bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Av framställan framgår att de anser att samebyn på grund av flera olika processer, såväl historiskt som i närtid, påverkats av en rad inskränkningar och intrång som tillkommit genom flera statliga beslut. anger sammanfattningsvis att staten bör ta ett ansvar för att möjliggöra fortsatt renskötsel för Ruvhten Sijte. Regeringen bedömer att detta kan ske genom att medel från Samefonden kan användas också för att finansiera de utgifter som följer av avtal för åretruntmarker och inte enbart för vinterbete. Utskottet tillstyrker förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas också för finansiering av utgifter enligt avtal som avser åretruntmarker. Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: har – förutom pandemin – att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I budgetmotion fokuserar vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras, på att knäcka arbetslösheten och att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om bland annat dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och att resurserna till välfärden kan växa. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3060. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 23. I detta särskilda yttrande redovisar vi den anslagsfördelning för utgiftsområde 23 och de förslag som presenterar i kommittémotionerna 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 42, 2020/21:3354 av m.fl. (M) yrkandena 1–9, 2020/21:3355 av m.fl. (M) yrkande 20, 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 15, 2020/21:3358 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3488 av m.fl. (M) yrkande 6. När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill vi anföra följande. För oss är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det ska ske genom en utveckling som är ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Jordbruket, livsmedelsindustrin och skogsindustrin lägger grunden för en livskraftig landsbygd. Vi vill stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i de gröna näringarna. Det finns stor potential för jordbruket att öka livsmedelsproduktionen och förädlingsvärdet samt stärka exporten. Svenskt jordbruk ligger i framkant när det kommer till djurskydd och miljö- och klimathänsyn. Ju mer som produceras i , desto bättre. Skogsindustrin är enskilt största nettoexportör och bidrar till den gröna omställningen av samhället, både genom att binda stora mängder kol och genom att fossilbaserade bränslen och produkter byts ut mot biobaserade. De svenska lantbrukarna ska behandlas respektfullt, som företagare som förtjänar långsiktiga och rimliga spelregler och konkurrensvillkor. Vårt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. Vi föreslår en ökning av anslaget 1:1 med sammantaget jämfört med regeringens förslag. Vi avsätter för att finansiera ett uppdrag till om att jämföra hur rapporterar skydd av natur jämfört med andra länder i EU. Länderna i EU beräknar hur mycket natur de skyddar på olika sätt. Det kan få stor påverkan dels när det gäller hur den skogsrelaterade lagstiftningen utformas, både på nationell nivå och på EU-nivå, dels när det gäller de politiska beslut som fattas för att leva upp till lagstiftningen. Vi vill att produktionen i skogen ska öka för att snabba på omställningen till en cirkulär bioekonomi. samverkansprocess har tagit fram 88 åtgärder för att öka skogsproduktionen. Vi vill ge i uppdrag att genomföra en rådgivningskampanj riktad mot landets skogsbrukare för att öka tillväxten i skogen. Vi satsar på detta. Vi avvisar slutligen regeringens förslag om en anslagsökning med för gröna naturnära jobb för att finansiera andra prioriterade reformer. När det gäller anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslår vi en minskning med jämfört med regeringens förslag eftersom vi avvisar regeringens satsning på gröna naturnära jobb för att finansiera andra prioriterade reformer. För anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. föreslår vi en ökning med i jämförelse med regeringens förslag för att höja ersättningen till tamdjursägare vid rovdjursangrepp. När tamboskapsägare får sina djur rivna eller dödade av rovdjur är