bet · H701JuU23 · 2020-05-14 00:00:00 — Riskbedömningen tar sikte på andra förhållanden än i 2 och 3 §§ LVU. Ordningen för riskbedömningen kan enligt regeringen dock i övrigt förutses ske på samma sätt som vid tvångsvård enligt 2 eller 3 § LVU. Bestämmelserna om utreseförbud ska enligt regeringens förslag föras in i LVU. Utreseförbud ska dock kunna meddelas även om förutsättningarna för vård enligt LVU inte är uppfyllda. Beslut om utreseförbud ska meddelas av förvaltningsrätten efter ansökan av socialnämnden. Regeringen föreslår även bestämmelser om tillfälligt utreseförbud. Kriminalisering av överträdelse av ett utreseförbud För att ett utreseförbud ska ha en tillräckligt preventiv verkan är det enligt regeringen nödvändigt att det också är kriminaliserat att föra ut ett barn ur i strid med ett sådant förbud. Straffet ska vara fängelse i högst . För försök till brott ska det dömas till ansvar enligt 23 kap. . Hinder för utfärdande av pass m.m. Ett utreseförbud eller ett tillfälligt utreseförbud ska enligt regeringens förslag medföra hinder för utfärdande av pass och utgöra skäl för passåterkallelse. I de fall där ett barn har meddelats ett tillfälligt undantag från ett utreseförbud ska ett provisoriskt pass kunna utfärdas. skyldighet att underrätta undersökningsledaren om en passansökan utvidgas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt regeringen behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. • analysera och ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck • lämna förslag på en sådan reglering oavsett ställningstagande när det gäller frågan om huruvida ett särskilt hedersbrott bör införas • om utredaren bedömer det ändamålsenligt, lämna förslag på hur ett effektivare straffrättsligt skydd mot hedersrelaterat våld och förtryck kan åstadkommas på något annat sätt • överväga hur preskriptionstiden för sådan brottslighet bör beräknas och ta ställning till om särskilda preskriptionsregler bör gälla om brott har begåtts mot en person • analysera svensk domstols behörighet att döma över sådan brottslighet begången utomlands • lämna förslag på nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:43). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att bl.a. med utgångspunkt i barnets rätt att skyddas från våld och andra brottsliga handlingar överväga ett utökat straffrättsligt skydd för de barn som bevittnar brott som begås av och mot närstående (dir. 2018:48). I uppdraget ingick bl.a. att överväga en möjlighet att skjuta upp eller underlåta att underrätta en vårdnadshavare om att ett förhör har hållits med barnet. Utredningen om skydd för barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar och ansvar för uppmaning att begå självmord redovisade sitt uppdrag genom utredningsbetänkandet Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU 2019:32). I betänkandet (s. 221) anförs bl.a. att det kan leda till men för utredningen om vårdnadshavare får reda på att en förundersökning pågår genom expediering av beslutet om särskild företrädare innan vissa utredningsåtgärder har hunnit vidtas. Det kan då finnas en möjlighet för den misstänkte eller den andra vårdnadshavaren att t.ex. påverka barnet på olika sätt. konstaterar utredningen att fristen för expediering av ett interimistiskt beslut om särskild företrädare för barn utökades enligt en förordningsändring som trädde i kraft så sent som och att det inför den regeländringen gjordes noggranna överväganden kring tidsfristen. Utredningen finner inte att något skäl framkommit för att så nära en genomförd förändring göra någon annan bedömning i frågan. Betänkandet har skickats på remiss och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds i . I fråga om kompetensutveckling inom och anförde Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv bl.a. följande i sitt slutbetänkande Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69 s. 215): När det gäller kompetensutveckling har såväl som genomfört åtgärder för att öka kompetensen bland sina medarbetare inom hedersrelaterad brottslighet. Här kan bl.a. nämnas att åklagarna erbjuds regelbunden utbildning i hedersrelaterat våld och förtryck. Inom pågår ett utvecklingsarbete gällande samtliga nationella utbildningar inom området utredning och lagföring. Hedersrelaterad brottslighet behandlas inom ramen för detta. Tanken är att en utbildning för utredare på grundnivå ska kunna byggas på med utbildningar inom specifika områden, på fördjupad och i vissa fall avancerad nivå. I proposition 2019/20:131 (s. 26) anförs att flera åtgärder har vidtagits inom rättsväsendet när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck. har t.ex. inrättat ett nationellt