk elproduktion och står för knappt hälften av den el som förbrukas i . industri är elintensiv och därför känslig för förändringar. En snabbavveckling av kärnkraftsreaktorer kommer därför med största sannolikhet att leda till ökade elpriser. Detta framförs i motion 2019/20:1802 av och Kopparklint (båda M). Motionärerna konstaterar att alla länder måste bidra i klimatarbetet och att det därför är viktigt att satsar på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i exempelvis , och . Motionärerna framhåller i yrkande 1 behovet av en politik som inte skadar klimatet och förordar därför att målet för svensk energiproduktion bör vara att uppnå klimatneutralitet. (M) anför i motion 2019/20:1890 att nu möter en snabbt stigande efterfrågan på el. Det svenska energisystemet genomgår en stor förändring där väderberoende produktion som vindkraft i allt högre grad fasas in i systemet, medan planerbar energi som kärnkraft fasas ut. Motionären befarar att detta sammantaget kan leda till en mycket allvarlig och ny situation som nu ställs inför. Han förordar därför ett tillkännagivande om att det bör finnas planerbar energi i hela året om. I motion 2019/20:2363 av och (båda M) framförs oro för att problemen med kapacitetsbrist i elnätet riskerar att förvärras framöver om målet om förnybar elproduktion får styra den svenska energipolitiken. Därför begär de i yrkande 1 ett tillkännagivande om att ersätta målet om en helt förnybar elproduktion med ett mål om fossilfri elproduktion. m.fl. (M) konstaterar inledningsvis i motion 2019/20:2711 att enligt energiöverenskommelsen ska ha en helt förnybar elproduktion 2040. Vidare konstaterar motionärerna att den svenska energimixen i princip består av de fossilfria kraftslagen vattenkraft, kärnkraft och vindkraft. Detta gör att det svenska energisystemet anses som ett av de tre bästa i världen. Motionärerna anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att omförhandla energiöverenskommelsen om denna inte möjliggör en fortsatt utveckling av svensk kärnkraft. Gruvnäringen och den övriga basindustrin är starkt beroende av en stabil och säker tillgång på el, framhålls det i kommittémotion 2019/20:366 av m.fl. (SD). Motionärerna konstaterar att den svenska gruvnäringens produkter till stor del går på export, och näringen är därför starkt beroende av goda villkor relativt konkurrerande företag på världsmarknaden. Motionärerna förordar en energipolitik som bygger vidare på den befintliga svenska energimixen som i huvudsak består av vatten- och kärnkraft. De motsätter sig kraftigt subventioner och skattelättnader till t.ex. väderberoende energislag som snedvrider energimarknaden och grusar möjligheterna till ett robust energisystem. I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om en konkurrenskraftig och stabil energiförsörjning kopplad till gruvnäringens behov. Även i kommittémotion 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 1 betonas vikten av att prioritera den svenska basindustrin vid utformningen av energipolitiken. Motionärerna anför att svensk basindustri i allmänhet och stålindustrin i synnerhet är starkt beroende av säker tillgång på el. Motionärerna förordar en energipolitik som bygger vidare på den energimix med huvudsakligen vatten- och kärnkraft som har tjänat väl. Återigen motsätter sig motionärerna subventioner och skattelättnader till t.ex. väderberoende energislag som snedvrider energimarknaden och grusar möjligheterna att behålla ett robust energisystem. Industrin är basen för svenskt välstånd, slås det fast i kommittémotion 2019/20:386 av m.fl. (SD). är som industriland beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång till elenergi under årets alla timmar, anför motionärerna, liksom att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vidare framhåller motionärerna att de företräder en industrivänlig linje och vill skapa förutsättningar för att successivt bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. De anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben – leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och hög miljöprestanda – och att vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaderna raserar förutsättningarna för att ens nå något av målen. Motionärerna förordar därför i yrkande 1 att regeringen ska ta initiativ till att lägga om energipolitikens inriktning med hänsyn till industrin och den svenska nationens behov. m.fl. (SD) redovisar i kommittémotion 2019/20:389 yrkande 1 den grundläggande inställningen att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringslivet, som gör det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna ser det som viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och anser att en hög grad av självförsörjning är att föredra i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. Motionärerna strävar efter att behålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om att det ska antas ett mål om att elproduktion ska vara helt fossilfri. Det nu gällande målet om att elproduktion ska vara förnybar till 2040 ser de som olyckligt för sammansättningen av den svenska elproduktionen. Både för att den redan nu nästan helt fossilfria elproduktionen ställs mot den förnybara