det i sig en fruktansvärd händelse. Vi anser inte att det är rimligt att tamboskapsägare ska lida ekonomisk skada på grund av rovdjursangrepp som man inte har möjlighet att värja sig mot. Ersättningsnivåerna för de tamboskapsägare som drabbas av rovdjursangrepp måste ligga i nivå med de faktiska kostnaderna. Skäliga ersättningsnivåer är ett viktigt verktyg för att nå ökad acceptans för rovdjurens närvaro. Anslaget 1:14 föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Vi vill ge i uppdrag att genomföra en utbildningsinsats för besiktningsveterinärer för att göra köttbesiktningen innan och efter slakt mer likvärdig i hela landet. Det är en åtgärd som skulle bidra till att minska matsvinnet genom att mer kött tas till vara. När det gäller anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor föreslår vi en ökning med sammantaget i jämförelse med regeringens förslag. Vi vill stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn för att öka produktionen i jordbruket. Vi avvisar regeringens förslag om en anslagsökning på till ekologiskt jordbruk inklusive en samordningsfunktion på , till förmån för vår egen större satsning på en konkurrenskraftig livsmedelssektor. Vi vill förstärka arbetet med att genomföra målen i livsmedelsstrategin för en ökad och hållbar produktion av mat som kan leda till fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Vi satsar på detta. För att minska de skador vildsvin orsakar i jordbruket och underlätta för vildsvinsjakt föreslår vi att subventioner av trikinanalyser kompletteras med subventioner av cesiumprover. Vi satsar på detta. Vi kompletterar vidare regeringens förenklingspaket som lägger tyngdpunkten på en likvärdig livsmedelskontroll och tillståndsprövningar. Vi anser att det behövs ett bredare anslag för att identifiera regelförenklingar, minska administrationen och effektivisera myndighetskontakterna. Vi vill ge ansvar för att samla näringen och berörda myndigheter för att ta fram förslag på åtgärder som på riktigt minskar regelbördan, förenklar kontakterna med myndigheterna och därigenom stärker lönsamheten i de gröna näringarna. För detta avsätter vi . Vi föreslår en minskning av anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket med jämfört med regeringens förslag. För att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen avvisar vi regeringens förslag till anslagsökning. När det gäller anslaget 1:23 föreslår vi en ökning med jämfört med regeringens förslag. Det råder stor brist på veterinärer och legitimerade djursjukskötare, inklusive en stor brist på veterinärer för vård av lantbruksdjur. Söktrycket är högt till både veterinär- och djursjukskötarutbildningarna, men det är alltför få utbildningsplatser. Ett exempel är veterinärutbildningen där det finns endast 100 utbildningsplatser på () som är den enda utbildningsanordnaren. Det innebär ca 15 sökande per plats. Enligt branschorganisationerna Gröna arbetsgivare, och djursjukvård är rekryteringsbehovet ca 275 veterinärer och 175 djursjukskötare. Vi anser att antalet utbildningsplatser på SLU för veterinärprogrammet och för djursjukskötarprogrammet behöver utökas med 10 respektive 20 platser. Vi föreslår därför en satsning för fler platser på veterinärutbildningen och utbildningen för djursjukskötare. Dessutom bör snabbspåret för djursjukskötare återupptas. har bland högsta slakteriavgifter. Detta innebär en klar konkurrensnackdel. Det behövs ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare, och ligga på en nivå närmare europeiska konkurrenters nivå. För detta ändamål föreslår vi att anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter ökas med jämfört med regeringens förslag. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 23 . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 22 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 23. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. I detta särskilda yttrande redovisar vi den anslagsfördelning för utgiftsområde 23 och de förslag som presenterar i kommittémotionerna 2020/21:723 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 18, 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 25, 30, 42–44 och 52, 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 37 samt 2020/21:3117 av m.fl. (SD). När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill vi anföra följande. De tre delområdena inom utgiftsområde 23 är tätt sammanflätade, där de areella näringarna utgör grunden för de båda andra. Om de areella näringarna har en god lönsamhet är det så mycket mer som är möjligt. Det gäller inte minst en levande landsbygd, men det gäller även naturhänsyn och livsmedelskvalitet. lönsamhet har varit låg , vilket har medfört flera problem för jordbruksnäringen. Dessa kräver en snar lösning. Det svenska jord- och skogsbruket är redan väl utvecklat, effektivt och miljövänligt och producerar högkvalitativa produkter med avseende på alla kvalitetsparametrar. Jordbruket måste dock tillförsäkras rimliga konkurrensförutsättningar och en rättvis ersättning för de mervärden för samhället som lantbrukarna producerar. För skogsbruket gäller att föra en politik som uppmuntrar markägare att sköta och utveckla sin skog. Ett aktivt skogsbruk är avgörande för att utveckla bioekonomi och för att minska nettoutsläppen av koldioxid. För alla areella näringar är det viktigt att söka synergier, där åtgärder som de främjar miljön även ger bättre förutsättningar för produktion och främjande av andra värden. På så sätt blir det möjligt att beakta alla de värden som finns knutna till de areella näringarna. Svenskt jordbruk kräver ett batteri av åtgärder för att produktionen inte ska minska mer utan i stället kunna öka. Först och främst måste den negativa spiralen brytas. Den allra viktigaste åtgärden är ökad lönsamhet i jordbruket. Det skulle minska sårbarheten och skapa nya möjligheter och vägval. Det ska göras genom att minska omkostnader, öka efterfrågan, skapa och tillhandahålla förutsättningar för teknisk utveckling samt ge kostnadsersättning för vissa svenska särkrav. Det är också viktigt att undanröja onödiga hinder genom minskad administration, förenklingar och en mer tillförlitlig myndighetsprövning och tillsyn. Vi föreslår skattesänkningar och budgetsatsningar inom utgiftsområde 23, liksom inom andra utgiftsområden, såväl som regeländringar och utredningar för att åstadkomma detta. Ett exempel på detta är förslaget om en sänkning av skatten på diesel för jord- och skogsbruk till dansk nivå, vilket motsvarar per liter drivmedel. Skattesänkningarna gör att jordbruksnäringen får en ökad lönsamhet omgående. Detta kompletteras med en rad åtgärder som ska stärka jordbrukets funktion och öka lönsamheten på lång och medellång sikt. Från denna styrkeposition kan svenskt jordbruk sedan bli ännu mer miljö- och klimatvänligt utan att äventyra ekonomin. Vårt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. När det gäller anslaget 1:1 föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag. Det främsta syftet med ökningen är att öka insatser för aktiv skogsskötsel. Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Främsta skälet till ökningen är även i detta fall att öka insatser för aktiv skogsskötsel. Vi motsätter oss att ytterligare öka arealen skog som är undantagen från skogsbruk. I den mån nya arealer behöver skyddas bör motsvarande arealer återtas för brukande. Ett system för enklare avregistrering av skyddad mark eller nyckelbiotoper behöver skapas. Fokus bör vara att lösa fall med utestående ersättningsfrågor. huvuduppgift bör vara att ge stöd till aktivt skogsbruk, med såväl ökad lönsamhet och ökad miljönytta som likvärdiga mål. Medlen under anslaget ska fokuseras på just insatser för skogsbruket. En del av anslaget bör användas till stöd via till skogsägare för åtgärder kopplade till artskydd. När det gäller anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder föreslås en ökning med sammantaget jämfört med regeringens förslag. har missförhållanden i djurparker uppmärksammats i ett antal olika larmrapporter. Det har handlat om allt från dåliga arbetsförhållanden för personal till dålig djurhållning samt dåliga och underdimensionerade djurhägn. För att säkerställa att djurparkerna lever upp till fastställda lagar och regler behövs en rikstäckande översyn. För detta ändamål avsätts . används flera olika metoder för bedövning av grisar inför slakt, samtliga med olika för- och nackdelar. Den vanligaste metoden är att grisarna i grupp gasas med koldioxid. Denna metod är vedertaget plågsam för grisarna. Eftersom ingen av de mest använda bedövningsmetoderna är stress- och smärtfri behövs mer forskning om alternativa metoder för bedövning av grisar inför slakt. riktas till denna forskning. Anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når dock de svenska konsumenterna. är importen av fiskprodukter för konsumtion omfattande. Det finns utrymme för en ökad andel svenska fiskprodukter på den svenska marknaden. Detta skulle dessutom bidra till att stärka självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel. Vattenbruket ska stödjas i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen tillsammans med myndigheterna. Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och, i ett ekonomiskt perspektiv, stöd till exempelvis forsknings- och avelsprogram. Det är dock viktigt att vattenbruket med sina fiskodlingar har som mål att bedriva sin verksamhet i näringsfattiga vatten och i de vattenmagasin som bildats när sjöar och älvar reglerats för att möjliggöra vattenkraftverk. Dessa vatten är näringsfattiga i brist på egna naturliga ekosystem och skulle må bra av näringstillskott. När det gäller anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag. Ökningen syftar till att säkra den svenska livsmedelsstrategin och ska finansiera åtgärder för att underlätta genomförandet av den svenska livsmedelsstrategin och för att stärka regionala livsmedelsstrategier, vilket resulterar i en förstärkning av svensk livsmedelssektors konkurrenskraft. Medlen ska nyttjas för åtgärder inom livsmedelsstrategin, bl.a. för kompetensutveckling, innovationer och exportfrämjande åtgärder. Medlen kan även användas för att svenska mervärden ska få genomslag vid offentlig upphandling. Anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket föreslås ökas med . Medlen ska främst användas till att realisera fler försök och utvecklingsprojekt som ligger mycket nära tillämpning kopplade till kostnadseffektivt uppfyllande av miljömålen. Effektivisering av miljöarbetet är viktigt för en politik som förmår ta hänsyn till alla värden. En mindre del av medlen kan användas till utökat understöd av för konsekvensanalyser i samband med strategiarbetet för införlivandet av de nya gemensamma jordbruksreglerna och för övriga uppgifter under anslagsposten. När det gäller anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. föreslås en ökning med sammantaget jämfört med regeringens förslag. Anslaget tillförs med anledning av att skadorna från rovdjur är betydligt större än vad det har funnits kunskap om. Rovdjursersättningen har varit oförändrad , trots att rennäringen lidit mycket på grund av hårt rovdjurstryck. Flera forskningsrapporter styrker också detta. har dessutom beslutat att en vargföryngring ska finnas i det norra rovdjursförvaltningsområdet. Detta betyder att alla de stora rovdjuren finns i renbetesland eller dess närhet. Skadorna som rovdjuren orsakar inom samebyarna kan därför kräva högre ersättningsbelopp än vad som tidigare beräknats. Utöver detta anslås till en utredning av konsekvenserna av Girjasdomen. Anslaget 1:23 föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. har bidragit till att utveckla landets areella näringar och försett dem med specialister knutna till aktivt brukande. Det råder brist på lantbruksveterinärer i . Med tanke på den tillväxt inom jordbruksnäringen som vår politik kommer att leda till, kommer bristen att bli allt allvarligare. Regeringen har tillskjutit vissa resurser, men de är otillräckliga varför anslaget föreslås ökas med för en utökad veterinärutbildning för att utbilda fler lantbruksveterinärer. Skogssektorn står inför stora förändringar knutna till dess viktiga roll dels i omställningen till mer hållbara produkter, dels i den brukade skogens förmåga att binda koldioxid, samt slutligen till skogsprodukternas möjlighet att substituera mindre miljövänliga material i bl.a. byggnader, textilier och bränslen. I det här sammanhanget är det viktigt att bedriva forskning om hur skogens tillväxt kan ökas. tillskjuts för ökad forskning knuten till de här frågorna. De anslagna medlen ska bl.a. gå till