bet · H801AU5 · 2020-12-10 00:00:00 — I motion 2020/21:1960 av (M) förespråkar motionären att arbetslöshetskassornas möjligheter att erbjuda sina medlemmar insatser som kan bidra till att förhindra att de blir arbetslösa ska ses över. I motion 2020/21:2875 av (M) anser motionären att arbetslöshetskassorna bör förstatligas och göras obligatoriska för alla att vara med i likt sjukförsäkringen. I motion 2020/21:601 av (SD) anser motionären att fackförbunden bör fråntas rätten att administrera arbetslöshetskassan (yrkande 16). I motion 2020/21:415 av (C) tar motionären upp situationen för gränspendlare i och anser att regeringen bör ta initiativ till en mer rättvis arbetslöshetsförsäkring för gränspendlare (yrkande 7). I motion 2020/21:621 av och (båda C) föreslår motionärerna att regelverket förtydligas så att egenanställda har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen vid deltidsarbetslöshet på samma sätt som andra anställda (yrkande 2). I motion 2020/21:3638 av m.fl. (MP) anser motionärerna att arbetslöshetsförsäkringen bör moderniseras (yrkande 8). Enligt motionärerna måste arbetslöshetsförsäkringen ge trygghet även till dem som inte har tillsvidareanställningar, såsom egenföretagare och visstidsanställda. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är enligt utskottet viktig både för den enskilde och för samhället i stort. Arbetslöshetsförsäkringen är en central del av den svenska arbetsmarknadspolitiken och spelar en betydelsefull roll för strukturomvandling och för att den svenska ekonomin ska kunna vara öppen och dynamisk. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet till den som förlorar arbetet och behöver ställa om mellan jobb. I det allvarliga läge som ekonomin nu befinner sig i bidrar arbetslöshetsförsäkringen också till att upprätthålla hushållens köpkraft och den ekonomiska återhämtningen. Den pågående pandemin har slagit hårt mot företag och har inneburit att både arbetstagare och egenföretagare har förlorat sina anställningar eller uppdrag och därmed behöver arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsförsäkringens betydelse har blivit tydlig under krisen, och utskottet välkomnar de olika tillfälliga åtgärder som har beslutats i syfte att fler ska få arbetslöshetsersättning, bl.a. ändrade medlemsvillkor och lättnader i arbetsvillkoret. Ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen har också höjts. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att flera av de förändringar som gjordes i arbetslöshetsförsäkringen förlängs . Även möjligheterna till arbetslöshetsersättning för företagare har utökats, och dessa åtgärder ska enligt regeringens förslag förlängas , . Utöver dessa förändringar som motiverats av pandemins effekter finns behov av en långsiktigt hållbar förändring av arbetslöshetsförsäkringen. När arbetsmarknaden förändras måste trygghetssystemen hänga med. Utskottet kan konstatera att när krisen slog till hade andelen arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning vid arbetslöshet sjunkit kraftigt under drygt ett årtionde. Utskottet inser att det kan vara svårt för den som håller på att etablera sig på arbetsmarknaden att försäkra sin inkomst genom arbetslöshetsförsäkringen och kvalificera sig till arbetslöshetsersättning. Utskottet noterar att Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster lämnade sitt betänkande (Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen, SOU 2020:37) till regeringen . Betänkandet har varit ute på remiss, och remisstiden löpte ut . När det bl.a. gäller kommittémotionerna 2020/21:3373 (M), 2020/21:653 (SD) och 2020/21:302 (V) kan utskottet konstatera att de frågor som tas upp i dessa motioner har varit föremål för överväganden inom ramen för den nämnda utredningen. Utskottet noterar även att många av de frågor som tas upp i enskilda motioner har omfattats av utredningsuppdraget. Frågan om möjligheterna till arbetslöshetsersättning för sökande som är företagare och för sökande som deltar i utbildning behandlas grundligt i utredningens betänkande, liksom frågorna om 100-dagarsregeln bör införas i lagstiftningen samt vilken uppgiftsskyldighet som ska gälla för arbetsgivare och uppdragsgivare inom arbetslöshetsförsäkringen och sanktioner kopplade till denna skyldighet. Utredningens förslag bereds inom och utskottet anser inte att det finns anledning att föregripa denna process. Utskottet