produktionen och för att utsläppen från vissa förnybara energikällor är högre än för exempelvis kärnkraft. Motionärerna konstaterar också att har antagit ett mål för energieffektivisering som innebär att energianvändningen ska vara effektivare 2030 än 2005 uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). Att målet utgår från mängden tillförd energi anser motionärerna dock vara problematiskt med tanke på hur statistiken kring energianvändning förs. Med den nuvarande utformningen skulle målet exempelvis enkelt kunna nås genom att på politisk väg stänga ned fler kärnkraftsreaktorer eftersom värmeförlusterna räknas in i den tillförda energin. Motionärerna förordar i stället i yrkande 3 ett mål för energieffektivisering om att energianvändningen 2030 ska vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till BNP. Motionärerna ser det som viktigt att säkerställa att det finns tillräcklig elproduktionskapacitet i händelse av extrema förhållanden och att förutsättningar skapas för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan produktion. Eventuella styrmedel eller marknadsmodeller bör utformas för stora utmaning, de säsongsmässiga variationerna. Motionärerna anser inte att det finns något i energiöverenskommelsen som motverkar denna utveckling. Därför anser de i yrkande 35 att det bör tillsättas en ny parlamentarisk utredning för att se över den långsiktiga energiförsörjningen med målet att energiförsörjning ska upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och driftssäkerhet, som beroendet av fossila kraftkällor, även i form av import, minimeras. I kommittémotion 2019/20:595 av m.fl. (SD) anför motionärerna att en omställning till s.k. förnybar energi påfallande ofta i realiteten betyder höjda utsläpp av klimatgaser. Motionärerna anser att det är märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen i och att det slår fel att kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas förnybart. Motionärerna förordar därför i yrkande 18 att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. slås det fast att partiets miljö- och klimatpolitik är liberal och resultatinriktad. Politikens roll är att ta fram smarta styrmedel som gör det enklare och mer lönsamt, för såväl företag som privatpersoner, att ställa om till ett hållbart och klimatsmart samhälle. energimarknader integreras alltmer. Det skapar stora möjligheter för . Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. kan bli gröna batteri och bidra till att fasa ut kol, olja och gas i resten av unionen. För att kunna optimera utbyggnaden av förnybar energi i krävs mer investeringar i infrastruktur för energiöverföring. Nationella monopol behöver avvecklas och EU:s energiunion genomföras fullt ut. I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att EU:s energiunion ska genomföra fullt ut, där EU-ländernas energisystem byggs ihop och där länder med större möjligheter till klimatsmart energiproduktion tillåts att bidra mer till unionens totala energiproduktion, för att öka andelen förnybart i EU och intensifiera arbetet för energieffektivisering i EU. Vidare vill motionärerna höja ambitionen för EU:s klimatarbete och vill därför ha samma tuffa mål för som för . De vill se tuffare mål för klimatutsläpp, energieffektivisering och andelen förnybar energi. Målen måste skärpas till att motsvara noll nettoutsläpp till 2040 på både svensk och europeisk nivå, och delmålen 2030 måste skärpas i linje med detta. I yrkande 6 begär de ett tillkännagivande om att medlemsländernas energimål ska vara bindande och att skarpa ekonomiska sanktioner ska införas för länder som inte uppfyller sina mål. Motionärerna konstaterar att har kommit långt när det gäller användningen av förnybar energi i transportsektorn. För att andra länder också ska kunna utnyttja biodrivmedel i högre grad måste den samlade produktionen i världen öka. Här finns en enorm potentiell marknad för och de svenska gröna näringarna. Förutom klimatnytta kan denna potential skapa nya jobbtillfällen och ökade resurser till landsbygden. Motionärerna vill tillsätta en branschkommission som utreder hur förutsättningarna för inhemsk produktion av biodrivmedel kan förbättras i syfte att realisera den fulla potentialen. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande med den inriktningen. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga, sägs det i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C). Motionärerna anser att ska arbeta för att EU:s klimatpolitik blir mer ambitiös och vill bl.a. i yrkande 9 att subventionerna till fossila bränslen ska fasas ut i hela EU. Vidare erinrar motionärerna om att står bakom energiöverenskommelsen . Den skapar ett långsiktigt mål om utbyggnad av förnybar el. Överenskommelsen förlänger elcertifikatssystemet, värnar både småskalig och storskalig vattenkraft och skapar stabila marknadsförutsättningar för såväl elproduktionsbolag som mikroproducenter samt pekar ut mål och viktiga reformer för ett mer flexibelt elsystem. Energiöverenskommelsen ger de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett helt förnybart energisystem. I yrkande 28 begär motionärerna ett tillkännagivande om att ska ha ett helt förnybart energisystem 2040.