bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Denna garanti kommer att löpa parallellt med den tidigare garantin . Bemyndiganden om medlemskap och medlemsavgift i ERIC-konsortier Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att –2023 för anslaget besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Eric-konsortier: Aerosols, Clouds and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , Center () med en årlig medlemsavgift på högst , () med en årlig medlemsavgift på högst , European Solar Telescope () med en årlig medlemsavgift på högst och Screen Infrastructure (EU-OPENSCREEN- ) med en medlemsavgift på högst . Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att –2023 besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , European Social Survey () med en medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst . Skälen för regeringens förslag är följande. För att underlätta för forskare att samarbeta med andra forskare i olika länder inom forskningsinfrastrukturer har ett antal Eric-konsortier bildats och flera sådana konsortier planeras (en redogörelse för de konsortier som är aktuella i ovanstående bemyndiganden och deras syften återfinns på s. 267 i propositionen). Bemyndigande om medlemsavgift i det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst . Anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera ökade kostnader till följd av växelkursförluster. Ökningen finansieras delvis genom att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation minskas med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2022–2031. Skälet är att svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Anslaget 3:3 : Förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera ökade kostnader till följd av att antalet uppdrag har ökat. Ökningen finansieras genom att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation minskas med motsvarande belopp. Anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten. Anslaget får även användas för utgifter för information om rymdforskning och rymdverksamhet samt utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för verksamhet vid och till utgifter för ersättning till vissa samebyar samt till Samefonden med anledning av verksamheten vid . Regeringen föreslår att anslaget anvisas 1 . Inom ramen för den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen föreslår regeringen att anslaget ökas med 2021 för forskning som bygger på dataexploatering för att möta klimatförändringarna. beräknar regeringen att anslaget ökas med respektive för detta ändamål. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2022–2034. Skälet är att den verksamhet som finansieras från anslaget vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. Anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för Rymdstyrelsens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera ökade kostnader till följd av utökade uppdrag. Ökningen finansieras genom att anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet minskas med motsvarande belopp. Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Anslaget 3:7 Kungl. Regeringen anger att anslaget får användas för Kungl. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för att organisera och genomföra forskningsexpeditioner. utgifter varierar mellan åren beroende på om större expeditioner genomförs eller inte. För att klara år med stora utgifter måste hela anslagssparandet tas i anspråk och anslaget är beräknat utifrån dessa förutsättningar. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av digital information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Anslaget får även användas för utgifter för grundanslutning till Sunet för de konstnärliga högskolorna, statliga kulturarvsinstitutioner och Kungl. samt för de specifika kostnader Sunet har för anslutning till internationella forskningsnät. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 se förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, till följd av att övertar uppgiften att bistå vid fastställandet av dosrestriktionen från . Anslaget 3:12 oredlighet i forskning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter för oredlighet i forskning. I kommittémotion 2020/21:3332 av m.fl. (M) yrkande 14 anger motionärerna att de kommer att redovisa sin forskningspolitik i samband med beredningen av den aviserade forskningspolitiska propositionen. I kommittémotion 2020/21:3108 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet med , för att bl.a. öka konkurrenskraft på området. Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens anslag en minskning av anslaget 3:1 med . Därutöver föreslår motionärerna att nytt anslag, 99:12 Satsning på ett nytt strategiskt forskningsanslag riktat mot kärnenergiforskning, tillförs . I partimotion 2020/21:3190 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med då motionärerna vill se ett utökat stöd till djurfria forskningsmetoder. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens föreslag en minskning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med . Motionärerna föreslår att ett forskningsprogram för att stärka kvinnors hälsa inrättas inom och tilldelas 2021–2023 inom anslaget. Likaså bör medel för ett nationellt forskningsprogram för att stärka äldres hälsa tilldelas 2021–2023, varav från ovannämnda anslag. Vidare bör omfördelas från samma anslag för att bidra till finansiering av kärnkraftsforskning. Motionärerna anger att de avvisar av regeringens satsning på forskning. Enligt utskottet är position inom forskning och innovation av avgörande vikt för samhällets och ekonomins utveckling. Utskottet delar regeringens bedömning att det krävs fortsatta satsningar och stärkt kvalitet inom svensk forskning. Regeringen föreslår i budgetpropositionen stora satsningar på de statliga anslagen för forskning och innovation, inom flera utgiftsområden. Inom utgiftsområde 16 föreslås en ökning av forskningsanslag med , exklusive forskningsinfrastruktur och excellenscentruma blir nivåhöjningen till 2021 (pressmeddelande , ). Vidare föreslås bl.a. en förstärkning av Rymdstyrelsens forskningsresurser. För att upprätthålla svensk forskningskapacitet föreslås vidare en förstärkning och ökning av lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå (se avsnitt Universitet och högskolor). Regeringen avser att peka ut den forskningspolitiska inriktningen i en samlad proposition och då närmare redogöra för prioriterade samhällsutmaningar och de forskningssatsningar som föreslås. Utskottet vill inte föregripa beredningen av den kommande propositionen och finner inte anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av ovanstående motionsyrkanden. Utskottet anser att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området Forskning är väl avvägda. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området Forskning och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). 7 Anslag för gemensamma ändamål Regeringen föreslår fyra anslag för gemensamma ändamål om sammanlagt och ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för gemensamma ändamål (avsnitt 7.1 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag och/eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Anslaget 4:1 Internationella program Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. Anslaget 4:2 Avgift till och Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt utgifter för de Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 4:3 Kostnader för Svenska Regeringen anger att anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bevakning och genomförande av verksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Utskottet anser att regeringens förslag om anslag för gemensamma ändamål och ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden är väl avvägda. I avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16 tillstyrker utskottet regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt reservanternas förslag i bilaga 2. 2020/21:1932 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2020/21:3108 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2020/21:1 utgiftsområde 16 punkt 6 och motionerna 2020/21:2774 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2020/21:3190 av m.fl. (V), 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 29, 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3332 av m.fl. (M) yrkandena 1–8 och 10–14, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 41, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 8, 9, 11–13, 15, 16, 38, 39, 46, 74 och 83. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Vårt samhälle är beroende av ett bra och högkvalitativt utbildningssystem för att fungera och utvecklas. anser att det behövs fler satsningar inom skola och utbildning. På vissa områden är problemen akuta och det finns behov av riktade åtgärder. I och gymnasieskolan har välmående, arbetsmiljö och lärarnas situation försämrats. Vi föreslår dels en större satsning på förskolan, dels en större satsning på att öka tryggheten i skolan. Vad som ingår i våra satsningar framgår i det följande. Vistelse i förskola ska innebära bästa tänkbara omsorg, trygghet och lärande samt ge stimulans för utveckling och förskolan ska vara en god arbetsmiljö för barn och personal. är personaltätheten för låg för att detta ska gälla. Behovet av satsningar kan se dock se olika ut. föreslår en förskolemiljard, ett statsbidrag som ska kunna användas där det behövs mest och till de behov som finns, för att verksamheten ska bli bättre. Fritidshemsverksamheten är av stort värde för många barn och ungdomar. Liksom i är vistelsemiljön, arbetsmiljön och personalens förhållanden viktiga. Personaltätheten behöver öka så att en personal ansvarar för högst 20 barn och ungdomar och vi satsar 2021 för detta. Med ökad personaltäthet ökar möjligheten att t.ex. bistå med läxläsning. Såväl förskolepersonal som grundskolelärare och fritidspedagoger behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten då man är sjuk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten för personalen att stanna hemma när det behövs. Ett slopat karensavdrag skulle medföra flera hälsoeffekter, såväl för personal som för barn och föräldrar och vi föreslår en sammanlagd satsning på för att avskaffa detta. anser att Skolinspektionen ska få större mandat och ansvar, med utökad verksamhet och mer resurser och vi föreslår en satsning på till myndigheten. Det innebär i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslagsnivån på anslaget 1:2 . Detta är en del i vår satsning med en trygghetsmiljard för att förbättra skolan. Skolinspektionens rutiner för kravställande, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök behöver också utvecklas och ökas. Myndigheten ska i större utsträckning göra t.ex. oanmälda inspektioner och också ställa krav på att de missförhållanden som uppmärksammas ska åtgärdas skyndsamt. Otillräckliga åtgärder ska medföra kännbara konsekvenser. Om det råder påtagliga missförhållanden och om skolan och utbildningen fungerar på oacceptabelt låg nivå ska staten ta över. Fler skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs , speciellt religiösa skolor. Vi anser att ett system med jourklasser bör införas för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Då kan dessa elever ges mer stöd och undervisning, och övriga elever får större möjligheter till studiero samt en lugn och trygg miljö i klassrummet. I allvarliga situationer bör elever kunna flyttas till särskilda jourskolor. Sammantaget satsar vi på detta. Samtliga personalkategorier behöver stärkas så att lärare avlastas och kan ägna sig åt sitt kärnuppdrag. En satsning på en förstärkning av uppgifter och professioner utanför själva undervisningen i skolan behövs med it-pedagoger, kuratorer, specialpedagoger och administratörer. Satsningen på mer skolpersonal ingår i vårt omfattande stöd till kommunerna inom utgiftsområde 25. anser att läraryrkets attraktivitet behöver stärkas genom en förbättrad arbetsmiljö och högre löner. Vi avvisar regeringens modell för förstelärare