bet · H701TU11 · 2020-04-17 00:00:00 — Några besiktningar har blivit dyrare och andra billigare jämfört med konsumentprisindex (KPI). ökade antalet besiktningsstationer för lätta fordon från 473 till 500, vilket motsvarar . Antalet verksamma besiktningstekniker minskade från 2 066 till 1 994, vilket motsvarar . Utskottet konstaterar att Transportstyrelsen rekommenderar att marknaden får vidareutvecklas utan att det underliggande regelverket ändras. Utskottet delar denna bedömning och finner följaktligen att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2019/20:2304 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om obesiktigade fordon. Utskottet konstaterar att ett flertal åtgärder har vidtagits för att stävja trafikbrott och anser att det saknas skäl att ta några ytterligare initiativ. Periodiskt återkommande kontrollbesiktning ska ske enligt 6 kap. fordonsförordningen (2009:211). Transportstyrelsen har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om kontrollbesiktning (TSFS 2017:54). Den som inte besiktigar ett fordon får automatiskt körförbud (s.k. inträtt körförbud). Fordonet får då bara köras kortast lämpliga väg till en verkstad för reparation och till besiktningsföretag för kontrollbesiktning, under förutsättning att fordonet är påställt. Om fordonet är avställt får man bara köra kortast lämpliga väg till ett besiktningsföretag. I motion 2019/20:1769 framför och (båda C) att kriminaliseringen av framförande av obesiktigade fordon bör utökas (yrkande 3). Motionärerna tar även upp att möjligheterna till förverkande av obesiktigade fordon bör utökas (motion 4). Motionärerna menar att den som upprepat gör sig skyldig till olovlig körning inte sällan är en fara för andra. Skärpta straff för upprepade brott, utökade möjligheter till förverkande av obesiktigade fordon och möjligen också fordon som disponeras av den som gör sig skyldig till upprepade brott av bl.a. olovlig körning bör utredas. Utskottet konstaterar att enligt nuvarande bestämmelser inträder ett körförbud automatiskt om ett fordon inte har besiktigats . Ett fordon kan likaså beläggas med körförbud om det vid en poliskontroll eller vid en kontrollbesiktning visar sig vara i så dåligt skick att det utgör en fara för trafiksäkerheten. Om fordonet har sådana brister att det inte kan godkännas vid en kontrollbesiktning, men bristerna inte är så allvarliga att det blir aktuellt med ett körförbud, föreläggs ägaren i stället att göra en efterkontroll. Bristerna bör åtgärdas och ägaren återkomma till en efterkontroll . Om efterkontrollen inte görs inom utsatt tid beläggs fordonet automatiskt med körförbud. Bötesbeloppet för att framföra ett obesiktigat fordon uppgår till . Utskottet vill påminna om att antog regeringens proposition om skärpta regler om förverkande av fordon vid trafikbrott (prop. 2014/15:26, bet. 2014/15:JuU10, rskr. 2014/15:112). Beslutet innebär en skärpning av lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Ett viktigt led i arbetet med att förhindra återfall i trafikbrott och därigenom förbättra trafiksäkerheten är att det finns möjlighet att förverka fordon som har använts vid trafikbrott. Därför har ökade möjligheter införts att förverka fordon som använts vid trafikbrott, om gärningsmannen tidigare gjort sig skyldig till olovlig körning eller rattfylleribrott. Förare som begår trafikbrott innebär en stor trafiksäkerhetsrisk. Utskottet kan konstatera att man från regeringens sida anser att det därför är angeläget att förhindra återfall i trafikbrott, vilket också gynnar trafiksäkerheten. Justitieminister anförde i sitt svar på skriftlig fråga 2016/17:1741 att det är viktigt att samhällets markering mot återfall i brott blir konsekvent och tydlig och att den som är dömd och begår nya brott riskerar att drabbas av en strängare påföljd. Vidare påminde statsrådet om att regleringen skärptes när det gäller återfall på så sätt att fler gärningar ska behandlas som återfall och därmed följas av strängare straffrättsliga åtgärder. Statsrådet pekade på att möjligheten att låta en tidigare påföljd omfatta ytterligare brott har begränsats. måste domstolen döma ut en ny påföljd vid återfall (prop. 2015/16:151, bet. 2015/16:JuU30, rskr. 2015/16:241). Möjligheterna för polis och åklagare att ingripa mot den som begår trafikbrott har genom dessa åtgärder förbättrats, framhöll justitieministern och meddelade att regeringen kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen på området. Utskottet ser positivt på regeringens åtgärder. Utskottet vill också peka på att en utredare gavs i uppdrag att bistå med att utreda och utvärdera vissa frågor avseende trafikbrott och sjöfylleri. I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga tillämpningen av bestämmelserna om olovlig körning, grovt brott, rattfylleri och grovt rattfylleri i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott (trafikbrottslagen) samt att se över straffskalorna för dessa brott. I uppdraget ingick vidare att utreda behovet av ett starkare straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och att särskilt överväga om det bör införas ett nytt, samlat brott i trafikbrottslagen. Utredaren överlämnade sin promemoria (Ds 2019:22). I en kommentar framförde justitieministern att det är angeläget att det straffrättsliga regelverket på ett effektivt sätt kan motverka att människor utsätts för faror i trafiken och att han såg positivt på förslagen till skärpningar av lagstiftningen. Utskottet konstaterar att promemorian har remitterats och bereds inom med inkomna remissvar. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att ett flertal åtgärder har vidtagits för att stävja olika trafikbrott. Utskottet anser att det saknas skäl att ta några ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen om obesiktigade fordon. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2019/20:1769 (C) yrkandena 3 och 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om övergivna fordon. Utskottet ser allvarligt på den olägenhet som övergivna fordon innebär för både det offentliga och den enskilde markägaren. Utskottet menar att det är angeläget att åtgärder vidtas och ser med tillförsikt på det arbete som bedrivs av ansvariga parter. Jämför reservation 33 (SD). Ett felparkerat eller övergivet fordon kan behöva flyttas. Det är kommun, polis eller som får besluta om flyttning enligt lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall och förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall. Regeringen bemyndigas att utfärda föreskrifter om rätt för statlig eller myndighet att flytta fordon i särskilt angivna fall, när det behövs för ordningen och säkerheten i trafiken eller av naturvårdsskäl. Flyttning får även ske om ett fordon under i följd har varit felparkerat. Enligt lagen får ett registrerat fordon flyttas också om det har varit parkerat på annans mark under i följd efter det att markägaren underrättat fordonets ägare om att det inte får vara parkerat på platsen. Kan fordonets ägare inte anträffas får fordonet flyttas om det varit uppställt under minst en månad i följd efter det att markägaren påbörjat försök att underrätta fordonsägaren. Enligt förordningen ska beslut om flyttning bl.a. föregås av en utredning. Vidare ska beslut om flyttning verkställas , om det behövs med hänsyn till ändamålet med flyttningen. I motion 2019/20:1480 uppmärksammar (M) bortforsling av fordon. Motionären konstaterar att det ibland förekommer att bilar lämnas på enskilda vägar men också på enskild mark. Motionären påpekar att ägaren till en bil som hamnat på annans mark är ansvarig för att forsla bort bilen men att problem uppstår när det inte finns en ansvarstagande ägare och då bilens identitet inte går att spåra. I motionen framförs att det inte är rimligt att enskilda markägare eller enskilda vägföreningar ska ta ansvar för bortförsel av övergivna fordon, utan det bör övervägas om kommunen eller staten bör ta ansvar för bortförsel av fordon då polisanmälan har gjorts och fordonet inte är bortfört av ägaren. (M) framför i motion 2019/20:2190 att det bör göras en översyn av möjligheten att utfärda sanktioner för fordon som överges vid vägren, parkeringsplats eller dike. Motionären menar att det är ett utbrett problem att bilar överges och att det är både en trafikfara och ett miljöproblem. Motionären påpekar att det är ett miljöbrott att ställa en skrotbil som läcker farliga ämnen och att det finns särskilda regler för när en kommun eller en statlig myndighet kan flytta en skrotbil av naturvårdsskäl. Motionären hänvisar till att bilägare i får böta om de överger sin bil vid en vägkant och menar att liknande åtgärder bör övervägas i . I kommittémotion 2019/20:3347 uppmärksammar m.fl. (SD) behovet av att snabbare kunna forsla bort övergivna fordon (yrkande 97). Motionärerna menar att ett stort problem med stulna bilar är att de blir stående alltför länge på det ställe där de lämnades av förövaren. Polisen undersöker i dessa fall fordonet och konstaterar fordonet stulet. Ett problem som därefter uppstår om en bil blir stående för länge är att den riskerar att bli vandaliserad, plundrad eller satt i brand. För att undvika detta menar motionärerna att fordonet måste forslas bort . När det gäller frågan om möjligheten att utfärda sanktioner för fordon som överges vill utskottet framhålla att det finns ett generellt förbud mot nedskräpning enligt 15 kap. 26 § . Den som skräpar ned kan enligt 