kompetensnätverk mot hedersrelaterade brott som bidrar med kunskap och stöd i brottsutredningar. har också tagit fram ett nytt uppdaterat metodstöd för arbetet mot hedersrelaterade brott. har uppdaterat sin handbok om hedersrelaterade brott och tagit fram ett metodstöd för åklagare. (som är en del av ) erbjuder utbildning för jurister inom Domstolar. Av utbildningsprogrammet framgår att det finns kurser om hedersproblematik som syftar till att ge kunskaper om och en ökad förståelse för hedersrelaterade frågor för att ge deltagarna verktyg att bättre kunna hantera mål med hedersrelaterade inslag. Regeringen fattade beslut om en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. Syftet med handlingsplanen är att förebygga och motverka könsstympning av flickor och kvinnor samt förbättra stödet till utsatta för att på så sätt bidra till att uppfylla de mål som regeringen fastställt för jämställdhetspolitiken, barnrättspolitiken och ungdomspolitiken samt har anslutit sig till genom Agenda 2030. Genom en nationell handlingsplan som samlar regeringens arbete, både pågående och påbörjat, kan också samverkan och samordning på området stärkas ytterligare. I den överenskommelse med 73 punkter som träffats mellan Socialdemokraterna, anförs att myndigheternas möjligheter att ingripa vid misstanke om att personer förs ut ur landet för att giftas bort mot sin vilja eller könsstympas ska stärkas. har, som nämnts ovan, gjort flera tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till de som behandlas i propositionen. har tillkännagett att det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 33, rskr. 2017/18:240) samt en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 34, rskr. 2017/18:240). har även tillkännagett att en särskild brottskod för brott med hedersmotiv bör införas (bet. 2017/18:JuU1 punkt 46, rskr. 2017/18:92). Utskottet behandlade i betänkande 2017/18:JuU17 (s. 16 f.) frågor om barn som lever i en hederskontext likalydande med yrkandena 10–12 i den nu aktuella motionen 2019/20:3064 (M). Utskottet anförde, i fråga om yrkandet om att skjuta upp eller låta bli att underrätta vårdnadshavare om att ett förhör med ett barn ägt rum om det är till men för barnet, att misstankar om brott mot barn ofta är svåra att utreda, inte minst när misstankarna riktar sig mot föräldrarna eller någon annan närstående. Vidare pekade utskottet bl.a. på att det finns ett begränsat utrymme för att förhöra ett barn utan att underrätta vårdnadshavarna, i vart fall om barnet är . Enligt utskottet borde man därför överväga om det inte ska vara möjligt att skjuta upp att underrätta vårdnadshavarna om att ett förhör med ett barn genomförts i de fall en sådan underrättelse skulle vara till men för barnet. I de fall förundersökningen läggs ned bör man även överväga en möjlighet att helt underlåta att underrätta vårdnadshavarna om förhöret. Utskottet föreslog att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen. De andra två motionsyrkandena avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:241). Även behandlade utskottet motionsyrkanden om samma frågor (bet. 2018/19:JuU14 s. 24 f.). Utskottet vidhöll att det inte var berett att ställa sig bakom det tillkännagivande om tydliggörande av polislagen som begärdes och avstyrkte yrkandet. Vid samma tillfälle behandlade utskottet ett motionsyrkande likalydande med det ovannämnda tillkännagivandet om möjlighet att skjuta upp eller att låta bli att underrätta vårdnadshavare om förhör med ett barn som misstänks ha utsatts för brott, om en sådan underrättelse skulle vara till men för barnet. Utskottet anförde att regeringen hade gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. titta på denna fråga. Det saknades därför anledning att på nytt göra ett tillkännagivande i saken och utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Vidare behandlade utskottet ett motionsyrkande om att polisen ska kunna höra barn som är som vittnen även utan vårdnadshavares godkännande i vissa fall. Utskottet vidhöll sin uppfattning att det inte var berett att ställa sig bakom något sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågade. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Vid behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /19 avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden likalydande med nu aktuella om hur problemet med s.k. moralpoliser ska motverkas (bet. 2018/19:JuU14 s. 24 f.). Utskottet delade motionärernas uppfattning att dessa personers verksamhet är olämplig då den inkräktar på kvinnors rörlighet och rätt till ett självständigt liv. Utskottet var dock inte av uppfattningen att problemet bör lösas med någon ny särskild lagstiftning utan ansåg att det bör kunna angripas inom ramen för gällande lagstiftning. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Vid samma tillfälle behandlade utskottet även ett yrkande om att kunskapen inom rättsväsendet om hedersrelaterat våld och förtryck bör förbättras samt att specialiserade poliser och åklagare bör finnas för att stödja hanteringen av hedersbrott (bet. 2018/19:JuU14 s. 24 f.). Utskottet anförde att det pågick ett arbete för att öka kompetensen inom rättsväsendet när det gällde hedersbrott. Något tillkännagivande var därför inte nödvändigt med anledning av motionen och utskottet avstyrkte därför yrkandet. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom förslag om att införa en egen brottsrubricering för oskuldskontroller eller om att ersätta begreppet hedersbrott med annat lämpligt namn. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Utskottet har behandlat motioner om barn- och tvångsäktenskap, tvångsäktenskapsresor och könsstympning ett flertal gånger, (bet. 2018/19:JuU14 s. 39 f.). Utskottet konstaterade då att det är angeläget att lagstiftningen mot äktenskapstvång, barnäktenskap och tvångsäktenskapsresa fungerar på ett effektivt sätt. Med hänsyn till att regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen om barnäktenskap, äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa ansåg utskottet att detta arbete inte borde föregripas och avstyrkte motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Utskottet konstaterade vidare att underlåtenhet att avslöja eller förhindra könsstympning är straffbart och att utskottet ser det som angeläget att en effektiv och breddad lagstiftning med skärpta straff för att förhindra könsstympning kommer på plats . Mot bakgrund av regeringens handlingsplan mot könsstympning och det beredningsarbete som pågår i kring skärpt lagstiftning samt i överenskommelser mellan partier saknades det enligt utskottet anledning för att bifalla yrkanden om straffrättsligt ansvar för vårdnadshavare som inte förhindrar könsstympning samt ett yrkande i vilket motionärerna efterfrågade mer kunskap om könsstympning inom rättsväsen, skola och sociala myndigheter. Även yrkanden om ett kraftfullt stöd på plats för dem som drabbas av att med tvång bli förda ut ur landet samt en utvecklad samverkan mellan myndigheter i dessa fall avstyrktes med samma motivering. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Regeringens redovisning av tillkännagivanden I propositionen anför regeringen att tillkännagivandet om en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 34, rskr. 2017/18:240) är slutbehandlat. Bakgrunden är att regeringen i propositionen föreslår att det genom en ny punkt i 29 kap. 2 § införs en särskild straffskärpningsgrund som tar sikte på brott med hedersmotiv. Därmed tillgodoses tillkännagivande. Regeringen anför vidare att tillkännagivandet om att en särskild brottskod för brott med hedersmotiv bör införas (bet. 2017/18:JuU1 punkt 46, rskr. 2017/18:92) får anses slutbehandlat. Eftersom systemet med brottskoder förvaltas av myndigheterna själva och det därutöver finns goda skäl att inte införa särskilda brottskoder för brott med hedersmotiv avser regeringen inte att ge Brå i uppdrag att införa sådana brottskoder. Mot denna bakgrund avser regeringen inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivande, och det bedöms därför vara slutbehandlat. tillkännagivande till regeringen om att det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 33, rskr. 2017/18:240) är enligt regeringen inte slutbehandlat. Regeringen gav i uppdrag åt en särskild utredare att bl.a. analysera och ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Avslag på propositionen i den del som gäller utreseförbud I kommittémotion 2019/20:3560 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att ska avslå propositionen i den del som avser utreseförbud. Motionärerna anför att kriterierna för riskbedömning enligt den föreslagna bestämmelsen om utreseförbud behöver tydliggöras ytterligare, och motionärerna är därför inte beredda att ställa sig bakom regeringens förslag i den delen. I motion 2019/20:646 av (KD) yrkande 4 begärs att regeringen ska återkomma med förslag på hur man ska kunna beslagta pass och utfärda utreseförbud för att förhindra bortförande för tvångsgifte utomlands. Ett liknande förslag framställs i kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 14 och i motion 2019/20:2621 av (M) yrkandena 1 och 2. I kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 22 begärs att utreseförbud ska utfärdas vid misstanke om att ett barn riskerar att giftas bort eller utsättas för könsstympning. Ett