bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Regeringen anser att det finns skäl att överväga om lagstiftning som rör betalningsväsendet bör uppdateras. har tillkännagett för regeringen att den ska tillsätta en utredning av digitaliseringens och den minskade kontant-användningens konsekvenser för betalningsmarknaden och statens och den privata sektorns roller på denna marknad (bet. 2018/19:FiU44 punkt 1, rskr. 2018/19:293). Regeringen avser att återkomma i frågan. Tillkänna-givandet är inte slutbehandlat. I kommittémotion 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) anför motionärerna bl.a. att uppbyggnaden av det civila försvaret är central om ska kunna ha ett fungerande totalförsvar och att det väpnade angreppet ska vara dimensionerande för det civila försvaret. Motionärerna anser att det behövs ett totalförsvarsdepartement med ansvar för både militärt och civil försvar, likt det som Försvarsberedningen föreslagit, för att uppnå detta. Eftersom det civila försvaret till stor del bygger på krisberedskap i fred pekar motionärerna även på behovet av riksdagsbundna och upp-följningsbara mål för krisberedskapen. Motionärerna anser också bl.a. att det ska utses en sektorsansvarig myndighet för ledning av det civila försvaret och att det är en prioriterad uppgift att se till att försörjningskedjorna fungerar även vid allvarligare kriser (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:877 yrkande 3 och i kommittémotion 2020/21:3748 yrkande 2, båda av m.fl. (SD), yrkar motionärerna att målen för det civila försvaret bör vara att: • säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna • upprätthålla en nödvändig försörjning • bidra till det militära försvarets förmåga vid ett väpnat angrepp mot • upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan • bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred • säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. I kommittémotion 2020/21:877 av m.fl. (SD) anförs att det civila försvaret ska ha förmåga och en planering för att ge stöd till det militära försvaret. Vidare ska det civila försvaret stärka samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar såväl i fred som i krig och kunna lösa sin uppgift i (yrkande 33). Enligt motionärerna behövs det en ansvarig myndighet för att upprätta det civila försvaret igen. Motionärerna menar därför att MSB bör få ett övergripande ansvar som civil-försvarsmyndighet och en tydligare roll som samordnare av det civila försvaret (yrkande 34). Motionärerna vill även att en inventering och besiktning av befintliga skyddsrum genomförs och menar att det därefter kan ställas krav på upprustning på de skyddsrum som är möjliga att återta. Godkända skyddsrum ska kunna iordningställas av fastighetsägaren och skyddsnivån ska enligt motionärerna fortsatt vara den som ansvarig myndighet fastställt (yrkande 35). I fråga om civil-militär samverkan anför motionärerna att det i varje totalförsvarsområde ska finnas en civilbefälhavare som leder arbetet i krig såväl som i fred och att principerna om ansvar, likhet och närhet bör genomsyra det civila försvaret (yrkande 36). Slutligen framförs att det digitala betalningssystemet är sårbart och kan bli omöjligt att upprätthålla i samband med en större kris eller krig. Därför yrkar motionärerna på att åtgärder behöver vidtas för att minska sårbarheten (yrkande 39). m.fl. (C) anför i kommittémotion 2020/21:2944 att krisberedskapen är underreglerad i . Motionärerna föreslår därför att beredskapsuppgifter tydliggörs i myndighetsinstruktionerna för att visa på vikten av att styra utvecklingen av samhällets krisberedskap och ett stärkt civilt försvar (yrkande 5). I kommittémotion 2020/21:3743 anför m.fl. (V) att det inte går att bortse från att enskilda personer måste ha en egen beredskap hemma. Därför yrkar motionärerna på att regeringen bör utreda möjligheten att kontinuerligt med mellanrum skicka ut broschyren Om krisen eller kriget kommer (yrkande 2). Motionärerna anger vidare att det inom Försvarsmakten finns tre centrum där militärt arbete görs i nära samarbete med civila myndigheter: Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC), Totalförsvarets signalskyddsskola (TSS) och Totalförsvarets ammunitions- och minröjnings-centrum (Swedec). Enligt motionärerna finns det stora fördelar för samhället om dessa centrum kan nyttjas av hela totalförsvaret så att synergier skapas. Därför yrkar motionärerna på att det bör tillsättas en utredning om hur det kan skapas ett bättre samarbete mellan dessa tre centrum och civila myndigheter som t.ex. MSB (yrkande 