29 kap. 7 § dömas för nedskräpning. Enligt kan övergivna bilar utgöra nedskräpning. Det är enligt den som faktiskt överger en bil som det straffrättsliga ansvaret kan utkrävas av. Den ansvarige behöver alltså inte vara densamma som bilägaren. De aktörer som får ta hand om de uttjänta bilar som har övergetts i enlighet med vad som anges i lagen respektive förordningen om flyttning av fordon i vissa fall är kommuner och staten genom och . Utskottet konstaterar att bestämmelserna skiljer sig åt för olika situationer och om fordonet är att anse som fordonsvrak eller inte. När det gäller frågan om bortforsling av övergivna fordon vill utskottet inledningsvis påminna om den uppföljning av tillämpningen av regelsystemet för flyttning av fordon som trafikutskottet lät genomföra 2006. Syftet med uppföljningen var att klarlägga om regelsystemet och dess tillämpning möjliggör en effektiv bortforsling av fordon (rapport /07:RFR3). Utskottet kan konstatera att flyttar ca 2 000 fordon som påträffas i anslutning till det statliga vägnätet. Detta är nödvändigt för att kunna underhålla och behålla en hög trafiksäkerhet. I lagen och i förordningen om flyttning av fordon i vissa fall anges de omständigheter som ger anledning att avlägsna fordon som står olämpligt inom vägområdet. Om fordonet kan identifieras och inte är ett fordonsvrak försöker att kontakta ägaren innan fordonet flyttas för att ge ägaren möjlighet att själv flytta fordonet. När det gäller handläggningstider för flytt av fordon uppger att om ett fordon innebär att det förekommer en stor risk för fara kan entreprenör hämta upp fordonet från att det har lämnats. Utskottet noterar att denna typ av snabb handläggningstid även kan tillämpas om det hindrar väghållning (snöröjning, kantröjning etc.) eller vägarbete (dikning, asfaltering etc.). Om ett fordon inte uppfyller kriterierna för att flyttas tillämpar tredygnsregeln, dvs. att fordonet flyttas om det har stått på samma plats under minst i sträck. Efter att man har gjort ett kontaktförsök flyttar fordonet till en av upphandlade uppställningsplatser. Därefter delger man ägaren detta via ett rekommenderat brev. Om ingen gör anspråk på fordonet övergår ägandet till staten som därefter skrotar det. flyttar även fordonsvrak, dvs. fordon som är i ett så dåligt skick att det skulle kosta mer att få dem i ett trafikdugligt skick än vad fordon med motsvarande årsmodell är värda. I dessa fall kontaktar man inte ägaren. När det gäller kostnader konstaterar utskottet att all hantering (bärgning, uppställning, skrotning) sker på fordonsägarens bekostnad och att fakturerar när ärendet avslutas. Utskottet vill uppmärksamma att frågan om övergivna fordon och de svårigheter som markägare möter när sådana ska avlägsnas från de egna markerna behandlades i en interpellationsdebatt (2017/18:48) . Då framhöll dåvarande miljöminister att det handlade om en från rättslig synpunkt komplicerad fråga och påminde om att möjligheten att flytta övergivna fordon har utretts vid ett flertal tillfällen. fick 2014 i uppdrag av regeringen att ta fram finansieringslösningar för omhändertagande av övergivna uttjänta fordon och utforma en lämplig ersättningsmodell. överlämnade sin rapport . Enligt uppfattning måste finansieringsfrågan lösas innan de rättsliga grunderna för att flytta övergivna fordon kan omprövas. Även och Transportstyrelsen har lämnat förslag om finansiering genom ändringar i vägtrafikregistret. I interpellationsdebatten underströk statsrådet att de föreslagna lösningarna är komplicerade att tillämpa i praktiken eftersom det handlar om olika former av beskattning och statsstöd, vilket innebär att hänsyn också måste tas till i frågan. Enligt uppgift från befinner sig förslag alltjämt under beredning. När det gäller kommunerna kan utskottet konstatera att Kommuner och Regioner (SKR) har gett ut en handbok om flyttning av fordon. Där konstateras bl.a. att beslut om flyttning av fordon är en grannlaga arbetsuppgift, som kan innebära svåra överväganden. I handboken betonas att handläggningen måste vila på strikt författningsenlig grund, men den kräver också sunt förnuft och gott omdöme. Utskottet vill vidare peka på att det finns en möjlighet för kommuner att söka statsbidrag för kostnader som uppstått i samband med flyttning, uppställning och skrotning av fordon. Bidraget kan högst uppgå till per fordon. Bidraget kan sökas och bidrag lämnas i mån av tillgång på medel. avsattes för bidrag till kommunerna. Totalt beviljade Kammarkollegiet bidrag om till 29 kommuner för 2 542 fordon. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen i det förebyggande arbetet mot övergivna bilar ser ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter, eftersom dessa i stor utsträckning är ansvariga för många av de fordon som överges. Utskottet kan påminna om att statsrådet gav ett svar med anledning av en fråga (fr. 2018/19:319) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stoppa kriminaliteten som är kopplad till avställda bilar. Enligt statsrådet ser regeringen allvarligt på problemet med fordonsmålvakter. beslutade regeringen således att göra en översyn av regelverket mot fordonsmålvakter, och utredarens slutsatser överlämnades till regeringen i form av en promemoria. I promemorian föreslås flera åtgärder i syfte att minska antalet fordonsmålvakter och målvaktsfordon. Bland annat föreslår utredaren att det införs ett användningsförbud för fordon med obetalda felparkeringsavgifter uppgående till ett visst belopp. Om fordon används i strid mot användningsförbudet ska fordonets registreringsskyltar tas om hand. Utredaren föreslår också att polisen ska ges utökade möjligheter att ingripa mot fordon med fordonsrelaterade skulder. överlämnade regeringen proposition 2019/20:67 om användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter till . Utskottet avser att behandla propositionen . Frågan om övergivna fordon har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen. Utskottet ser fortfarande allvarligt på den olägenhet som övergivna fordon innebär för både det offentliga och den enskilde markägaren. Utskottet menar att det därför är angeläget att åtgärder vidtas för att minska antalet sådana fordon. Utskottet är införstått med att det handlar om en komplex fråga, men ser med tillförsikt på det arbete som bedrivs av ansvariga parter. Med hänvisning till vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1480 (M), 2019/20:2190 (M) och 2019/20:3347 (SD) yrkande 97. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa registreringsfrågor. Utskottet är införstått med de utmaningar som finns vad gäller stölder och integritetsaspekter i anslutning till fordonsregistret. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder på området och till de ansträngningar som görs för att stävja fordonsrelaterad brottslighet. Jämför reservation 34 (SD, C). Närmare bestämmelser om registrering av ägar- och fordonsuppgifter i vägtrafikregistret finns i lagen (2019:370) om fordons registrering och användning samt i vägtrafikdatalagen (2019:369) och vägtrafikdataförordningen (2019:382). Transportstyrelsen är den myndighet som ansvarar för vägtrafikregistret. Syftet med vägtrafikdatalagen är att ge tillgång till den information som finns i vägtrafikregistret samt att ge Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Lagen gäller vid behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens verksamhet på vägtrafikområdet som rör fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. I motion 2019/20:1592 framför (C) att endast berörda myndigheter bör ha tillgång till information om vilka fordon en person äger. Tillgången till information via internet om vilka fordon som en person äger underlättar enligt motionären för brottslig verksamhet och kan också bidra till ökad otrygghet när personer med ont uppsåt kan använda informationen felaktigt för att förbereda inbrott. I motion 2019/20:1769 föreslår och (båda C) att e-legitimering införs för att få tillgång till fordonsuppgifter (yrkande 5). Motionärerna menar att för att minska risken för stölder av attraktiva fordon bör möjligheten att söka i trafikregistret ses över, exempelvis genom att den som vill hämta ut en fordonsuppgift måste legitimera sig. Detta skulle enligt motionärerna kunna minska möjligheterna för den med onda avsikter, utan att hindra ett legitimt bruk av en sådan söktjänst. I motion 2019/20:3031 anför Serkan Köse och (båda S) att en lagstiftning som gör att alla bilägare enkelt får sina nummerplåtar säkrade bör övervägas. Motionärerna konstaterar att bilars registreringsskyltar är attraktiva att stjäla och att det inte finns någon möjlighet att byta registreringsnummer på en bil, vilket innebär att det förmodligen kör runt ytterligare ett fordon med samma registreringsnummer. Detta skapar enligt motionärerna en mängd problem. I kommittémotion 2019/20:3249 föreslår m.fl. (C) att en översyn av befintlig lagstiftning bör göras i syfte att öka tryggheten vid köp av begagnade bilar (yrkande 19). Motionärerna konstaterar att försäljning av begagnade bilar är ett område som utnyttjas för bedrägerier av olika slag och att varken Transportstyrelsen eller Kronofogden kan lämna en fullständigt uppdaterad bild över alla fordonsrelaterade skulder som finns på ett visst fordon. Enligt motionärerna beror det på att det tar tid innan vissa skulder uppdateras eller registreras i vägtrafikregistret. Utskottet kan konstatera