likalydande förslag finns i motion 2019/20:3172 av (SD) yrkande 9. I kommittémotion 2019/20:3560 av m.fl. (V) yrkande 2 begär motionärerna att regeringen ska återkomma med ett förslag om utreseförbud där kriterierna för riskbedömning enligt den bestämmelse som föreslås i propositionen tydliggörs. I kommittémotion 2019/20:3588 av m.fl. (M) yrkande 2 vill motionärerna att regeringen ska se över om ytterligare omständigheter bör utgöra skäl för utreseförbud. Motionärerna anför att utreseförbud kan behöva meddelas för resor med andra syften än äktenskap och könsstympning, och regeringen bör därför se över behovet av ett vidare tillämpningsområde utöver det som föreslås i propositionen för utreseförbud och tillfälligt utreseförbud. Särskild brottsrubricering för hedersrelaterade brott I partimotionerna 2019/20:2828 yrkande 20 och 2019/20:2833 yrkande 30 av m.fl. (M) vill motionärerna att det ska införas en särskild brottsrubricering för hedersbrott. Motsvarande förslag framställs i kommittémotionerna 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:3586 av m.fl. (SD) yrkande 1 samt i motionerna 2019/20:646 av (KD) yrkande 8, 2019/20:1341 av (M), 2019/20:1846 av Lawen Redar (S) och 2019/20:3172 av (SD) yrkande 6. I kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 4 begär motionärerna att regeringen ska återkomma med en straffskärpningsgrund och en särskild brottsrubricering för hedersbrott än 2022. I kommittémotion 2019/20:3588 av m.fl. (M) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen ska återkomma med lagstiftning om en särskild brottsrubricering för hedersbrott skyndsamt efter det att utredningen för hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2019:43) har presenterat sitt slutbetänkande. Skärpta straff för brott med hedersmotiv I kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om kraftiga skärpningar av de straff som utdelas för all form av hedersrelaterad brottslighet. Även i motion 2019/20:3172 av (SD) yrkande 5 begär motionären skärpta straff för hedersbrott. I kommittémotion 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 25 vill motionärerna att hedersmotiv införs som en egen försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet. I kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 19 anför motionärerna att hedersrelaterat våld och förtryck måste bekämpas genom strängare straff och mer kunskap om den här sortens brott och förtryck. I partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att stärka skyddet för dem som utsätts för oskuldskontroller. Enligt motionärerna bör det vara förbjudet att utföra en sådan kontroll på alla som är , alldeles oavsett om den som ska utsättas för kontrollen inte uttryckligen motsätter sig den. I samtliga fall när någon genomgår en oskuldskontroll anser motionärerna att både den som utför kontrollen (t.ex. en läkare) och den som tar initiativ till att kontrollen ska utföras (t.ex. en förälder eller en släkting) ska dömas för brott. I motion 2019/20:1342 av (M) begär motionären att det ska införas en egen brottsrubricering för oskuldskontroller. Motverka förekomsten av s.k. moralpoliser I partimotionerna 2019/20:2828 yrkande 21 och 2019/20:2833 yrkande 32 av m.fl. (M) vill motionärerna motverka förekomsten av s.k. moralpoliser genom att införa ett särskilt brott, olaga frihetsbegränsning, som förbjuder tvång och otillbörliga påtryckningar som syftar till att upprätthålla heder. Samma förslag förs fram i kommittémotionerna 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 26. I kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 7 vill motionärerna att det ska göras en kartläggning av förekomsten av moralpoliser som begränsar människors frihet genom påtryckningar och tvång att följa informella regler. I samma motion yrkande 8 begärs att moralpolisernas tillträde till allmänna platser ska begränsas genom en möjlighet att meddela tillträdesförbud för personer som skapar otrygghet och begränsar andra personers rörelsefrihet i hederns namn. Utbildning och kunskap i rättsväsendet I kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 9 anför motionärerna att kunskapen inom rättsväsendet om hedersrelaterat våld och förtryck bör förbättras samt att specialiserade poliser och åklagare ska finnas för att stödja hanteringen av hedersbrott. I motion 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 5 anser motionären att de anställda vid de rättsvårdande myndigheterna, bl.a. domare och åklagare, bör genomgå en utbildning i hur hedersförtrycket uppstått, vidmakthålls och fungerar. Omhändertagande av och förhör med unga I kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 10 begär motionärerna