bet · H701UbU23 · 2020-06-08 00:00:00 — Detta gäller i synnerhet distansundervisning, som bara vissa huvudmän som är godkända av staten föreslås få bedriva. Utskottet välkomnar också regeringens förslag om utökade möjligheter till entreprenad. När det gäller yrkandet om att ska avslå propositionen i den del av regeringens förslag som avser att fjärrundervisning ska begränsas i gruppstorlek och omfattning vill utskottet anföra följande. Utskottet anser att det är viktigt att undervisningsgrupperna inte blir för stora för att upprätthålla en hög kvalitet i fjärrundervisningen. Utskottet instämmer därför i propositionens förslag att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter som begränsar antalet elever i en undervisningsgrupp som får fjärrundervisning. Utskottet vill vidare framhålla att skolan har ett socialiserings- och värdegrundsuppdrag. Direktkontakten mellan lärare och elev är enligt utskottets mening en viktig del av utbildningen för barn och ungdomar och en förutsättning för att genomföra skolans värdegrundsuppdrag. Eleverna har ett behov av att i samspel med en lärare som finns på plats umgås med varandra för att lära sig mer om normer, demokratiska värderingar m.m. Utskottet håller därför med regeringen att eleverna under en så stor del av sin skoltid som möjligt bör mötas fysiskt av utbildade lärare, dvs. inte bara av vuxna personer som är handledare vid fjärrundervisningen. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det finns behov av att kunna reglera i hur stor utsträckning fjärrundervisning ska få användas för en elev. För att säkerställa en god utbildningskvalitet bör det även kunna regleras i vilken utsträckning fjärrundervisning får användas inom en skolenhet. Fjärrundervisning är fortfarande en ny undervisningsform som ännu förekommer i en relativt begränsad omfattning. Utskottet kan konstatera att förslagen i propositionen kommer att leda till att fjärrundervisning används mer. För att utbyggnaden ska kunna ske kontrollerat och med bibehållen hög kvalitet i undervisningen kan det dock enligt regeringen finnas skäl att meddela föreskrifter som begränsar den totala andelen fjärrundervisning som ingår i utbildningen både för elever och på en skolenhet. Utskottet instämmer därför i regeringens förslag att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om i vilken omfattning fjärrundervisning får användas i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. När det sedan gäller frågan om att propositionen ska avslås i den del som avser distansundervisning (kap. 5) och att förslaget kommer att kunna permanenta ett utanförskap för elever i de obligatoriska skolformerna vill utskottet lyfta fram att det kan finnas elever som har svårt att ta del av närundervisning. Det kan t.ex. vara fråga om elever som har en medicinsk, psykisk eller social problematik. Vissa elever kan även ha sådana svårigheter i sin skolsituation att de trots skolplikt och närvaroplikt väljer att utebli från den ordinarie undervisningen. Frånvaron kan innebära att eleverna, åtminstone på , inte kan nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. I propositionen understryker regeringen att olika stödåtgärder i första hand ska sättas in och att utgångspunkten är att elever ska ges närundervisning. Eftersom det enligt forskningen finns risker med distansundervisning bör en sådan form av särskilt stöd bara komma i fråga om andra stödåtgärder inte har gett tillräckligt goda resultat eller om andra stödåtgärder t.ex. på grund av hög infektionsrisk för eleven inte bedöms lämpliga. Utskottet anser således i likhet med regeringen att distansundervisning bara bör användas i undantagsfall, för elever med tungt vägande skäl. Utskottet vill i sammanhanget poängtera att regeringen i propositionen framhåller att det är viktigt att elever med sådana problem inte med automatik ska anses ingå i målgruppen och alltså få distansundervisning – det ska också krävas att problematiken innebär att eleven inte kan delta i närundervisning. Prövningen måste därför alltid vara individuell, dvs. göras från fall till fall. När det gäller frågan om förslaget skulle kunna medföra risk för ännu större utanförskap och risk för stigmatisering anser regeringen att alternativet att inte få tillräckligt stöd för att över huvud taget kunna tillgodogöra sig någon undervisning skulle innebära ett ännu större utanförskap och risk för stigmatiserande effekter för de berörda eleverna än distansundervisning. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det bör införas en reglering som innebär att det är möjligt att ge distansundervisning som en form av särskilt stöd. Utskottet instämmer således i regeringens förslag och bedömningar i propositionen i fråga om fjärrundervisning, distansundervisning, entreprenad och samverkan samt tillkännagivande om fjärrundervisning och entreprenad. Utskottet tillstyrker med det anförda propositionen och avstyrker motionerna 2019/20:3561 (SD) yrkande 1 och 2019/20:3569 (M) yrkande 7. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de yrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Vissa frågor om fjärrundervisning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjärrundervisning. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (V) och 6 (KD). I kommittémotion 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att man ska återgå till utredningens förslag på krav för att få bedriva fjärrundervisning. Motionärerna föredrar utredarens förslag om att fjärrundervisning ska få användas endast om det inte finns någon lärare som uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § skollagen (2010:800) att tillgå inom en huvudmans skolenhet eller om elevunderlaget är otillräckligt. I yrkande 2 motsätter sig motionärerna regeringens förslag om att skolhuvudmannen ska få besluta om att använda fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången. En kvalitativ fjärrundervisning kräver enligt motionärerna långsiktighet i såväl infrastruktur som kompetens och därför bör huvudmannens beslut gälla åt gången. I yrkande 3 begärs en översyn av fjärrundervisningens möjligheter för att underlätta spetsutbildningar och möjligheter för elever att läsa vidare i en snabbare takt och på högre ämnes- och kursnivåer. I yrkande 4 föreslås att fjärrundervisning ska vara tillåtet i alla ämnen och kurser. I yrkande 5 anser motionärerna att fjärrundervisning bör kunna vara en större del av undervisningen för en elev i de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I yrkande 6 anser motionärerna att det bör vara elevernas behov av kvalitativ undervisning av ämnesbehöriga, legitimerade och skickliga lärare som ska styra omfattningen av fjärrundervisningen. I yrkande 8 anser motionärerna att man för att säkerställa en hög kvalitet kan införa en s.k. fjärrundervisningshuvudman, att tillstånd kan ges av Skolinspektionen och att myndigheten föreslås kunna återkalla tillstånd vid kvalitetsbrister. I kommittémotion 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslår motionärerna att närvarande personal vid fjärrundervisning ska ha lärarbehörighet. Motionärerna anser att det finns risker med regeringens förslag om att fjärrundervisningen ska bedrivas i skolans lokaler i närvaro av en handledare som ska vara en person som är lämplig för ändamålet. Förslaget inbjuder enligt motionärerna till anställning av obehörig personal på skolorna och då går det mervärde som fjärrundervisningen skulle garantera för eleven om intet. I yrkande 5 begärs att fjärrundervisande modersmålslärare ska ha lärarbehörighet. I kommittémotion 2019/20:3564 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att fjärrundervisning inte ska vara tillåten i andra ämnen än modersmål och integrerad samisk undervisning på lågstadiet. Motionärerna framhåller att anledningen är att relationen mellan lärare och elev och ett förtroendefullt klimat är av stor betydelse vid inlärning och att undervisning och inlärning sker i ett socialt samspel. I yrkande 2 anser motionärerna att fjärrundervisning på mellanstadiet inte bör vara tillåten i andra ämnen än modersmål, moderna språk och integrerad samisk undervisning. I kommittémotion 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkande 1 vill motionärerna tillgodose en förstärkt rätt för elever från alla nationella minoriteter att utveckla sin kultur och sitt språk på samma sätt som samiska enligt motionärerna föreslås få enligt regeringens förslag. Motionärerna anser att elever med samiska som modersmål får bättre möjlighet att få sin rätt till undervisning på modersmålet tillgodosedd genom att regleringen om samiska flyttas från förordning till lag. I och med flytten stärks denna rätt och motionärerna vill att detta även ska gälla för övriga nationella minoritetsspråk. I yrkande 2 önskar motionärerna en större flexibilitet i regelverket och framhåller att enligt regeringens förslag ska en lärare som ger fjärrundervisning sitta i ett eget klassrum och ha ett antal elever i ett annat klassrum med en handledare. Det innebär enligt motionärerna ett ineffektivt resursutnyttjande. I yrkande 3 vill motionärerna att ska avslå den del av förslaget som innebär att fjärrundervisning endast ska äga rum i lokaler som skolenheten disponerar. Motionärerna