att trafikregistret innehåller personuppgifter som gör det möjligt att identifiera ägaren till ett visst fordon. Detta har medfört att denna information i flera fall har utnyttjats för bilstölder av särskilt attraktiva fordon. Utskottet vill lyfta fram slutbetänkande Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52) som överlämnades till . Kommittén har kartlagt och analyserat sådana faktiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i såväl privat som offentlig verksamhet. Utredningen konstaterade att det pågår flera olika utredningar och satsningar i och på EU-nivå som syftar till att förbättra integritetsskyddet i samhället. Utredningen pekade bl.a. på att EU:s nya dataskyddsförordning kommer att ställa krav på de personuppgiftsansvariga och personuppgiftsbiträdena när det gäller såväl tekniska som organisatoriska informationssäkerhetsåtgärder. betonade också att det är av största betydelse att den myndighet som får det samlade ansvaret för digitaliseringen av den offentliga sektorn även får i uppgift att beakta skyddet för den personliga integriteten. I instruktionen för den myndigheten bör det därför anges att denna myndighet ska främja skyddet av den personliga integriteten, med särskilt fokus på införandet av integritetsskyddande teknik och arbetssätt, ansåg utredningen. Utredningens förslag i delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41) om att Datainspektionen ska rapportera om den samlade utvecklingen för den personliga integriteten till regeringen och har genomförts genom en ändring i instruktionen till Datainspektionen. I övrigt pågår enligt uppgift beredning inom av utredningsförslagen. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen lämnade en proposition till om behandling av personuppgifter samt registrering och användning av fordon på vägtrafikområdet (prop. 2018/19:33), vilken behandlades av utskottet i betänkande 2018/19:TU12. sa ja till regeringens förslag om att inrätta två nya lagar om personuppgiftsbehandling och fordonsregistrering på vägtrafikområdet. De nya lagarna, vägtrafikdatalagen och lagen om fordons registrering och användning, ersatte lagen om vägtrafikregister. Syftet med förändringen var att modernisera registerlagstiftningen inom vägtrafikområdet och att anpassa den till EU:s dataskyddsförordning. Genom den nya vägtrafikdatalagen ges Transportstyrelsen möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att värna människors rätt till skydd av personuppgifter vid sådan behandling. Utskottet ansåg i sin behandling av propositionen att regeringens lagförslag var väl avvägda och att de kan bidra till att regelverket blir tydligare och mer överskådligt. Utskottet menade att det är viktigt att, inom ramen för vad dataskyddsförordningen medger, säkerställa en väl avvägd balans mellan å ena sidan individers rätt till skydd av personuppgifter och å andra sidan samhällets rättmätiga krav på att verksamheten på vägtrafikområdet kan bedrivas på ett effektivt och välordnat sätt. Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor. Vägtrafikdatalagen har i uppgift att reglera personuppgiftsbehandling när det gäller fordon, behörigheter, tillstånd och tillsyn. Lagen om fordons registrering och användning reglerar förutsättningarna för ett fordons registrering och användning. De nya lagarna började gälla . Transportstyrelsen är enligt vägtrafikdatalagen personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som sker inom ramen för myndighetens verksamhet. Utskottet vill betona att enligt lagen ska tillgången till personuppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. När det gäller frågan om att säkra bilägares registreringsskyltar vill utskottet peka på att både och Transportstyrelsen framhåller vikten av att anmäla om man har blivit av med en registreringsskylt. Den som har blivit av med en registreringsskylt ska anmäla det till polisen som då efterlyser skylten. En förlorad eller stulen registreringsskylt måste ersättas med en ny eller provisorisk skylt. Vissa polisstationer utfärdar provisoriska skyltar. Det är fordonsägarens ansvar att beställa en ny registreringsskylt från Transportstyrelsen. När det gäller frågan om tryggheten vid köp av begagnade bilar kan utskottet konstatera att enligt handlade det vanligaste konsumentklagomålet 2018 om begagnade bilar. rörde det sig totalt om drygt 120 000 klagomål som kom in till den kommunala konsumentvägledningen och till Hallå konsument, varav handlade om köp av begagnad bil. Utskottet utgår från att ansvariga myndigheter fortsätter att följa dessa frågor. Utskottet är sammanfattningsvis införstått med de utmaningar som finns vad gäller stölder och integritetsaspekter i anslutning till fordonsregistret.