bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Europeiska gräns- och utgörs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och de olika medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för gränssäkerheten. Målet är att man för att garantera säkerheten i Schengenområdet mer effektivt än tidigare ska kunna upptäcka sårbarheter vid de yttre gränserna och öka samarbetet mellan EU-länderna och ansvarstagandet för kontrollen av de yttre gränserna. Frontex roll och verksamhet blir med det nya uppdraget mer omfattande än byråns tidigare mandat. Regeringen anförde i samband med att förslaget till förordningen presenterades att det mot bakgrund av den situation som då rådde inom var viktigt att överväga nya förslag och idéer om hur kontrollen av den yttre gränsen kan stärkas. Detta måste dock enligt regeringens uppfattning ske utan att medlemsstaterna lämnar över det grundläggande ansvaret för gränskontrollen till EU. Regeringen ansåg alltså att gränskontroll främst var en nationell fråga, men att den nya byrån för gräns- och kustbevakning kunde utgöra ett viktigt stöd för medlemsstater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl (se fakta-PM 2015/16:FPM45). För att ytterligare förbättra och effektivisera gränsförvaltningen av EU:s yttre gräns och värna den inre säkerheten i unionen föreslog kommissionen en ny reviderad förordning om den europeiska gräns- och . Förordningsförslaget innehåller bl.a. ett inrättande av en stående gränskontrollstyrka med omkring 10 000 personer. Den ska bestå dels av personal anställd direkt av Frontex, dels av lång- och korttidssekunderad personal från medlemsstaterna. Personalen i den stående gränskontrollstyrkan ska kunna verka som gränspoliser i medlemsstaterna med samma befogenheter som den nationella gränspolisen i respektive medlemsstat. Regeringen välkomnade i sin ståndpunkt idén om ett utökat mandat för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i de delar där ett tydligt europeiskt mervärde kan påvisas. Regeringen ansåg emellertid att det var centralt att medlemsstaterna behåller det grundläggande ansvaret för sin respektive gränskontroll och att ett utökat mandat för byrån inte underminerar denna princip. och rådet antog en förordning om den europeiska gräns- och . Förordningen trädde i kraft och ersätter den tidigare förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning och förordningen om inrättandet av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur), (se fakta-PM 2018/19:FPM10, skr. 2019/20:115 s. 76). Det slutliga antalet gränsexperter i den stående gränskontrollstyrkan kommer att vara beroende av beslutad nivå för den fleråriga budgetramen för 2021-2027. Bland regeringens prioriteringar ingår migration och säkerhet (Fakta-PM om EU-förslag 2017/18:FPM99 COM (2018) 321 final, COM (2018) 324 final). diskuterade EU:s inrikes och justitieministrar situationen vid EU:s yttre gräns mot med fokus på behoven i . Mötet var en uppföljning på det extrainsatta mötet då rådet i ett uttalande särskilt välkomnat Kommissionens stödåtgärder till , särskilt åtgärder som ett ökat stöd om , varav för gränsstöd samt assistans genom EU:s civilskyddsmekanism. Alla medlemsländer uttryckte solidaritet med och var beredda att på olika sätt bidra till att stödja landet i den svåra situationen. Bland annat har medlemsstaterna bidragit med personal till Frontex för två snabbinsats team för att sättas in på land- och sjögräns mellan och . I enlighet med uttryckta behov kommer också takten i utsändandet av 160 asylexperter att kunna öka. Materiel kommer vidare också att skickas genom civilskyddsmekanismen (Outcome of Council meeting and Home Affairs 13 2020, 6582/20). Enligt har fattat beslut att genom Frontex vara redo att bidra med ett sjöövervakningsflygplan med besättning. har också svarat på aktivering av civilskyddsmekanismen, men hade ännu så länge inte accepterat något svenskt bidrag. gav regeringen i uppdrag att öka förmågan att bekämpa organiserad tillgreppsbrottslighet som begås av internationella brottsnätverk. Regeringen gav , och i uppdrag att utifrån sina respektive befogenheter utveckla sin samverkan på området (Ju2018/00991/PO). I en slutredovisning redogör uppdragsmyndigheterna för de åtgärder som vidtagits i syfte att öka förmågan att bekämpa tillgreppsbrott som begås av internationella brottsnätverk. När det gäller gränsöverskridande insatser anför myndigheterna att internationell samverkan är en viktig framgångsfaktor för bekämpning av organiserad brottslighet, särskilt inom EU. Myndigheterna redogör för gränsöverskridande insatser inom ramen för EU:s multidisciplinära plattform mot kriminella hot (Empact), där samarbete sker med andra medlemsstaters