3). m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2020/21:2808 att bönder gör viktiga insatser vid olika typer av kriser, bl.a. vid snöstormar och skogsbränder. Motionärerna anser att beredskapen skulle stärkas om kommunerna i förväg inventerade de resurser som finns bland lantbrukarna och att alla kommuner borde vara skyldiga att skapa avtal med lantbrukare om hur deras utrustning ska kunna användas vid kriser (yrkande 49). I motion 2020/21:1959 yrkar (M) på att regeringen bör tillsätta en utredning som ska se över hur kan bygga fler skyddsrum samt hur en samlad organisation som ansvarar för driftsättning av skyddsrum och information till allmänheten om skyddsrummens placering kan skapas. (M) yrkar i motion 2020/21:2761 på att möjligheten att införa ett säkert och tryggt nationellt betalningssystem, oberoende av el och internet, bör ses över. Enligt motionären gör digitaliseringen samhället mer sårbart, och den minskade kontanthanteringen kan få stora konsekvenser vid avsaknad av elförsörjning och/eller tillgång till internet vid exempelvis ett angrepp. I motion 2020/21:2172 anger (M) att jordbruks- och livsmedelssektorn är av stor betydelse för och att sektorn därför bör betecknas som samhällsviktig verksamhet även efter coronakrisens slut (yrkande 2). (L) anför i motion 2020/21:2683 att MSB på behöver reformeras och bli ansvarig för beredskapslagring. I reformerings-processen behöver man flytta den samordnande samverkanskomponenten till återinrättade civilbefälhavare som är placerade vid t.ex. länsstyrelserna. Yttrande från miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt yttrande till försvarsutskottet beslutat att yttra sig över bl.a. motionerna 2020/21:3747 (M, KD) yrkande 3 och 2020/21:3748 (SD) yrkande 2. Miljö- och jordbruksutskottet anser att försvarsutskottet bör föreslå att avslår motionsyrkandena. I yttrandet finns tre avvikande meningar (M, KD, SD, V). Resterande delar av yttrandet behandlas under avsnittet Försvarsmaktens miljöarbete. (Se yttrande 2020/21:MjU4y i bilaga 7.) Mål för det civila försvaret och befolkningsskydd Utskottet instämmer med regeringen som föreslår att målen för det civila försvaret ska vara att värna civilbefolkningen genom att det civila försvaret bereder skydd, räddar nödlidande och ombesörjer vård. Målen innefattar också att de viktigaste samhällsfunktionerna ska säkerställas och nödvändig försörjning upprätthållas. Även försvarsviljan hos befolkningen ska stärkas och motståndskraften mot externa påtryckningar som hotar handlingsfrihet och rätt till självbestämmande upprätthållas, vilket uppnås bl.a. genom ett starkt psykologiskt försvar. Det civila försvaret ska även bistå de militära försvarsåtgärderna och medverka i de samlade försvars-ansträngningarna. De åtgärder som vidtas inom det civila försvaret ska också bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar för samhället i fredstid och resurser ska även kunna användas i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. För att öka möjligheten att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse föreslår regeringen att termen förmåga infogas i förslaget till mål, vilket utskottet tycker är positivt. ser utskottet att många andra åtgärder också krävs för att regeringen ska kunna redovisa måluppfyllelsen av målet för . Utskottets överväganden i denna del framkommer i avsnittet Styrning och uppföljning av totalförsvarsverksamhet. I sammanhanget vill utskottet understryka att det civila och militära försvaret är ömsesidigt förstärkande och att utskottet i budgetbetänkandet betonat vikten av att möjligheter till att utvärdera och följa upp verksamheten inom totalförsvaret stärks och att bl.a. resultatindikatorer för det civila försvaret är en förutsättning för att kunna följa upp utvecklingen. Samhällets krisberedskap ska utgöra en grund för det civila försvaret och utskottet ser som nämnts utmaningar i möjligheter att styra och följa upp såväl det fredstida krisberedskapsarbetet som saknar riksdagsbundna mål som det civila försvaret där t.ex. resultatindikatorer saknas. Ovan framkommer att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit att anslagen till det civila försvaret tillförs ytterligare medel för att stärka totalförsvaret under den kommande försvarsbeslutsperioden. Att elva utgiftsområden berörs av dessa angelägna och omfattande satsningar är, likt vad utskottet framför i avsnittet om styrning och uppföljning av totalförsvarsverksamhet, en logisk konsekvens av ansvarsprincipen. Det civila försvarets verksamhet bedrivs av många olika aktörer på central, regional och lokal nivå och utskottet delar