vill också i detta sammanhang lyfta de överenskommelser som träffats mellan och , respektive som bl.a. anger att parterna är överens om att inleda ett arbete för att i samverkan med staten, samt i nära dialog med parterna inom offentlig sektor, närmare utreda förutsättningarna för en ny kollektivavtalad arbetslöshetsförsäkring. När det gäller förslagen om att göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk och allmän som finns i bl.a. kommittémotionerna 2020/21:3409 (KD) och 2020/21:3554 (L) kan utskottet konstatera att detta är frågor som återkommande behandlats av utskottet. Inte heller detta år är utskottet berett att ställa sig bakom en sådan inriktning. Utskottet noterar det intensiva arbete som pågår med att modernisera arbetslöshetsförsäkringen och anpassa den till dagens arbetsliv, och utskottet anser inte att det vore konstruktivt att i detta arbete föra in krav på att göra arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk. Utskottet anser inte heller att det finns skäl att frånta fackförbunden rätten att administrera arbetslöshetskassan såsom förespråkas i en enskild motion. När det gäller frågan om situationen för gränspendlare mellan och som tas upp i en enskild motion kan utskottet inte annat än instämma med motionären om att det är angeläget att det fungerar bra att arbeta och röra sig över gränserna. Den pågående pandemin har gjort det än tydligare hur viktigt det är att ha en nära dialog och samverka i olika gränshindersfrågor. Att individer riskerar att hamna i kläm mellan regelverken är otillfredsställande, och utskottet välkomnar den dialog som har med de nordiska grannländerna för att lösa olika gränshindersfrågor. Som utskottet redogjort för ovan i avsnittet Fler vägar till jobb pågår ett omfattande arbete på olika arenor för att främja den fria rörligheten inom . Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att frågan om arbetslöshetsförsäkringens utformning är en prioriterad fråga för regeringen. Tillfälliga förändringar av regelverket har gjorts för att lindra effekterna av den kris som covid-19-pandemin har medfört. I fråga om det mer långsiktiga arbetet bereds nu inom arbetslöshetsförsäkringsutredningens betänkande. Överenskommelserna mellan och , respektive är också av stort intresse. I detta läge anser utskottet inte att det är motiverat att rikta något tillkännagivande till regeringen på området. Vissa av motionsyrkandena får även anses vara tillgodosedda med det arbete som pågår. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt. Fler vägar till jobb, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:476 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:1703 av (M) yrkande 3, 2020/21:2188 av (M) yrkande 6, 2020/21:2467 av m.fl. (S), 2020/21:2810 av (M), 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:3588 av Gulan Avci m.fl. (L). En av de bästa inkörsportarna till arbetsmarknaden är ett sommarjobb. Den möjligheten är i princip borta om du inte har fyllt , en ålder där de flesta redan har gymnasiestudier bakom sig och gymnasievalet definitivt är gjort . Tyvärr har 18-årsgränsen också lett till att praon på högstadiet i princip är avskaffad. För att förbättra matchningen, öka rörligheten och underlätta för fler att få det första jobbet behöver arbetsrätten reformeras och moderniseras. Dessutom bör ett särskilt fokus läggas på att utöka ungdomars möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Vi delar inte utskottets uppfattning att regeringen vidtagit tillräckliga åtgärder för att möta dessa problem. Vi anser med det anförda att regeringen bör vidta åtgärder för att öka ungdomars möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Fler vägar till jobb, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3234 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2020/21:3588 av Gulan Avci m.fl. (L) samt 2020/21:476 av och (båda C) yrkande 2, 2020/21:1703 av (M) yrkande 3, 2020/21:2188 av (M) yrkande 6, 2020/21:2467 av m.fl. (S), 2020/21:2810 av (M), 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 9, 2020/21:2949 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 5. Att ha ett jobb och egen försörjning ökar människors frihet. Tyvärr har arbetsmarknaden i blivit alltmer tudelad. En ny arbetslöshet har vuxit fram där många inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden över huvud taget. Oavsett konjunkturläge är det alldeles för få nyanlända som har ett riktigt jobb med egen lön efter avslutad etablering. Subventionerade anställningar kan vara en väg in på arbetsmarknaden men får aldrig användas för att gömma undan människor i åtgärder och låtsasjobb. Ska vi skapa förutsättningar för alla att försörja sig själva måste trösklarna in till arbetsmarknaden sänkas och företagen som skapar vår välfärd få bättre förutsättningar att konkurrera globalt. Vi står inför en rad utmaningar. När arbetslösheten ökar, i spåren av den pågående pandemin, är det unga och utrikesfödda som drabbas värst. De grupper som stod längst ifrån arbetsmarknaden före pandemin står nu ännu längre bort och risken finns att den positiva trenden med en ökad andel kvinnor som står till arbetsmarknadens förfogande bryts. Vi behöver ytterligare reformer för att unga och nyanlända ska kunna erbjudas ett första arbete, företagens kompetensbehov ska kunna tillfredsställas, anställda ska kunna ges rimliga förutsättningar att ställa om och jämställdheten på arbetsmarknaden ska kunna stärkas. Vi behöver dra lärdomar av de systemfel som har blottats under krisen och se hur vi kan göra arbetsmarknaden mer inkluderande för fler, flexibel och fri från stelbenta strukturer. Vi välkomnar givetvis i likhet med utskottet de olika insatser som görs för att underlätta för fler att komma i arbete, men enligt vår mening lär dessa åtgärder inte vara tillräckliga utan det behövs ytterligare arbete för att kunna möta den omställning som arbetsmarknaden står inför. Mot bakgrund av det anförda anser vi att regeringen ytterligare bör verka för en arbetsmarknad som öppnas för fler. Vi anser bl.a. att regeringen bör tillsätta en långtidsutredning med uppdrag att överblicka vilka förändringar som kan krävas på den svenska arbetsmarknaden i enlighet med vad som utvecklas i motion 2020/21:3588. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3328 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7 samt 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:845 av m.fl. (S), 2020/21:2191 av (S) yrkande 3, 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 11. Frågor om kompetensförsörjning och omställning kommer att ställas på sin spets i takt med att digitaliseringen ökar. Det är viktigt att tar ett helhetsgrepp om frågan. En modell för ett gemensamt ansvar mellan staten och arbetsmarknadens parter behövs. Det kan handla om kostnader men också om regelförändringar, utbildningssystem och mycket annat. inledde alliansregeringen trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för en bättre fungerande arbetsmarknad där möjligheter till kompetensutveckling ingick som en del. Vi anser att dessa samtal bör återupptas för att hitta en modell för kompetensutveckling, omställning och ett livslångt lärande i offentlig såväl som privat sektor. Regeringens initiativ är tyvärr för snäva för att ta det nödvändiga helhetsgrepp som verkligen krävs för att inkludera anställda i såväl den offentliga som den privata sektorn. I enlighet med det anförda anser vi att regeringen bör återuppta trepartssamtalen mellan staten och arbetsmarknadens parter. Att karriärväxla mitt i livet är ett stort beslut som kan kräva att individen får stöd för att våga ta steget och fatta ett välinformerat beslut. finns det dock få möjligheter att få rådgivning om jobb och studier för dem som har ett arbete. Även ungdomar kan behöva ett bättre stöd för att i högre utsträckning fatta beslut om utbildningsval utifrån arbetsmarknadens behov. För att underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden anser vi att en nationell studie- och jobbrådgivning bör inrättas. Den skulle kunna utformas som en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Plattformen kan kombineras med rådgivning, t.ex. via chatt eller över telefon. Som utskottet noterar har visserligen lämnat förslag som ligger i linje med detta, men till skillnad från utskottet är vi inte tillfreds med att avvakta pågående beredningsprocesser. Vi anser därmed att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder för att inrätta en nationell studie- och jobbrådgivning i enlighet med det anförda. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2020/21:845 av m.fl. (S), 2020/21:2191 av (S) yrkande 3, 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3328 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 11. På dagens snabbt föränderliga arbetsmarknad behövs ett bättre stöd för löntagare som väljer att skola om sig för att fortsätta att vara gångbara, eller öka sin anställningsbarhet, på arbetsmarknaden. Behovet av möjligheter till omskolning kommer med största sannolikhet att öka i spåren av den pågående pandemin. Arbetsförmedlingen och övriga aktörer inom arbetsmarknadspolitiken har till stor del förlorat sin omställningskraft. Dessutom har inte det reguljära utbildningssystemet, inklusive studiefinansieringen, anpassats till yrkesverksamma vuxna. För att ge denna grupp möjlighet att delta i utbildning i omställningssyfte behövs fler möjligheter till kortare utbildningsinsatser och påbyggnadsutbildningar. Det behövs också en ny form av studiefinansiering där ersättningen är på en sådan nivå att redan yrkesverksamma vuxna får möjlighet att studera. Utifrån detta behöver förutsättningarna för ett nytt system som ökar incitamenten och möjligheterna till omställning för yrkesverksamma vuxna utredas. Den viktigaste tillgången för den svenska industrin är arbetskraften, och det är därför viktigt att prioritera den framtida kompetensförsörjningen. Detta görs främst genom att vi utbildar vår egen arbetskraft och ser till att den matchas mot de behov som finns på den svenska arbetsmarknaden. Utöver inhemsk arbetskraft kommer det alltid att finnas behov av att rekrytera viss högkompetent arbetskraft utifrån. För kompetenser som inte finns att tillgå på den svenska arbetsmarknaden är det viktigt att luckorna fylls på ett strukturerat sätt. Arbetsgivarna måste dock respektera svenska villkor i enlighet med den svenska arbetsmarknadsmodellen. Till skillnad från utskottet är vi inte tillfreds med att avvakta pågående beredningsprocesser. För att stärka kompetensförsörjningen av utbildad arbetskraft har vi inte tid att vänta, utan åtgärder behöver sättas in omgående. Vi anser därmed att regeringen dels skyndsamt bör vidta åtgärder för att få på plats ett nytt system för omställning för yrkesverksamma vuxna, dels bör verka för bättre kompetensförsörjning inom den svenska industrin. Omställning och kompetensutveckling, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2020/21:845 av m.fl. (S), 2020/21:2191 av (S) yrkande 3, 2020/21:3284 av m.fl. (C) yrkande 6, 2020/21:3328 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3330 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 7 samt 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 3. krävs digital kompetens för nästan vilket arbete som helst och för kontakten med både privata företag och offentliga verksamheter. Jag anser att det finns skäl att se över möjligheten att göra ett digitalt kunskapslyft. skulle kunna inbegripa en grundutbildning i hantering av de vanligaste dataprogrammen för personer som inte har den kompetensen och som står till arbetsmarknadens förfogande. Ju längre man står utan arbete, desto mindre kompetensutvecklingsinsatser finns att tillgå, vilket ökar gapet mellan redan anställda och arbetslösa ytterligare. Till skillnad från utskottet anser jag att det finns ett tydligt behov av att vidta konkreta kompetenshöjande åtgärder på området. Jag anser därmed att regeringen bör ta initiativ till ett digitalt kunskapslyft i enlighet med vad jag anfört ovan. Arbetsförmedlingen, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1112 av (M), 2020/21:1858 av och (båda M), 2020/21:2005 av m.fl. (S), 2020/21:2188 av (M) yrkandena 1, 2, 4 och 7, 2020/21:2428 av (S), 2020/21:3345 av (KD) yrkande 1 och 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 8. Arbetsförmedlingens långvariga dysfunktionalitet och ineffektivitet kommer långsiktigt att bli ännu tydligare. I takt med att fokuset på smitto-, sjukvårds- och varselläget avtar och i hög grad flyttas till pandemins effekter på arbetslösheten och arbetsmarknaden finns det all anledning att utgå ifrån att diskussionen om Arbetsförmedlingens tillkortakommanden och reformering kommer att ta ny fart, i synnerhet mot bakgrund av januariöverenskommelsen. arbetsmarknad kännetecknas av stora matchningsproblem. som fler människor än någonsin behöver hjälp för att komma in på arbetsmarknaden är rekryteringsproblemen stora, och arbetsgivarna hittar inte rätt kompetens. En väl fungerande matchning, och förmågan att ge den som är arbetslös rätt insats och aktivitet, kommer att spela en central roll för att hantera den utmaning som står inför. De sociala konsekvenserna blir också långtgående när utanförskap permanentas, och i värsta fall går de i arv. En dåligt fungerande Arbetsförmedling är naturligtvis inte orsak till hela matchningsproblematiken, men regeringen har haft på sig att vända den negativa utvecklingen. Arbetsförmedlingen har länge uppvisat låga förtroendesiffror och alltför dåliga resultat. Det blir också alltmer tydligt att styrningen inte fungerar. Mot den bakgrunden vill vi att Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Vi föreslår ett mer renodlat system där en ny statlig myndighet ansvarar för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Myndigheten bedömer även omfattningen av den arbetssökandes behov. Matchningsfunktionen öppnas upp för ett begränsat antal fristående aktörer. De får ett helhetsansvar för sina arbetssökande och för att dessa får rätt insatser. Matchningsaktören ersätts i allt väsentligt efter hur väl den lyckas med att hjälpa den arbetssökande in i arbete. Det finns många väl etablerade aktörer som skulle kunna bidra till en mer effektiv matchning, bl.a. genom en ökad specialisering och upparbetade arbetsgivarkontakter. På så sätt kan tiden till jobb kortas och kompetensförsörjningen förbättras. En central del i vår reform är en tydlig uppföljning och kontroll samt ett system där den som kan uppvisa goda resultat premieras. Lågpresterande och oseriösa aktörer ska sorteras ut och resurser fördelas så att de ger bästa möjliga effekt. Kvalitet måste vara i fokus. Vad vi föreslår är en reformering utifrån en modell byggd på ett begränsat antal aktörer med tydlig kravställning och tydliga förutsättningar. Många av de arbetslösa har stora behov av utbildning, och behovet kommer också att öka till följd av det stora antalet nyanlända som behöver komma in på arbetsmarknaden. Här behöver stat och kommun hitta effektiva vägar för samarbete. Kommunerna behöver därför få ett större ansvar för arbetsmarknadspolitiken än vad de har . Det finns också människor som varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen som varken får insatser eller sysselsättning. Det är oacceptabelt. Därför bör en bortre parentes för den statliga arbetsmarknadspolitiken införas, och kommunerna bör ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa . Vi anser att regeringen bör reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med det förslag som vi redogjort för ovan och att regeringen bör vidta åtgärder för att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som har varit arbetslösa . Arbetsförmedlingen, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:1112 av (M), 2020/21:1858 av och (båda M), 2020/21:2005 av m.fl. (S), 2020/21:2188 av (M) yrkandena 1, 2, 4 och 7, 2020/21:2428 av (S), 2020/21:3345 av (KD) yrkande 1, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13 samt 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 8. Arbetslösheten har ökat kraftigt i spåren av den pågående pandemin. Innan pandemin drabbade var Arbetsförmedlingen inne i en reformering. Vi har efterfrågat en reformering av Arbetsförmedlingen i syfte att släppa in fler aktörer i matchningsverksamheten. Den visionen ligger fast, men Arbetsförmedlingens reformering måste ske på ett ansvarsfullt sätt. De privata aktörer som ska axla matchningsuppdraget måste kontinuerligt utvärderas och kontrolleras. Fusk och missbruk måste motverkas. Tillgänglighet till stöd i alla delar av landet måste säkerställas. Arbetsförmedlingen har att hantera ett ökat antal arbetssökande. Det gäller att ta hänsyn till att landet är i ett krisläge och att vara öppna för att det kan bli nödvändigt att se över takten för reformeringen. Vi anser att regeringen bör reformera Arbetsförmedlingen i enlighet med det förslag som vi redogjort för ovan. Arbetsförmedlingen, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:1112 av (M), 2020/21:1858 av och (båda M), 2020/21:2005 av m.fl. (S), 2020/21:2188 av (M) yrkandena 1, 2, 4 och 7, 2020/21:2428 av (S), 2020/21:3345 av (KD) yrkande 1 och 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. Arbetsförmedlingen misslyckas inte bara med matchning utan också med sitt viktiga uppdrag att se till att den som är arbetslös är aktiv i sitt jobbsökande och får rätt insatser. Kombinationen av myndighetsutövning och egen förmedlingsverksamhet fungerar allt sämre. Dessutom är det svenska systemet kostsamt.