brottsbekämpande myndigheter och Europol på både strategisk och operativ nivå och inom ramen för Prümbeslutet (s. 26). För Empact-samarbetet har EU beslutat om tio prioriterade områden för perioden –2021: • It-brottslighet, särskilt angrepp mot informationssystem, sexuell exploatering mot barn och bedrägerier som rör andra betalningsmedel än kontanter. • Framställning, olaglig handel och distribution av cannabis, kokain och heroin. • Framställning, olaglig handel och distribution av nya psykoaktiva substanser och syntetiska droger. • Underlättande av irreguljär invandring genom tillhandahållande av hjälp till olovlig inresa och vistelse åt irreguljära migranter längs de huvudsakliga migrationsrutterna över EU: yttre gräns och inom EU, med särskilt fokus på dem vars metoder äventyrar människors liv och dem som erbjuder sina tjänster på nätet och använder sig av dokumentbedrägeri som en del av sin affärsmodell. • Organiserade egendomsbrott som begås av mycket rörliga organiserade kriminella grupper som utför organiserade stölder och inbrott runtom i EU. • Människohandel i EU med avseende på alla former av utnyttjande, inbegripet sexuellt utnyttjande och arbetsexploatering samt alla former av handel med barn. • Punktskattebedrägerier och gemenskapsinterna bedrägerier via skenföretag. • Olaglig handel, distribution och användning av skjutvapen. • Miljöbrott, i synnerhet olaglig handel med vilda djur och växter och olaglig handel med avfall. • Brottsliga tillgångar och penningtvätt samt underlätta återvinning av tillgångar. • Dokumentbedrägeri i EU, särskilt organiserade kriminella grupper som är inblandade i framställningen av förfalskade och falska handlingar och tillhandahållande av sådana till andra brottslingar (Rådets slutsatser om fastställande av EU:s prioriteringar i kampen mot grov organiserad brottslighet 2018–2021, dok. 9450/17). Myndigheterna uppger vad gäller det konkreta operativa arbetet att de tillsammans med andra länder och Europol genomfört den gemensamma Empact-insatsen Trident rörande organiserad tillgreppsbrottslighet. Den senaste Trident-insatsen ägde rum den 18–och syftade till att förebygga och upptäcka organiserad tillgreppsbrottslighet, smuggling och annan gränsöverskridande brottslighet i genom underrättelseutbyte. Samtliga tre uppdrags-myndigheter deltog i insatsen. Totalt deltog tio medlemsstater samt Europol i insatsen som leddes från . Insatsen pågick i några utvalda hamnar. Utöver underrättelseutbyten och ökad kunskap resulterade insatsen i totalt 11 119 personkontroller, 8 394 fordonskontroller, 20 gripanden samt omhändertagande av 25 personer. I samband med insatsen anträffade tre efterlysta personer och genomförde 72 avvisningsärenden i enlighet med utlänningslagen. Insatsen resulterade även i beslag av bl.a. narkotika, stulna båtmotorer, stulna bilar, datorer, verktyg, alkohol och miljöfarligt avfall. Flera chaufförer till tunga fordon rapporterades också för rattfylleri i samband med ankomst till . Uppdragsmyndigheterna samarbetade bra och personalen upplevde arbetet som mycket positivt eftersom de genom sin samverkan kunde få tillgång till flera olika brottsbekämpande verktyg som de var för sig inte har tillgång till i sin dagliga tjänstgöring. Därutöver upplevdes kunskapsöverföringen och det operativa samarbetet på fältet mellan myndigheterna som positivt. väntas två Trident-insatser i . Inom ramen för Prümbeslutet har antalet insatser som deltagit i ökat från 12 (2017) till 25 (2019). initierade en lång insats med inriktning på narkotika- och vapenbrott, men den resulterade även i beslag som rör tillgreppsbrottlighet (s. 26 f.). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om gränskontroller och inre utlänningskontroller likande de nu aktuella, bl.a. (bet. 2017/18:JuU13 s. 68 f.). Utskottet anförde att de inre utlänningskontrollerna tjänar en viktig funktion men att det dock vidhöll uppfattningen att det är polisen som är bäst skickad att bedöma i vilken omfattning de bör göras och var de gör mest nytta. Ett motionsyrkande om en kraftigt utökad inre utlänningskontroll avstyrktes därför. Utskottet noterade vidare att dess uppfattning om vikten av en effektiv och rättssäker yttre gräns även var regeringens uppfattning och fann inte anledning att göra något tillkännagivande om detta. När det gäller frågan om passfrihet ansåg utskottet i likhet med regeringen att en medlemsstat måste ha möjlighet att införa tillfälliga gränskontroller vid en inre gräns vid hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Utskottet var därmed inte berett att ställa sig bakom motioner om bl.a. passfrihet. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom vad som anfördes i en motion om ett starkt gränsskydd med en kraftigt förstärkt gränskontrollorganisation. Utskottet hade vidare förståelse för det som anfördes i en motion om att undersöka ett system med automatiska gränskontroller men fann på grund av pågående arbete att det inte fanns skäl att föreslå något tillkännagivande i frågan. När utskottet senast behandlade dessa frågor anförde man att måste förvalta de yttre gränserna i enlighet med (bet. 2018/19:JuU10 s. 134 f.). Utskottet såg också allvarligt på de brister som konstaterades i den rapport som antogs efter utvärderingen av tillämpning av . Utskottet noterade emellertid också att ett antal åtgärder genomförts eller påbörjats inom för att avhjälpa dessa brister. Regeringen hade också gett ett nytt uppdrag att göra de prioriteringar och vidta de åtgärder som krävs för att kunna bedriva en fullt fungerande ordinarie gränskontroll vid yttre gräns under årets samtliga månader. Myndigheten ska dessutom fortsätta att utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. Utskottet konstaterade vidare att regeringen har fattat beslut om fortsatt tillfällig gränskontroll vid inre gräns. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det saknades anledning att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna om ett fullgott gränsskydd, en fungerande gränspolis, en egen fungerande gränskontroll och om effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom yrkandet om att permanenta de tillfälliga inre gränskontrollerna och avstyrkte motionen. Vidare var utskottet inte heller berett att ställa sig bakom att kontrollerna i fråga ska upphöra och avstyrkte därmed även dessa motioner. Utskottet hade förståelse för det som anförts i motion om vikten av att EU har en väl fungerande yttre gränskontroll. Utskottet vidhöll emellertid sin tidigare uppfattning och såg inte anledning att föreslå att länder som inte lever upp till kraven ska få sitt medlemskap i utvärderat och avstyrkte därför motionen. Liksom tidigare hade utskottet förståelse för det som anförts i motion om fördelarna med ett system med automatiska gränskontroller i . Det var dock utskottets uppfattning att arbetet med att åtgärda andra brister i gränskontrollen måste prioriteras. Utskottet ansåg således inte att borde ta något initiativ i frågan och avstyrkte motionen. Vad gäller personkontroller var utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande om en förlängd eller ny lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. I budgetbetänkandet konstatera utskottet att det liksom tidigare anser att de inre utlänningskontrollerna fyller en viktig funktion. Utskottet ansåg att det är som är bäst lämpad att bedöma i vilken omfattning kontrollerna bör göras och var de gör de mest nytta (bet. 2019/20:JuU1 s. 90). Utskottet konstaterar att regeringen har utnyttjat de möjligheter som finns att besluta om fortsatt tillfällig gränskontroll vid inre gräns. Det finns dessutom ett förslag från kommissionen, som regeringen stöder, som bl.a. innebär att det tillåtna tidsspannet för tillfälliga inre gränskontroller förlängs. I detta sammanhang kan även noteras att regeringen med anledning av Europeiska rådets och kommissionens uppmaning, och , beslutat att tillfälligt stoppa icke nödvändiga resor till , i syfte att mildra effekterna av coronavirusets utbrott och minska spridningen av covid-19. Som utskottet kunde konstatera pågår det också ett arbete med att avhjälpa de brister som konstaterades i den rapport som antogs efter utvärderingen av tillämpning av . Utskottet noterar att framsteg har gjorts men understryker också betydelsen av att kan fortsätta sitt förbättringsarbete. Regeringen har också fortsatt uppdragit åt att fortsätta att göra de prioriteringar och vidta de åtgärder som krävs för att kunna bedriva en fullt fungerande ordinarie gränskontroll vid yttre gräns. Myndigheten ska också fortsätta att utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. Utskottet konstaterar därmed att regeringen även fortsättningsvis prioriterar frågan. Mot denna bakgrund vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning och anser således att det saknas anledning för att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna om gränskontroller, gränspolisens situation och effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik. Det gäller även yrkandet om att införa ett system med automatiska gränskontroller i . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:555 (SD) yrkande 27, 2019/20:615 (SD) yrkande 56, 2019/20:1340 (M) yrkande 1, motion 2019/20:1759 (C), 2019/20:3067 (M) yrkande 14, 2019/20:3368 (M) yrkande 7 och 2019/20:3191 (KD) yrkande 17. Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet Utskottet vidhåller sin uppfattning även när det gäller en förlängd eller ny lag om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet, och utskottet avstyrker således motion 2019/20:3119 (SD) yrkande 10. Utskottet har tidigare behandlat frågan om inre utlänningskontroll senast i samband med budgetbetänkandet . Utskottet har inte ändrat uppfattning och konstaterar liksom tidigare att de inre utlänningskontrollerna fyller en viktig funktion men att det är som är bäst lämpad att bedöma på vilket sätt och, i vilken omfattning kontrollerna bör göras och var de gör de mest nytta. Motionerna 2019/20:3121 (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3368 (M) yrkandena 17 och 18 avstyrks därför. Som utskottet tidigare uttalat är det viktigt med en effektiv och rättssäker yttre gräns, bl.a. för att det ska vara möjligt att avskaffa de inre gränskontrollerna. Som framgår pågår det ett arbete för att stärka den yttre gränsen. Utskottet delar dock inte uppfattningen hos motionärerna i motion 2019/20:2055 (L) yrkande 7 om att förstärkningen av den yttre gränsen bl.a. ska ske genom att medlemsländerna ska ge EU hela ansvaret över den yttre gränskontrollen. Slutligen konstaterar utskottet att det finns en enighet bland EU:s medlemsstater om att stödja . Det saknas därför anledning för att ta något sådant initiativ som efterfrågas i motion 2019/20:3502 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör Europols mandat och internationellt polissamarbete. Jämför reservation 49 (L). I kommittémotion 2019/2794 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2 begärs att Europols får operativa befogenheter och att dess analytiska kapacitet stärks. I partimotion 2019/2055 av m.fl. (L) yrkande 8 begär motionärerna att EU för att motverka bl.a. den gränsöverskridande brottsligheten utvecklar det europeiska polissamarbetet i Europol till ett europeiskt FBI med operativa befogenheter. Den europeiska polisbyrån Europols verksamhet inleddes med grund i Europolkonventionen. tillträdde Europolkonventionen 1997. Europols målsättning är att stödja och stärka medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheters insatser och ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig och gränsöverskridande brottslighet, terrorism och former av brottslighet som påverkar ett gemensamt intresse som omfattas av EU:s politik. Verksamheten består bl.a. i att samla in, analysera och utbyta information, samordna utredningar och operativa insatser, utarbeta hotbildsbedömningar och tillhandahålla specialiserad utbildning. Europol kan ses som en stödtjänst till brottsbekämpande organ i EU:s medlemsstater. Europol samlar in, bearbetar och analyserar information från medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, sprider uppgifterna och samordnar åtgärder. Länderna använder sedan informationen för att förebygga, upptäcka och utreda brott. Europol har däremot ingen verkställande makt, och dess tjänstemän kan inte anhålla misstänkta personer eller agera utan godkännande från nationella myndigheter. I gemensamma databaser registrerar medlemsstaterna information om personer som är inblandade i grov gränsöverskridande brottslighet. Övriga länders brottsbekämpande myndigheter får tillgång till informationen. I finns en enhet vid polisens nationella operativa avdelning (), som fungerar som sambandsorgan mellan Europol, övriga EU-länder och svenska polisen. Enheten samordnar allt informationsutbyte genom Europol. Europolkonventionen ersattes 2009 av ett rådsbeslut, och Europol ombildades då till en . Med grund i Lissabonfördraget antogs 2016 den s.k. Europolförordningen (EU) 2016/794, som ersatte rådsbeslutet om Europol . Förordningen tillämpas fr.o.m. . (2019/20:Europol 1 s.3). I slutredovisningen från , och om internationella brottsnätverk (Ju2018/00991/PO) redovisas också svenska myndigheters samarbete med andra länder och Europol bl.a. när det gäller den gemensamma Empact-insatsen (se ovan under avsnitt Gränskontroller och inre utlänningskontroller s. 145 f.). trädde lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete i kraft. Genom lagen utökades det internationella polissamarbetet genom att bestämmelserna om operativt polissamarbete i två EU-beslut, Prümrådsbeslutet och Atlasrådsbeslutet, genomfördes i svensk rätt. Den svenska polisen får därmed samarbeta med utländska myndigheter enligt Prümrådsbeslutet genom att ta emot dels hjälp inom ramen för gemensamma insatser, dels hjälp vid större evenemang, katastrofer och allvarliga olyckor. Vidare får polisen samarbeta med utländska myndigheter enligt Atlasrådsbeslutet genom att ta emot hjälp från utländska särskilda insatsgrupper. Både vid gemensamma insatser enligt Prümrådsbeslutet och vid operationer med särskilda insatsgrupper enligt