forskning om produktionshöjande åtgärder i skog och till utveckling av skogsbaserad bioekonomi. När det gäller anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag. Vi lever i av stora förändringar. Det är därför viktigt att vidareutveckla våra areella näringar. De tillskjutna medlen ska bl.a. gå till forskning om produktionshöjande åtgärder i skog och till utveckling av skogsbaserad bioekonomi. Staten har inte gjort tillräckliga ansträngningar för att tillse att forskning och utveckling inom skogsbranschen fokuserar på att ta fram nya produkter. I internationella och nationella program framhålls betydelsen av att öka omfattningen av bioekonomi, dvs. en ekonomi grundad på förnybara, återväxande råvaror. skogsindustriella sektor är ett av de bästa exemplen på sådan ekonomi, och det ligger därför i vårt gemensamma intresse att utveckla den mot nya avancerade produkter. För att få fram nya produkter i en sådan utveckling vill vi att forskningsresurser kring skogsbruk omfördelas till aktiv skogsskötsel, ökad tillväxt, hantering av skadegörare och utveckling av nya träbaserade produkter. Anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Livsmedelskontrollen och dess avgiftssystem är under omformning. Det beror dels på ny EU-lagstiftning, dels på att regeringen omformar det svenska avgiftssystemet. har fått i uppdrag att förenkla tillsynen av slakt. De ändrade förutsättningarna har lett till att vissa producenter kommer i kläm i och med den första versionen av nya regler. Därför läggs ytterligare till för att parera en orimlig situation och inte minst för att säkerställa att småskaliga slakterier ska kunna fortsätta sin verksamhet. Medlen ska användas som en beredskap för att mildra effekterna av det nya avgiftssystemet för de näringsgrenar som drabbas hårdast. Vi föreslår att ett nytt anslag kallat Djurvälfärdsersättning inrättas och att anslås . är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav. Detta krav innebär att mjölkkorna måste beta utomhus , beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till naturligt beteende. Betande djur bidrar också till andra värden, som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Det innebär dock en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och kostnader tillkommer. Därför vill vi införa en betesersättning på per mjölkko och år som kompensation för det högre kostnadsläge som råder i på grund av beteskravet. För den enskilda näringsidkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad. Det är en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Vi föreslår även att ett nytt anslag kallat Växtförädling inrättas och att anslås . Samarbetet inom växtförädlingsprogram inom Public Private Partnership for Pre-breeding, med syftet att ta fram genetiskt material som sedan kan nyttjas i växtförädlingsprogram för grödor som passar för nordiska förhållanden, ska förstärkas. Detta för att kunna nyttja en eventuell öppning i regelverket för nya genomredigeringstekniker. Genomredigeringstekniker skulle kunna bidra till att uppfylla programmets målsättningar. Många växter framtagna med genomredigeringsteknik har en gynnsam säkerhetsprofil. ligger långt framme inom området och svensk växtförädling bör få förutsättningar att fortsätta vara i genomredigeringsteknikens framkant. Vi föreslår vidare att ett nytt anslag kallat Åkermarksinventering inrättas och att anslås . Anslaget ska användas för att övervaka viktiga miljö- och odlingsparametrar i den intensivt brukade jordbruksmarken. Brukningsmetoder i jordbruket förändras beroende på flera faktorer, såsom regelförändringar, teknikutveckling, ändrad tillgång till bekämpningsmedel, ändrad efterfrågan och strukturrationaliseringar. De biologiska förutsättningarna kan därmed förändras, med eventuella konsekvenser för den biologiska mångfalden och den långsiktiga avkastningen. En risk finns också att biologin förändras av nya växtsjukdomar och invasiva arter. Både ur ett miljöperspektiv och ur ett långsiktigt produktionsperspektiv är det en god idé att följa jordbruksmarkens biologiska status. Den intensivt brukade åkermarken kan vara den som i första hand förändras. Detta påverkar jordbrukets produktivitet mest och den övervakas inte .