anser att det finns behov av att få fjärr- eller distansundervisning från en annan ort när lokala skolor saknar expertis i ett ämne. Krav för att få bedriva fjärrundervisning När det gäller förslaget om att fjärrundervisning ska få användas endast om det inte finns någon lärare att tillgå som uppfyller kraven på legitimation och behörighet enligt 2 kap. 13 § skollagen (2010:800) inom en huvudmans skolenhet, eller om elevunderlaget är otillräckligt vill utskottet anföra följande. Utskottet vill inledningsvis upplysa om att enligt regeringens förslag ska fjärrundervisning bara får användas om – det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller kraven på legitimation och behörighet enligt 2 kap. 13 § och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan lärare, – det, när det gäller integrerad samisk undervisning i , inte finns någon lämplig lärare inom huvudmannens skolenhet som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan lärare eller, – elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Regeringen framhåller i propositionen att fjärrundervisning ska få användas när det saknas behöriga lärare. Regeringen anser att huvudregeln i de obligatoriska skolformerna liksom i gymnasie- och gymnasiesärskolan ska vara närundervisning. Fjärrundervisning kan dock enligt regeringen i vissa fall vara den enda möjlighet som står till buds för att elever ska få undervisning av en legitimerad och behörig lärare. För att fjärrundervisning ska få användas av detta skäl krävs det enligt skolförordningen och gymnasieförordningen att det inte finns någon legitimerad lärare som är behörig för undervisningen att tillgå inom huvudmannens skolenhet. När det gäller integrerad samisk undervisning i ska det inte finnas någon annan lämplig person att tillgå inom skolenheten (5 a kap. 3 § skolförordningen och 4 a kap. 3 § gymnasieförordningen). Eftersom fjärrundervisning inte bör få användas som ett led i att minska kostnaderna för undervisningen anser regeringen att den nuvarande ordningen bör bestå men med den skillnaden att regeringen anser att ordet lärare bör användas i stället för ordet person när det gäller integrerad samisk undervisning. Utskottet instämmer i regeringens förslag att det därför ska införas bestämmelser i skollagen om att fjärrundervisning får användas om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet eller om det för integrerad samisk undervisning inte finns någon lämplig lärare inom huvudmannens skolenhet. Utskottet kan konstatera att regeringen i propositionen Möjligheter till fjärrundervisning har bedömt att kravet att det inte ska finnas någon legitimerad och behörig lärare bör vara uppfyllt först efter att huvudmannen har gjort allvarliga försök att rekrytera en sådan lärare till skolenheten (prop. 2014/15:44 s. 13). Detta bör enligt regeringens mening fortfarande gälla och dessutom komma till uttryck i lagtexten. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och välkomnar att ett sådant tillägg införs i lagtexten. När det gäller integrerad samisk undervisning i bör fjärrundervisning dock liksom få användas om det inte finns någon lämplig lärare som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen att tillgå inom huvudmannens skolenhet. Något krav på behörighet för att bedriva integrerad samisk undervisning kan nämligen inte uppställas, eftersom undervisningen inte är ett eget ämne och därmed inte omfattas av behörighetsreglerna i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Liksom när det gäller behöriga lärare bör det dock anges i lagen att fjärrundervisning bara får användas om huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte lyckats anställa en lämplig lärare som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen. Utskottet anser även i detta avseende att regeringens förslag är väl avvägt. Vidare håller utskottet med regeringen om att det bör uttryckas i lagtexten att fjärrundervisning ska få användas om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Som huvudregel bör det enligt regeringen anses vara fråga om organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen vid ett elevunderlag på färre än fem elever. Under ett läsår kan ytterligare elever tillkomma så att elevantalet blir fem elever eller fler. I dessa fall bör huvudmannen få fortsätta att använda fjärrundervisning så länge huvudmannens beslut om fjärrundervisning gäller, dvs. som längst läsåret ut. Ordinarie undervisning bör emellertid enligt regeringens mening inte kunna leda till organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen om lärare och elever kan ta sig mellan skolenheterna på ett