då vi anser att den är ojämlik. Vi anser inte heller att den stora del av satsningen som ges till förstelärare i utsatta områden är rimlig. Vi föreslår en karriärtjänstmodell för lärare som ska baseras på utveckling, samordning, mentorskap och krav på höjning av elevresultat. Samma modell ska gälla i hela landet eftersom alla platser och alla elever är lika viktiga. Vi avvisar även regeringens satsning på det s.k. likvärdighetsbidraget. Vi föreslår därför en minskning av anslagsnivån i förhållande till regeringens förslag på anslag 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 6 . Vi menar att bidrag behöver vara mer specificerade och riktade än detta bidrag för att bli slagkraftiga. behöver stärkas och effektiviseras. Studie- och yrkesvägledarnas roll och ansvar behöver förtydligas och samordnas, digitalt vägledningsstöd behöver utvecklas och karriärvägledningsperspektivet behöver förstärkas i olika skolämnen. Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt. Det behöver utredas hur elevhälsan kan stärkas och ges bättre förutsättningar att möta, och vid behov behandla, elever som mår psykiskt dåligt. Vi föreslår en satsning på för elevhälsan. Det behövs ytterligare satsning på utbildning och möjligheter kopplat till tekniska yrken. Ungdomar som inte fått arbete efter avslutad teoretisk utbildning ska få en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en s.k. teknikbrygga. Under två terminer får eleven stärka sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen och därefter genomföra en statligt finansierad praktiktermin hos ett lokalt industriföretag. En levande landsbygd är betydelsefull för att hela ska leva. Servicefunktioner och grundläggande samhällsfunktioner, t.ex. skolverksamhet, behövs även i glesbygden. Vi vill göra en satsning på för att stödja glesbygdsskolor där det finns risk för nedläggning på grund av tillfälligt sviktande elevunderlag. Inom högre utbildning ska lärarledd undervisning värnas. Lärare inom högre utbildning är experter inom sina områden och studerande behöver självklart få så stor del av deras expertis som möjligt. Det säkerställer att kvaliteten i utbildningen inte går förlorad. Det är välkänt att det inte räcker med självstudier eller enstaka metoder för inlärning utan att olika pedagogiska och metodologiska grepp främjar inlärning och kunskapsinhämtning även på högre nivå. För att öka lärartäthet och undervisningstimmar inom vissa högre utbildningar satsar vi . Vi menar att lärarutbildningarna behöver styras utifrån ett kvalitetsperspektiv, inte minst för att höja läraryrkets attraktionskraft. Intagningspoängen behöver höjas, färre studenter ska antas via högskoleprovsresultat och inträdesprov och nationella prov till lärarutbildningen behöver införas. Vi avsätter för nationella prov i lärarutbildningen. infördes ett produktivitetsavdrag för högskoleväsendet, vilket innebar att anslagen till högskolorna skulle få ett avdrag motsvarande den summa som den privata tjänstesektorn lyckats effektivisera sin verksamhet med . Effektivisering är positivt, men för att bibehålla kvalitet inom utbildning kan inte effektivisering drivas alltför långt. Produktivitetsavdraget ska därför avskaffas. För att minska kostnaden för administration föreslår vi en sammanslagning av med samt med . I enlighet med utredningen om universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning, Styr- och resursutredningens (dir. 2017:46) förslag om samlat anslag föreslår vi att de två separata anslagen till konstnärliga högskola, , Kungl. i slås samman. Anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå höjs med medan anslagen till konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå sänks med . Rymdforskning och rymdverksamhet ger stor samhällsnytta. Rymdstyrelsen är i behov av satsningar för att bl.a. kunna delta inom olika forskningsprojekt. För att öka möjligheter att medverka, utveckla ny teknologi och få möjlighet till nya marknader och nya jobbtillfällen, satsar vi i förhållande till regeringens förslag ytterligare på anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. vill även se en satsning på ett nytt strategiskt forskningsområde inom kärnenergiforskning för att trygga vår energiförsörjning och avsätter för detta. Vi föreslår i förhållande till regeringens anslag en minskning av anslaget 3:1 med . Sammantaget innebär vårt förslag att vi anvisar 1 mindre än regeringen till utgiftsområde 16 . Med det ovan anförda tillstyrker vi vårt förslag till anslagsfördelning som finns i vår motion 20/21:3108 och som framgår av bilaga 2. I budgetpropositionen (2020/21:1 utgiftsområde 16) redovisar regeringen att tillkännagivande om en plan för att legitimera fler yrkesgrupper anses slutbehandlat. Vi motsätter oss detta och anser att tillkännagivande i aktuell fråga inte blivit tillgodosett när det gäller legitimation för modersmålslärare. Vi anser vidare att det ska finnas ett legitimationskrav på yrkesgruppen i den mån vi över huvud taget ska bedriva denna form av undervisning med kommunalt huvudmannaskap. Statens budget inom utgiftsområde 16 (M) (M), (M) och (M) anför: förslag när det gäller statens budget finns i partimotionen Knäck arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten (mot. 2020/21:3422). I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. förslag till statens budget inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning läggs fram i motion 2020/21:3332. Eftersom genom sitt beslut i det första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller statens budget inom utgiftsområde 16. I stället lägger vi fram ett särskilt yttrande om vår politik inom utgiftsområdet. budgetalternativ för utgiftsområde 16 innebär följande. Alla ska ha rätt till en bra skola och ingen ska lämna utan de kunskaper som behövs för jobb och fortsatta studier. Skolan är, och ska vara, den del av välfärden som inte bara möjliggör en trygg framtid utan också utjämnar livschanser. På många skolor bedrivs utbildning i världsklass som hjälper eleverna att upptäcka nya världar.