ett tillkännagivande om att tydliggöra lagen så att polisen kan omhänderta unga i en hederskontext för att skydda dem eller för att säkerställa att den fortsatta utredningen inte försvåras. I samma motion yrkande 11 vill motionärerna att det ska finnas en möjlighet för polisen att skjuta upp eller låta bli att underrätta vårdnadshavare om att ett förhör med ett barn ägt rum om det är till men för barnet. I yrkande 12 begärs att polisen ska kunna höra barn som är som vittnen även utan vårdnadshavares godkännande i vissa fall. Övriga motioner om hedersrelaterat våld och förtryck I motion 2019/20:405 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ge skydd för yrkesgrupper som arbetar med att placera och skydda barn som utsätts för hedersvåld och förtryck. I motion 2019/20:2621 av (M) yrkande 3 vill motionären att det ska upprättas en nationell handlingsplan mot hedersförtryck. I motion 2019/20:2624 av (M) föreslås att rubriceringen hedersbrott ses över och ändras till ett annat lämpligt namn, t.ex. maktbrott. I kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 29 begär motionärerna att det tillsätts en utredning om en ändring i i fråga om hedersrelaterade brott liknande den som införts för kvinnlig könsstympning, där även underlåtelse att ingripa eller anmäla till polisen i sig självt är en brottslig handling. Eftersom de som utövar hedersförtrycket i många fall är fler än de som står för fysiskt våld och kränkningar anser motionärerna att även de medskyldiga bör stå till svars för sin medverkan. I kommittémotion 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs att det ska bli straffbart att ingå eller på något sätt bidra till barnäktenskap i och i yrkande 13 begärs att även inofficiella barnäktenskap ska kunna straffas. Motionärerna begär i yrkande 14 att straffet för barnäktenskap ska vara kännbart. Likalydande förslag återfinns i kommittémotion 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 25–27. Även i kommittémotion 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 19 begärs att det ska bli straffbart att på något sätt bidra till barnäktenskap i och att brottet ska leda till utvisning. I kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 16 begärs att utfärdande eller underlättande av tvångs- och barnäktenskap liksom motsvarande äktenskapsliknande förbindelser ska kriminaliseras. I yrkande 17 begärs att även de som på något sätt bidrar till inofficiella barnäktenskap ska kunna straffbeläggas. I kommittémotion 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs att förbudet mot barnäktenskap formuleras som en enskild straffbestämmelse. I kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs att det genom t.ex. föreläggande eller förbud av domstol införs en möjlighet att verka proaktivt mot anhöriga till den som löper risk att giftas bort mot sin vilja. I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 17 begärs en utredning om förutsättningarna för att utfärda en domstolsorder i likhet med den brittiska modellen forced marriage protection order. I motion 2019/20:3268 av m.fl. (S) begärs att svenska staten ska utse ett organ som ska försöka ta hem de barn och vuxna som förts bort och gifts bort mot sin vilja. I kommittémotion 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 21 begärs att lagstiftningen mot tvångsäktenskap skärps så att straffet blir längre och så att brottet i normalfallet leder till utvisning. I kommittémotion 2019/20:3064 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs att stämpling, förberedelse eller försök till vilseledande till tvångsäktenskapsresa kriminaliseras. Ett liknande förslag framställs även i kommittémotion 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkande 6. I kommittémotion 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 begärs att straffskalan för äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa skärps. I yrkande 4 begärs att preskriptionstiderna för äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa börjar räknas från den dag då offret fyller eller skulle ha fyllt . I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 53 begärs att en utredning ska undersöka möjligheterna att underlätta för fler fällande domar för könsstympning bl.a. genom att vårdnadshavare ska få en skyldighet att skydda sina barn mot könsstympning och att offren ska få livslång anonymitet i rättsprocessen. Ett förslag om straffansvar för vårdnadshavare som inte förhindrar könsstympning återfinns även i motion 2019/20:3172 av (SD) yrkande 8. I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 18 begärs kunskapshöjande åtgärder om könsstympning inom rättsväsendet, skolor och sociala myndigheter.