relativt enkelt sätt. Kommunala och fristående huvudmän med flera skolenheter som ligger relativt nära varandra bör därför inte få använda fjärrundervisning om det sammanlagt finns minst fem elever i de aktuella skolenheterna. Utskottet anser att även denna del av regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2019/20:3569 (M) yrkande 1. Skolhuvudmannens beslut om fjärrundervisning I fråga om hur huvudmannens beslut om fjärrundervisning ska gälla vill utskottet anföra att regeringen anser att en jämförelse kan göras med bestämmelserna om anställning av legitimerade och behöriga lärare. När det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom huvudmannens organisation får en annan lärare bedriva undervisningen, förutsatt att läraren uppfyller vissa andra krav. En sådan lärare får dock normalt bara bedriva undervisning under högst i sänder (2 kap. 18 § skollagen). Det är därför enligt regeringen rimligt att en huvudman får besluta att använda fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången om beslutet fattas på den grunden att det inte finns någon lärare som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet att tillgå inom huvudmannens skolenhet. Då kan huvudmannen välja att använda en obehörig lärare för närundervisning eller att använda en behörig lärare för fjärrundervisning . Därmed kvarstår huvudmannens incitament att fortsätta att försöka rekrytera en legitimerad och behörig lärare till skolenheten. Samma begränsning bör enligt regeringen gälla om beslutet fattas i fråga om integrerad samisk undervisning i på den grunden att det inte finns någon lämplig lärare som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen att tillgå inom huvudmannens skolenhet. I propositionen behandlas även frågan om det bör finnas en möjlighet för huvudmannen att besluta om användning av fjärrundervisning , om det finns särskilda skäl att anta att behovet av fjärrundervisning kommer att kvarstå . Regeringen bedömer dock att undantaget från huvudregeln att ett beslut om fjärrundervisning ska gälla i högst ett läsår riskerar att bli det normala. Skälen för undantaget ligger enligt regeringens bedömning mycket nära det grundläggande villkoret för att få bedriva fjärrundervisning, nämligen att det inte finns någon lärare som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet inom huvudmannens skolenhet och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte lyckats anställa en sådan lärare. Om en huvudman har gjort upprepade försök att rekrytera en legitimerad och behörig lärare, bör det ofta finnas skäl att anta att behovet av fjärrundervisning kommer att kvarstå än ett läsår. Det finns därmed en risk att det normala för huvudmän blir att fatta beslut om fjärrundervisning som gäller längre än ett läsår. Det föreslagna undantaget kan vidare uppfattas som otydligt och riskerar därmed att tillämpas och tolkas olika. Utskottet finner med anledning av det som anförts ovan inga skäl för att bifalla förslaget om att huvudmannens beslut bör gälla åt gången. Motion 2019/20:3569 (M) yrkande 2 avstyrks. Fjärrundervisning på en avancerad nivå När det gäller frågan om behovet av fjärrundervisning för elever som går en särskild spetsutbildning vill utskottet upplysa om att regeringen i propositionen behandlar om fjärrundervisning skulle kunna vara en möjlighet för elever som behöver få tillgång till undervisning på en mer avancerad nivå i ett eller flera ämnen, t.ex. gymnasiematematik i . I den aktuella frågan framhåller regeringen att alla skolor har ett ansvar för att ge elever den ledning och stimulans som de behöver för att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 2 § skollagen). Regeringen påpekar i sammanhanget att det pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. En spetsutbildning ger eleven en särskild fördjupning och breddning inom det eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. Inom ramen för försöksverksamheten är det möjligt att i högstadiet läsa en eller flera gymnasiekurser i t.ex. matematik och att få betyg. har fått i uppdrag att lämna förslag på hur verksamheten kan ersättas av permanent spetsutbildning och på hur skolors arbete med elever i grund- och gymnasieskolan, som har lätt att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen, kan stärkas och stödjas (U2019/02329/S). Utskottet vill särskilt lyfta fram att regeringen i propositionen inte delar bedömning att förslaget om i vilka ämnen fjärrundervisning ska få användas i inte möjliggör fjärrundervisning i en eller flera gymnasiekurser som en elev i läser inom ramen för försöksverksamheten. Regeringen hänvisar till att den aktuella förordningen enligt 1 § innehåller bestämmelser om en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i vissa ämnen i . Spetsutbildningen ska antingen avse matematik eller naturorienterande ämnen, eller samhällsorienterande eller humanistiska ämnen (3 §). Vidare upplyser regeringen om att förslaget till reglering av fjärrundervisning i bl.a. innebär en begränsning av i vilka ämnen fjärrundervisning får användas men inte en begränsning av vilka kurser en elev får läsa, så länge det är fråga om kurser i ett ämne som fjärrundervisning får användas i. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och avstyrker med det anförda motion 2019/20:3569 (M) yrkande 3. I vilka ämnen och kurser fjärrundervisning ska tillåtas När det gäller frågan om i vilka ämnen fjärrundervisning ska tillåtas vill utskottet lyfta fram att fjärrundervisning enligt regeringens förslag ska få användas i samtliga ämnen i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan utom i de praktisk-estetiska ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik, rörelse och drama och slöjd och, inom grundsärskolan, inte heller i ämnesområden. Det innebär att fjärrundervisning ska få användas i ämnena engelska, matematik, moderna språk, modersmål, de naturorienterande ämnena biologi, fysik och kemi, de samhällsorienterande ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, samiska, svenska, svenska som andraspråk, teckenspråk och teknik. I ska fjärrundervisning även få användas för integrerad samisk undervisning. När det särskilt gäller huruvida fjärrundervisning ska tillåtas i de praktiskt-estetiska ämnena såsom hem- och konsumentkunskap anser regeringen att man vid en permanent utökning av möjligheterna till fjärrundervisning bör vara lite försiktig. Även om det i försöksverksamheten med fjärrundervisning finns exempel på fungerande fjärrundervisning i praktisk-estetiska ämnen, där fjärrundervisningen kompletteras med enstaka inslag av närundervisning, är utmaningarna betydligt större när det gäller undervisningen i dessa ämnen än i andra ämnen. Utskottet håller därför med regeringen om att det finns en betydande risk för bristande likvärdighet i undervisningen i praktisk-estetiska ämnen om fjärrundervisning skulle tillåtas i dessa ämnen. Utskottet noterar i sammanhanget att det enligt regeringen kan bli aktuellt att ytterligare utöka de reguljära möjligheterna att använda fjärrundervisning när fjärrundervisning är en mer etablerad och utvecklad undervisningsform, förutsatt att elevernas säkerhet då kan upprätthållas i undervisningen. Utskottet anser att regeringens förslag om i vilka ämnen fjärrundervisning ska tillåtas är väl avvägt och avstyrker med det anförda motion 2019/20:3569 (M) yrkande 4. När det sedan gäller yrkanden om att fjärrundervisning bör begränsas till att enbart omfatta modersmål och integrerad samisk undervisning på lågstadiet och modersmål, moderna språk och integrerad samisk undervisning på mellanstadiet vill utskottet särskilt lyfta fram att lärarbristen är ett problem som det inte går att bortse från och som kan försämra kvaliteten i undervisningen. Utskottet kan konstatera att bristen på behöriga lärare enligt regeringen dock inte är det enda skälet till att utöka möjligheterna till fjärrundervisning. Att möjliggöra undervisning i skolor eller ämnen med mycket få elever är ett annat skäl. Regeringen framhåller att alternativet till fjärrundervisning för dessa elever ofta är långa resor till en annan skola eller att inte alls få undervisning i det aktuella ämnet. Utskottet anser med det som sagts ovan att det inte finns skäl för att göra någon sådan begränsning av ämnen i låg- eller mellanstadiet och avstyrker motion 2019/20:3564 (V) yrkandena 1 och 2. När det gäller frågor om att möjliggöra att fjärrundervisning ska kunna vara en större del av undervisningen för en elev i de obligatoriska skolformerna samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och att det är elevernas behov av kvalitativ undervisning som ska styra omfattningen av fjärrundervisningen kan utskottet konstatera följande. Regeringen bedömer i propositionen att det kan finnas skäl att begränsa den totala omfattning i vilken fjärrundervisning får användas vid undervisningen av en elev. Regeringen anser att fjärrundervisning normalt endast bör utgöra en mindre del av undervisningen för en elev i de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör enligt regeringen den totala andelen fjärrundervisning begränsas. Regeringen påpekar att det framgår av läroplanerna för de olika skolformerna att skolan har ett socialiserings- och värdegrundsuppdrag.