regeringens bedömning att det ställer höga krav på välfungerande planering, samordning och uppföljning för att verksamheten ska utföras effektivt. likväl som miljö- och jordbruksutskottets yttrande exemplifierar även vikten av delaktighet på sektorsnivå för att stärka det civila försvaret. Utskottet ser positivt på regeringens utgångspunkt att en ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott också kräver att man säkerställer att avsedd effekt uppnås och att offentliga medel används effektivt. Utskottet tillstyrker målen för det civila försvaret som regeringen föreslagit, vilka bl.a. innefattar stärkande av försvarsviljan samt samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2020/21:877 (SD) yrkandena 3 och 33 och 2020/21:3748 (SD) yrkande 2 om andra mål och om det civila försvarets roll i att stärka samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar. Utskottet anser därutöver att målet för det civila försvaret om att värna civilbefolkningen torde förutsätta att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för dess uppfyllnad. Motionerna 2020/21:877 (SD) yrkande 35 och 2020/21:1959 (M) avstyrks därför. Förstärkning av det civila försvaret och krisberedskap samt samhällsviktig verksamhet Utskottet konstaterar att regeringens föreslagna mål för det civila försvaret innefattar att upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och att bidra till att stärka försvarsviljan samt att bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Eftersom målet är så omfattande och regeringen får antas vidta de åtgärder som krävs för att uppfylla det anser utskottet att motion 2020/21:3743 (V) yrkande 2 inte behöver tillstyrkas. Utskottet instämmer med regeringens och Försvarsberedningens bedömning att ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning såväl inom det civila försvaret som mellan det militära och civila försvaret är avgörande för ett stärkt totalförsvar. Likt flera statliga myndigheter framhåller i sina underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret anser utskottet att det är av vikt att tydliggöra ansvarsförhållanden, planeringsförutsättningar och styrning inom området. Av den anledningen emotser utskottet redovisningen av Utredningen om civilt försvar och avser att följa regeringens intentioner om att fatta beslut om en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, högre regional, regional och lokal nivå. Eftersom utskottet inte vill föregripa utredningens slutsatser och regeringens arbete avstyrker utskottet även övriga motionsyrkanden om förstärkningar av det civila försvaret och krisberedskap samt samhällsviktig verksamhet. Utskottet instämmer med regeringen i fråga om betydelsen av att funktionaliteten i det finansiella systemet och underliggande infrastrukturer upprätthålls även vid fredstida kriser, under höjd beredskap och ytterst i krig. Likt regeringen anser utskottet att det måste finnas en totalförsvarsplanering, övade förberedelser och reservförfaranden som syftar till att upprätthålla det finansiella systemets grundläggande funktionalitet även vid allvarliga störningar. Utskottet ser därför fram emot regeringens fortsatta arbete med tillkännagivande till regeringen om att den ska tillsätta en utredning av digitaliseringens och den minskade kontantanvändningens konsekvenser för betalningsmarknaden och statens och den privata sektorns roller på denna marknad. Med det anförda finner utskottet inte skäl att vidta ytterligare åtgärder i frågan och båda motionsyrkandena om betalningssystem avstyrks. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om det mål för det militära försvaret som ska gälla och inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation. avslår samtliga motionsyrkanden om det militära försvaret, Försvarsmaktens stöd till samhället och den framtida krigsorganisationen. Jämför reservation 29 (SD), 30 (M), 31 (SD), 32 (KD), 33 (M, KD), 34 (V), 35 (SD) och 36 (SD). Bakgrund och tidigare beredning Inom ramen för Försvarsberedningens arbete lämnades i delrapporten förslag om att det militära försvaret ska bidra till målet för totalförsvaret genom att ha följande uppgifter: • försvara mot väpnat angrepp • hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i och utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt • främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt eget territorium, i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser • skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. När det gäller den nuvarande inriktningen för Försvarsmaktens krigs-organisation behandlade utskottet senast regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Rege-ringen föreslog då att en ny förbandstyp, s.k. depåförband, skulle få i uppgift att lämna stöd till andra krigsförband och att bistå med kom-pletteringsutbildning i fredstid och vid mobilisering. Eftersom förbanden var nya och regeringen har framhållit att det är avgörande för höjningen av den operativa förmågan att alla krigsförband är personellt och materiellt uppfyllda och är samövade såg utskottet skäl att följa depåförbandens utveckling i dessa avseenden. Vid utskottssammanträdet redovisade försvars-minister att regeringens avsikt är att det i tabellen Försvarsmaktens krigsorganisation (8.2.1 s. 100–101) ska stå två it-försvarsförband och att skrivningen i propositionen med förslag om endast ett it-försvarsförband är en felskrivning. När det gällde målen för det militära försvaret och Försvarsmaktens uppdrag att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser ansåg utskottet att det var positivt att regeringen beskrivit det som en av myndighetens fyra uppgifter. Utskottet ansåg att uppgiften var viktig och tydligt formulerad men att den aldrig får bli dimensionerande för Försvarsmakten. Utskottet framhöll därför att polisen och andra myndigheter själva bör ha de personella och kompetensmässiga resurser som krävs för att lösa grundläggande uppgifter i den dagliga verksamheten. Försvarsmakten kan lämna stöd till samhället enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet om Försvarsmakten har lämpliga resurser som medger detta, om stödet inte allvarligt hindrar Försvarsmaktens ordinarie verksamhet och om övriga villkor enligt förordningen är uppfyllda. Som statlig myndighet har Försvarsmakten också en skyldighet att bistå i en räddningsinsats enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. beslutade regeringen vidare förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransport enligt vilken Försvarsmakten ska bistå polisen med helikoptertransport vid genomförande av polisiära insatser. Den sistnämnda uppgiften framgår även av 3 b § 8 i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. I lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning finns vidare bestämmelser om Försvarsmaktens stöd till och Säkerhetspolisen vid terrorismbekämpning i form av insatser som kan innebära användning av våld eller tvång mot enskilda. Mål för det militära försvaret Regeringen föreslår i sak samma mål för det militära försvaret som Försvarsberedningen men med en delvis annan utformning. Då uttrycket uppgifter vanligen används i regeringens förordningar med instruktioner till myndigheter för att beskriva den enskilda myndighetens uppdrag och verksamhet är regeringens förslag i stället utformat som mål. I enlighet med budgetlagen (2011:203) kommer regeringen att återkomma till med en redovisning i budgetpropositionen av vad som uppnåtts i förhållande till de mål som beslutat om. I totalförsvarspropositionen konstaterar regeringen att försvarsutskottet har betonat vikten av uppföljningsbara och tydliga mål som resultatredovisningen till kan baseras på. För att öka möjligheten att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse föreslår regeringen att termen förmåga infogas i förslaget till mål. Målet för det militära försvaret ska vara att ha förmåga att: • försvara mot väpnat angrepp • hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i och utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt • främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt eget territorium och i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser • skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. Regeringen anför att det militära försvaret ska verka fredsbevarande och krigsavhållande. Dess viktigaste funktion är att kunna möta ett väpnat angrepp mot . För en eventuell angripare ska nackdelarna med krigshandlingar mot te sig större än fördelarna. En förutsättning för att kunna förebygga, möta och hantera ett väpnat angrepp är att det militära försvaret har de resurser och har vidtagit de förberedelser som behövs för att kunna verkställa beslut om beredskapshöjningar för att genomföra verksamheten uthålligt. Det militära försvaret ska dessutom ha förmåga att ge och ta emot stöd från andra länder och organisationer. Försvarsmakten ska, med stöd av andra myndigheter, främja säkerhet samt förebygga konflikter och krig genom att i fredstid och efter beslut av regeringen och kunna genomföra operationer på svenskt territorium och i närområdet. I totalförsvarspropositionen anförs att Försvarsmakten ska fortsätta att bidra till att förebygga konflikter