Atlasrådsbeslutet kan utländska tjänstemän få polisiära befogenheter i (prop. 2016/17:139, bet. 2016/17:JuU27, rskr. 2016/17:273). Därefter har inlett ett likande samarbete med (se prop. 2019/20:38, bet. 2019/20:JuU18, rskr. 2019/20:158). Utskottet anförde i betänkande 2016/17:JuU18 (polisfrågor) med anledning av en motion om att stärka Europols analytiska förmåga att det pågår ett ständigt utvecklingsarbete för att åstadkomma detta och fann därför inte skäl till något tillkännagivande om saken (s. 63). I samma betänkande avstyrkte utskottet även ett motionsyrkande om att ge Europol ett operativt mandat. Enligt utskottet borde Europol inte vara mer operativt än vad det är . Även behandlade utskottet likande motioner (bet. 2017/18:JuU13 s. 75 f.). Utskottet anförde då att den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat och annan grov brottslighet ställer allt större krav på internationell samverkan. Åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet var alltså enligt utskottet mycket angelägna. Utskottet kunde således i stora delar instämma i det som motionärerna hade anfört i motionsyrkanden om att bör verka för att effektivisera Europol och brottsbekämpningen inom EU och stärka Europols analyskapacitet. Utskottet såg vidare positivt på internationellt polissamarbete och på bl.a. samarbetsavtal med länder i och EU:s närområde. Mot bakgrund av det omfattande arbete som redan bedrivs på området ansåg utskottet emellertid inte att det fanns skäl för något initiativ från utskottets sida i dessa frågor. Vidare ansåg utskottet fortfarande att Europol inte ska vara mer operativt än vad det är . Utskottet behandlade liknande motioner om ett operativt mandat för Europol m.m. även (bet 2018/19:JuU10 s. 148 f.). Utskottet anförde att den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat, människohandel, internationella stöldligor, vapensmuggling och annan grov brottslighet ställer allt större krav på internationell samverkan. Åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet var således mycket angelägna. Utskottet gjorde emellertid inte någon annan bedömning än tidigare om att bl.a. vidareutveckla Europol och det polisiära EU-samarbetet och att stärka den analytiska kapaciteteten hos Europol. Mot bakgrund av det omfattande arbete som redan bedrivs på området saknades det således enligt utskottet anledning för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottet hade inte heller ändrat sin inställning i fråga om Europols mandat, utan vidhöll att Europol inte bör vara mer operativt än . Samtliga motioner avstyrktes därför. följde utskottets förslag (rskr. 2018/10:191). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och är således inte berett att ställa sig bakom de förslag till tillkännagivanden om Europol som motionärerna efterfrågar. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om tullens brottsbekämpande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att ska intensifiera sitt arbete mot den organiserade brottsligheten och få befogenheter att eftersöka och hantera illegal utförsel i större utsträckning än vad som gäller . I kommittémotion 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 15 efterfrågas befogenheter för att hålla kvar transportörer i väntan på överlämnande till polis. Ökade befogenheter för tullen att stoppa och hålla kvar misstänkta personer i väntan på överlämnande till polis efterfrågas också i motionerna 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:1788 av Alireza Akhondi m.fl. (C). I motion 2019/20:2709 av (M) yrkande 2 begärs att ges ökade befogenheter för att få bättre kontroll över den svenska gränsen och i motion 2019/20:1577 av (M) efterfrågas en översyn av tullmans befogenhet i syfte att öka möjligheten till brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. Slutligen yrkas i motion 2019/20:1334 av (M) att myndigheters befogenheter att lagra trafikuppgifter tillhandahållna av transportbolag m.m. ska ses över. I förordningen (2016:1332) med instruktion för anges vilka myndighetens uppgifter är. grundläggande uppgifter är att fastställa och ta ut tullar, punktskatter samt avgifter så att en korrekt uppbörd kan fastställas. Myndigheten ska även övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs. Vidare utför kontroller på uppdrag av marknadskontrollerande myndigheter av att gällande bestämmelser om det legala varuflödet följs. befogenheter vid genomförandet av tullkontroller regleras i tullagen (2016:253) och i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (den s.k. inregränslagen). Myndigheten har även vissa befogenheter enligt lagen (2017:244) om kontroller och inspektioner på plats av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning ().