bet · H701UU5 · 2020-03-13 00:00:00 — Kommissionens arbetsprogram 2020 och kommissionens meddelande om konferensen om framtid I detta utlåtande behandlar utskottet kommissionens arbetsprogram och kommissionens meddelande om konferensen om EU:s framtid. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Yttranden har lämnats av , skatteutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt arbetsmarknadsutskottet. har yttrat sig om båda kommissionsdokumenten, medan samtliga andra utskott har yttrat sig enbart över arbetsprogrammet. Samtliga yttranden finns som bilagor till detta utlåtande. När det gäller arbetsprogrammet antogs det av kommissionen . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Detta är det första arbetsprogrammet som läggs fram under von der mandatperiod. är positivt till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring kommissionens prioriteringar. Utskottet framhåller bl.a. betydelsen av att kommissionen är tydlig i sina prioriteringar så att utskottens resurser kan användas effektivt och de nationella parlamenten kan fullgöra sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. På en övergripande nivå framhåller utskottet att EU måste uppfylla sina förpliktelser på de områden som unionen har åtagit sig och där det finns ett tydligt europeiskt mervärde. Det är därför centralt att kommissionen även i fortsättningen lägger vikt vid genomförandet av befintlig lagstiftning. Utskottet är positivt till kommissionens arbete med bättre lagstiftning. Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till allteftersom de enskilda förslagen i kommissionens arbetsprogram presenteras. När det gäller konferensen om EU:s framtid anser utskottet bl.a. att det är viktigt att diskutera former för att öka den demokratiska legitimiteten i EU men att detta kan göras på olika sätt och med olika utgångspunkter. Enligt utskottet bör regeringen verka för en saklig och realistisk framtidskonferens som utgår från medborgarnas behov och synpunkter men som inte skapar orimliga förväntningar. Utskottet ser positivt på olika insatser för att öka informationen och kunskapen om EU och för att medborgarna, civilsamhället och näringslivet ska kunna kanalisera synpunkter. Den demokratiska förankringen av EU-samarbetet är viktig och den parlamentariska förankringen är central. Utskottet framhåller bl.a. att nationella parlament behöver involveras nära i arbetet med konferensen. Nationella parlament, politiska partier och lokala och regionala folkvalda kan föra en dialog byggd på representativitet och utskottet anser att folkvalda parlament som väljs i allmänna val är det sätt att kanalisera folkviljan som har högst legitimitet i europeisk demokrati. Det är parlamenten och de valda partiföreträdarna som ytterst representerar medborgarna i det politiska beslutsfattandet. bör inte ändra den grundordningen och konferensen bör därmed ses som ett komplement till den representativa demokratin. I utlåtandet finns två motivreservationer (V, L) och två särskilda yttranden (SD, V). Kommissionens meddelande Kommissionens arbetsprogram 2020 – En ambitiösare union (COM(2020) 37). Kommissionens meddelande Hur konferensen om framtid kan se ut (COM(2020) 27). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Kommissionens meddelande om konferensen om framtid, punkt 2 – motiveringen (V) 2.Kommissionens meddelande om konferensen om framtid, punkt 2 – motiveringen (L) 1.Kommissionens meddelande om kommissionens arbetsprogram 2020, punkt 1 (SD) 2.Kommissionens meddelande om kommissionens arbetsprogram 2020, punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 Förteckning över utlåtanden Bilaga 3 yttrande 2019/20:KU6y Bilaga 4 yttrande 2019/20:SkU6y Bilaga 5 yttrande 2019/20:CU2y Bilaga 6 protokollsutdrag /20:20 Bilaga 7 yttrande 2019/20:SfU4y Bilaga 8 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2019/20:MJU5y Bilaga 9 yttrande 2019/20:AU4y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommissionens meddelande om kommissionens arbetsprogram 2020 lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Kommissionens meddelande om konferensen om framtid lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 1 (V) – motiveringen Reservation 2 (L) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning Kommissionen antog meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2020 – En ambitiösare union (COM(2020) 37). Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. I enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning är arbetsprogrammet del av en process där kommissionen, rådet och diskuterar och enas om lagstiftningsprioriteringar inför kommande år genom en gemensam deklaration. Detta gör de vanligen men kommer de att göra det . har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över arbetsprogrammet. I remissen ställdes följande frågor: – Finns alla relevanta förslag med i arbetsprogrammet eller fattas det viktiga förslag? – Finns det förslag med i arbetsprogrammet som utskottet inte anser bör läggas fram? – Har utskottet några kommentarer kring kommissionens prioriteringar eller övergripande strategiska inriktning? – Är alla förslag lika prioriterade för utskottet att följa? (frågan besvaras i det fall utskottet finner det meningsfullt att göra en prioritering) – Finns det i övrigt något särskilt kring hur frågorna har behandlats tidigare eller kommer att behandlas framöver i som utskottet ser behov av att lyfta fram i förhållande till arbetsprogrammet? Regeringen lämnade in en faktapromemoria om arbetsprogrammet (fakta-PM 2019/20:FPM19). Utskottet fick information om arbetsprogrammet av EU-minister . Utskottet följer därutöver löpande EU-frågorna inom sitt beredningsområde. redogjorde EU-kommissionär för arbetsprogrammet i utrikesutskottet. Övriga utskott fick möjlighet att delta i sammanträdet. Utskottet får föredragningar av regeringen inför möten i rådet för utrikes frågor och i vissa fall inför allmänna rådet. Utöver detta hålls särskilda föredragningar om EU-frågor. Under /20 har utskottet fått följande föredragningar på EU-området (fram till justeringen av detta betänkande): • Överläggning om budgetrubriken och omvärlden i EU:s nästa långtidsbudget med kabinettssekreterare , () . • Föredragning om en möjlig global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter av utrikesrådet för politiska frågor m.fl., UD, . • Överläggning om effektivisering av beslutsfattandet inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) med kabinettssekreterare , UD, . • Föredragning om brexit av EU-minister . • Föredragning om EU, och av utrikesrådet för politiska frågor m.fl. . • Överläggning om regeringens ståndpunkt gällande inför utrikesrådet (, FAC) med utrikesminister . • Föredragning om avtalet mellan och av kabinettssekreterare . • Föredragning om en möjlig global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter av departementsrådet m.fl., (UD), . Meddelandet om konferensen om EU:s framtid Kommissionens ordförande von der Leyen utlovade i sin politiska vägledning för kommissionens arbete under den kommande mandatperioden en konferens om framtid. presenterade och ett gemensamt dokument på samma tema. antog slutsatser om bl.a. konferensen och antog en resolution om konferensen . Kommissionens bidrag till diskussionen presenterades genom meddelandet Hur konferensen om framtid kan se ut (COM(2020) 27). Allmänna rådet hade en första diskussion om konferensen och kommer att diskutera frågorna vidare. I meddelandet beskriver kommissionen sin syn på hur den planerade konferensen om EU:s framtid bör utformas. Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat dokumentet till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. Utskottet har beslutat att hantera detta dokument och arbetsprogrammet i ett och samma utlåtande och gett övriga utskott möjlighet att yttra sig om även detta dokument. Regeringen lämnade in en faktapromemoria om meddelandet (fakta-PM 2019/20:FPM17). Utskottet har följt den diskussion som har pågått om EU:s framtid på olika sätt. Utskottet granskade den vitbok om EU:s framtid (COM(2017) 2025) som kommissionen presenterade i ett utlåtande (utl. 2016/17:UU18). Utskottet granskade även det diskussionsunderlag som kommissionen presenterade om det europeiska försvarets framtid (COM(2017) 315, utl. 2017/18:UU5). Utskottet har även fått föredragningar och haft överläggningar med representanter från regeringen och kommissionen enligt det som listas nedan: • Överläggning om konferensen om EU:s framtid med EU-minister . • Föredragning om EU:s framtid av EU-minister . • Föredragning om EU:s framtid av EU-minister . • Föredragning om EU:s framtid av dåvarande EU- och handelsminister , . • Föredragning om EU:s framtid i Förstakammarsalen från dåvarande EU-kommissionär . Vidare deltog en ledamot från utskottet i en interparlamentarisk konferens i på temat EU:s framtid och en annan ledamot i ett parlamentariskt möte på samma tema i den 1–. Yttranden från andra utskott Yttranden har lämnats av , skatteutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt arbetsmarknadsutskottet. har yttrat sig om båda kommissionsdokumenten, medan samtliga andra utskott har yttrat sig enbart över arbetsprogrammet. Samtliga yttranden finns som bilagor till detta utlåtande. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för och de initiativ som kommissionen avser att ta. Detta är det första arbetsprogrammet som läggs fram under von der mandatperiod. Arbetsprogrammet består av fem delar. I den första delen gör kommissionen en beskrivning av omvärlden och redovisar sin syn på frågor av mer övergripande karaktär. I den andra delen av arbetsprogrammet beskrivs kommissionens ambitioner utifrån de sex målen i von der Leyens politiska riktlinjer: En europeisk grön giv Ett rustat för den digitala tidsåldern En ekonomi för människor Ett starkare i världen Främjande av den europeiska livsstilen En ny satsning på demokrati i . Under varje målsättning beskrivs de initiativ som kommissionen har planerat. I den tredje delen redogörs för initiativ som har tagits under tidigare mandatperioder men ännu inte godkänts av parlamentet eller rådet och som kommissionen bedömer som prioriterade. I del fyra behandlas bättre lagstiftning, beslutsfattande, genomförande och tillämpning av EU:s lagstiftning. I den femte och sista delen drar kommissionen ett antal slutsatser. I vanlig ordning finns även ett antal bilagor. Bilagorna listar nya initiativ, initiativ inom kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refitprogrammet), liggande förslag som bör behandlas prioriterat, förslag som kommissionen väntas dra tillbaka och förslag på rättsakter som bör upphävas eftersom kommissionen inte längre anser att de är relevanta. Förslag inom utrikesutskottets beredningsområde Under rubriken i världen finns ett antal nya förslag inom utrikesutskottets beredningsområde som kommissionen väntas presentera . Dessa är förslagen: – Undertecknande och ingående av avtalet mellan EU och länderna i , och (AVS-länderna) – Mot en övergripande strategi för – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra och Kommissionens bidrag till toppmötet mellan EU och västra – Det östliga partnerskapet efter 2020 – Handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 – för jämställdhet och kvinnors egenmakt i yttre förbindelser 2021–2025. Följande förslag kan delvis komma att falla under utskottets beredningsområde beroende på dess innehåll: – Stärka ekonomiska och finansiella suveränitet. Meddelandet om konferensen om EU:s framtid I meddelandet beskriver kommissionen sin syn på hur den planerade konferensen om EU:s framtid bör utformas. Meddelandet tar upp både potentiella teman för konferensen och förslag till upplägg i syfte att de tre institutionerna gemensamt och snabbt ska fastställa konferensens omfattning, format, struktur och mål i en gemensam förklaring. Kommissionen menar att det behöver göras en nysatsning på demokrati i EU och att EU-politiken måste hjälpa allmänheten och näringslivet att dra nytta av den gröna och digitala omställningen. När det gäller upplägget för konferensen anser kommissionen att det bör göras enligt två parallella spår. Det första spåret är att konferensen bör läggas upp kring EU:s övergripande prioriteringar så som de formuleras i kommissionens sex politiska prioriteringar och Europeiska rådets strategiska agenda. Det andra spåret rör frågor om den demokratiska processen och institutionella frågor. Där nämner kommissionen systemet med toppkandidater vid val av kommissionens ordförande och gränsöverskridande listor vid val till . Kommissionens meddelande behandlar också hur upplägget för konferensen skulle kunna se ut. Bland annat nämns medborgardialoger och andra befintliga verktyg, diskussionspaneler, en flerspråkig digital plattform och engagemang av lokala, regionala och nationella partner. Slutligen behandlar meddelandet hur konferensen kommunicerar till allmänheten, hur de synpunkter som kommer in kan följas upp och vilken som skulle kunna vara tidtabellen för konferensen. är positivt till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring kommissionens prioriteringar. Liksom miljö- och jordbruksutskottet framhåller utrikesutskottet betydelsen av att kommissionen är tydlig i sina prioriteringar så att utskottens resurser kan användas effektivt och de nationella parlamenten kan fullgöra sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Sedan det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning trädde i kraft är arbetsprogrammet en del av en process där kommissionen, rådet och diskuterar och enas om lagstiftningsprioriteringar inför kommande år genom en gemensam förklaring. Utskottet vill framhålla de nationella parlamentens roll i detta sammanhang. Dialogen om