och krig genom att i fredstid kunna delta i inter-nationella insatser. Förmågan att genomföra operationer med andra länder och organisationer bör stärkas och regeringen bedömer att den är viktig för att utveckla kompetensen inom krigsorganisationen. Regeringen betonar vikten av att fortsätta övningssamarbetet med länder kring, och med engagemang i, . I totalförsvarspropositionen framhålls särskilt samarbetet mellan svenska och finska förband. Internationella försvarssamarbeten bedöms vara viktiga för att stärka vår militära förmåga i olika avseenden. Deltagande i bilaterala och multilaterala internationella samarbeten stärker totalförsvaret samt bidrar till stabilitet och säkerhet i närområdet. Verksamheten inom det militära försvaret ska därför kunna bedrivas enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmakten ska hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen. Det militära försvaret ska utifrån befintlig förmåga och befintliga resurser kunna skydda samhället och dess funktionalitet genom att, under vissa förutsättningar, bistå samhället bl.a. vid fredstida kriser. Med en förstärkt grund- och krigsorganisation samt utökad utbildning av totalförsvarspliktiga m.m. kan förutsättningarna i detta avseende öka. Försvarsmakten behöver, tillsammans med andra berörda myndigheter, samverka och genomföra planering för hur resurser ska kunna användas effektivt vid olika situationer. Stödet till samhället ska om det är möjligt även kunna ges vid krigsfara och krig. Regeringen vill i detta sammanhang också lyfta den betydelse som hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna har i hanteringen av fredstida kriser. Inriktningen av Försvarsmaktens krigsorganisation Försvarsmakten har utifrån Försvarsberedningens förslag redovisat hur myndigheten anser att krigsorganisationen bör utvecklas –2030. Regeringen delar i huvudsak Försvarsberedningens och Försvarsmaktens bedömningar. Den föreslagna krigsorganisationen utgör en målbild för hur organisationen är avsedd att tillväxa . Utvecklingen av den nya krigsorganisationen påbörjas från . Krigs-förbanden kommer successivt att organiseras och fyllas upp med personal och materiel samt samövas. bör vara allsidigt sammansatt för att kunna genomföra olika typer av operationer. behöver bl.a. ges en stärkt uthållighet givet de krav som bör ställas på totalförsvaret i sin helhet. Vidare behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Av detta följer att antalet förband i krigsorganisationen behöver utökas, inte minst inom armén, samt att stödfunktioner såsom bl.a. logistik och ledning behöver förstärkas. Respektive försvarsgren ska kunna verka enskilt och tillsammans med andra. Förmågan att genomföra operationer med andra länder och organisationer bör stärkas och är viktig för att utveckla kompetensen inom krigsorganisationen. Regeringen vill i sammanhanget betona vikten av att fortsätta övningssamarbetet med länder kring, och med engagemang i, . Samarbetet mellan svenska och finska förband bör särskilt framhållas. Utöver krigsförband som regeringen föreslår att beslutar om en inriktning för bedömer regeringen även att det ska finnas fristående förband. När Försvarsmakten mobiliserar organiseras t.ex. militärbaser som del av krigsorganisationen. Militärbaserna utgörs i fredstid av de förbands-producerande grundorganisationsenheterna och ansvarar i krigsorganisationen för stöd till krigsförbanden. Utvecklingen av den nya krigsorganisationen ska påbörjas med befintlig personal och materiel. Med hänsyn till de långa ledtiderna för anskaffning av materiel och infrastruktur samt för personalförsörjningen bedömer regeringen att den nya krigsorganisationen kommer att vara färdig först . I kommittémotion 2020/21:3446 av m.fl. (M) anförs att Försvars-makten bör ha en tydligare skyldighet att bistå andra myndigheter i samband med civila kriser och att det kräver att myndigheten tillförs mer resurser. Utvecklingen av skyddet mot olyckor och krisberedskapen bör, enligt motionärerna, gå hand i hand med utvecklingen av Försvarsmakten eftersom det skulle innebära ökade möjligheter till ett effektivt utnyttjande av samhällets samlade resurser. Motionärerna anser att det finns anledning att överväga om regeringen bör ges möjlighet att i större utsträckning överpröva Försvarsmaktens beslut att neka bistånd i samband med allvarliga civila kriser. Motionärerna yrkar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om Försvarsmaktens roll vid civila kriser (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) anför vidare att samarbetet mellan och Försvarsmakten behöver stärkas.