prioriteringarna inleds vanligen genom diskussioner i allmänna rådet. För påverkan i ett tidigt skede eftersträvar en kontinuerlig dialog med regeringen med de instrument som står till förfogande, såsom information, överläggning och samråd enligt de bestämmelser som finns för utskotten och . Utskottets granskning av arbetsprogrammet innebär en möjlighet för att i en samlad form förmedla sin bild av kommissionens planering inför kommande år till regeringen och kommissionen och skapa debatt om frågorna inför att förslagen presenteras. Utskottet konstaterar att EU-samarbetet genomgick en rad förändringar. hölls val till och byten skedde på en rad ledarpositioner inom unionen. tillträdde den nya kommissionen under ledning av von der Leyen. Även 2020 kommer att vara ett händelserikt år. lämnade EU och förhandlingar om den framtida relationen mellan och har påbörjats. kommer en diskussion om EU:s framtid att inledas, vilket diskuteras i en separat del av detta utlåtande. Utskottet konstaterar att ett av kommissionens prioriterade områden är En ny satsning på demokrati i . Utskottet välkomnar detta, liksom i sitt yttrande, och återkommer längre fram i utlåtandet till frågor som rör demokratisk legitimitet och den aviserade konferensen om EU:s framtid. Vid sitt möte i enades om en ny strategisk agenda för EU för de kommande fem åren. Den strategiska agendan innehåller fyra prioriterade områden: Skydda medborgarna och friheterna Utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas Bygga ett klimatneutralt, grönt, rättvist och socialt Främja intressen och värden i ett globalt sammanhang. Utskottet konstaterar att stärkandet av EU:s konkurrenskraft ingår som en del av den strategiska agendan och välkomnar att denna agenda uppmärksammar vikten av utbildning, entreprenörskap, innovation och forskning. Utskottet framhåller att dessa prioriteringar även behöver återspeglas i kommissionens arbete. På en övergripande nivå vill utskottet framhålla att EU måste uppfylla sina förpliktelser på de områden som unionen har åtagit sig och där det finns ett tydligt europeiskt mervärde. Det är därför centralt att kommissionen även i fortsättningen lägger vikt vid genomförandet av befintlig lagstiftning. Utskottet är liksom i sitt yttrande även positivt till kommissionens arbete med bättre lagstiftning. En väl fungerade lagstiftning är centralt för ett väl fungerade EU-samarbete. Utskottet välkomnar därför kommissionens avsikt att noga övervaka införlivandet och tillämpningen av befintlig lagstiftning och vidta åtgärder när det behövs. Utskottet anser liksom regeringen i fakta-PM 2019/20:FPM19 att det är viktigt att kommissionen genomför arbetsprogrammet genom välgrundade konsekvensanalyser och att ett jämställdhetsperspektiv genomsyrar arbetet. Utskottet vill även instämma i ståndpunkt att respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna utgör fundamentet i en demokrati och vill framhålla vikten av att kommissionen fortsätter detta arbete. På en övergripande nivå vill utskottet liksom miljö- och jordbruksutskottet understryka betydelsen av att nya initiativ och regelverk på unionsnivå inte utformas på ett sätt som riskerar att medföra negativa konsekvenser för de medlemsstater som i förhållande till EU-lagstiftarens målsättningar redan hunnit långt i sitt nationella reformarbete. Vidare bör det i kommissionens arbete med mål och strategier redan på förslagsnivå så tydligt som möjligt avgränsas vilka delar som ska hanteras på unionsnivå och vilka delar som ska hanteras på medlemsstatsnivå. Miljö- och jordbruksutskottet anför även att det finns en obalans i kommissionens arbetsprogram mellan de insatser som görs för att utvärdera befintlig lagstiftning och initierandet av nya lagstiftningsprojekt. Kommissionen anför i arbetsprogrammet att man har för avsikt att utveckla ett nytt instrument enligt metoden ”en in, en ut”, dvs. att en ny administrativ börda ska kompenseras genom en motsvarande avlastning på samma politikområde. Enligt miljö- och jordbruksutskottets bedömning är det viktigt att kommissionen redan nu börjar tillämpa ett sådant arbetssätt i sitt programarbete. instämmer i detta. När det gäller förslag som presenterades under föregående år men som ska tas vidare vill utskottet hänvisa till att det finns en bilaga till detta utlåtande som listar granskningsutlåtanden som fackutskotten gjorde mellan och . Inga prövningsutlåtanden i subsidiaritetsärenden beslutades . Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till allteftersom de enskilda förslagen i kommissionens arbetsprogram presenteras. Utskottet delar kommissionens beskrivning av vikten av att EU även fortsättningsvis arbetar för att den multilaterala regelbaserade världsordningen upprätthålls och att EU behöver agera enat och effektivt på den utrikespolitiska arenan. Utskottet vill lyfta fram två frågor inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) som inte omnämns i arbetsprogrammet. Den första är diskussionen om effektivisering av beslutsformerna inom GUSP, där kommissionen lade fram ett meddelande . Utskottet vill påminna om att det överlade med regeringen om denna fråga och att utskottets ståndpunkt framgår av protokoll 2019/20:23. Den andra frågan rör en möjlig global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter. Utskottet har tagit upp denna fråga inom ramen för sin ärendeberedning (t.ex. bet. 2017/18:UU10 och 2018/19:UU10) och har begärt återkommande föredragningar i frågan, . Utskottet väntas återkomma till dessa frågor i betänkande 2019/20:UU10. Utskottet ser inget behov av att göra någon prioriteringsordning bland kommissionens förslag inom utskottets beredningsområde men kan konstatera att de två handlingsplanerna om mänskliga rättigheter och jämställdhet och kvinnors egenmakt som tas upp i arbetsprogrammet är uppdateringar av redan existerande handlingsplaner. När det gäller övriga förslag i arbetsprogrammet (avtal mellan EU och AVS-länderna, en övergripande strategi för , ett trovärdigt EU-perspektiv för västra och det östliga partnerskapet efter 2020) är detta initiativ som har lagts fram eller aviserats . Utskottet har följt samtliga dessa frågor löpande genom beredning av betänkanden och utlåtanden eller genom information och överläggningar och avser att fortsätta att följa dessa. Utskottet kan konstatera att ett tidigare meddelande från kommissionen (COM(2018) 796) om att stärka eurons internationella roll inom har fördelats på finansutskottet. Då innehållet i det förslag som aviseras om stärkandet av ekonomiska och finansiella suveränitet är oklart återstår det att se vilka delar som faller inom utrikesutskottets beredningsområde. Utskottet konstaterar att det i arbetsprogrammet omnämns att de sanktioner som EU antar behöver följas korrekt, och vill framhålla att utskottet ansvarar för frågor kopplade till EU:s restriktiva åtgärder. Utskottet utesluter slutligen inte att det kan finnas förslag inom andra delar av arbetsprogrammet som har bäring på utrikesutskottets beredningsområde. Detta kan dock avgöras först när innehållet i förslagen står klart. I övrigt har utskottet inget att tillägga. Yttranden från andra utskott Yttranden har kommit in från , skatteutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt arbetsmarknadsutskottet. Samtliga yttranden återfinns som helhet i bilaga 3–9. – lämnar övergripande synpunkter om respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, arbetet med bättre lagstiftning och kommissionens arbete för att EU ska bli mer demokratiskt. I yttrandet finns en avvikande mening från Liberalerna. – ger övergripande synpunkter om förslag som kommissionen aviserar eller som anges som prioriterade inom utskottets beredningsområde. Utskottet är bl.a. emot ett beskattningssystem som bygger på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och ser med stor tvekan på förslag som innehåller avsteg från de grunder för beräkning av inkomst som traditionellt sett används vid inkomstbeskattning av företagsvinster. – har begränsat sin granskning till förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland ickeverkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM (2012) 614). föreslår att utrikesutskottet i utlåtandet framhåller att förslaget inte bör finnas med bland de förslag som kommissionen har listat som prioriterade förslag för antagande av rådet och parlamentet. I yttrandet finns en avvikande mening av Socialdemokraterna och samt ett särskilt yttrande av . – redogör i sitt yttrande för sin övergripande syn på EU:s säkerhets- och försvarssamarbete och de förslag som kommissionen avser att lägga fram inom utskottets beredningsområde. I yttrandet finns avvikande meningar från och . – framför synpunkter på inriktningen i de pågående förhandlingarna när det gäller vissa förslag i arbetsprogrammet och lyfter bl.a. fram vikten av att institutionerna på det sociala området respekterar den befogenhetsfördelning som fördragen slår fast. I yttrandet finns en avvikande mening från . – Miljö- och jordbruksutskottet anser att och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder bör blir föremål för Refitinitiativ och därmed ingå bland förslagen i bilaga II till arbetsprogrammet.