bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Uppdraget ska redovisas samordnat med pågående uppdrag att stödja utvecklingen av vård- och omsorgsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor (S2018/03516/JÄM). I det pågående uppdraget ingår bl.a. att ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att via samlat förmedla frågor som rör mäns våld mot kvinnor samt arbetet med förslag till indikatorer för uppföljning av den nationella strategin. Uppdraget ska slutredovisas . slutredovisade sitt uppdrag av regeringen att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. Rapporten liv utan våld och förtryck visar bl.a. att omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket är mycket svårt att belägga, eftersom det finns mörkertal och området är svårt att undersöka. har identifierat fem områden som särskilt viktiga utvecklingsområden i samhällets arbete med att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck; bemötande, tillgång till insatser och långsiktigt stöd, tillgång till boende, stödsamtal och traumabehandling samt uppföljning av stöd och insatser. Länsstyrelsernas arbete med strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 13) framhålls att länsstyrelserna har ett särskilt regeringsuppdrag att stödja genomförande och uppföljning av regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2026 (Makt, mål och myndighet – en feministisk politik för en jämställd framtid, skr. 2016/17:10). Enligt uppdraget ska länsstyrelserna bl.a. inom sina län bistå kommuner och landsting genom kunskaps- och metodstöd, utveckla regionala strategier och handlingsplaner, främja samverkan inom länet, utveckla våldsförebyggande arbete samt inom länet följa och analysera utvecklingen av insatser enligt den nationella strategin. Av budgetpropositionen framgår vidare att länsstyrelsernas uppdrag om att främja utvecklingen av universella förebyggande insatser mot våld, inklusive våld i ungas partnerrelationer, har inneburit en ökad närvaro på platser som t.ex. skolan och ungdomsidrotten. Utvecklingsmedel samt nationellt och regionalt kompetensstöd Uppdraget att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd slutredovisades av . Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) att regeringens utvecklingsmedel till kommuner, regioner och ideella organisationer för att kvalitetsutveckla arbetet på området våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor samt insatser för att utveckla arbetet mot prostitution och människohandel har använts till att utveckla det långsiktiga, strukturerade och samordnade arbetet mot våld i nära relationer och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn, utveckling av ledningssystem för det systematiska kvalitetsarbetet, samverkan och deltagande i utbildningsinsatser. Vidare har länsstyrelserna haft i uppdrag att, i samverkan med , ge regionalt kompetensstöd till kommuner och ideella föreningar och stiftelser. Kommuner, regioner och ideella organisationer har erbjudits stöd inom ramen för det nationella och regionala kompetensstödet för att få baskunskaper om våld, kvalitetsutveckling av arbetssätt och samverkan. och (Nationellt centrum för kvinnofrid) lanserade en webbkurs om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer som nått över 36 000 användare, varav hälften kommer från . gav regeringen i uppdrag att till 2022 fördela pengar åt och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer, sexuellt våld samt hedersrelaterat våld och förtryck (S2020/01591/). Satsningen ska stödja arbetet med vuxna och barn i prostitution och människohandel för sexuella ändamål. ska bl.a. tillhandahålla och kvalitetssäkra kunskaps- och metodstöd, s.k. kompetensstöd. har även övergripande ansvar för att i hela landet samordna, kvalitetssäkra, följa upp och redovisa uppdraget om utvecklingsmedel och kompetensstöd. Uppdraget ska slutredovisas till . Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) är ett kunskaps- och resurscentrum vid , och verksamheten regleras av regeringens uppdrag till . NCK driver bl.a. den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Till Kvinnofridslinjen kan kvinnor som utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp ringa för att få stöd och hjälp. Även närstående och personal som möter våldsutsatta kvinnor i sitt yrke kan ringa. Kvinnofridslinjen är öppen dygnet runt och bemannas av kvinnliga socionomer och sjuksköterskor. fick NCK i uppdrag av regeringen att stärka och utveckla verksamheten med den nationella stödtelefonen for våldsutsatta, bl.a. med avseende på kvinnor och flickor som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck (A2019/01272/JAM). Återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld i betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37) överlämnades till regeringen . I betänkandet föreslogs bl.a. att arbetet med våldsutövare alltid måste utgå från de våldsutsattas behov av säkerhet, att ansvar för insatser till våldsutövare ska förtydligas och att kompetens och samordning måste lyftas och prioriteras nationellt. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Statsbidrag till kvinno- och tjejjourer Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 13 s. 71) att det gjordes en översyn vid med syftet att skapa långsiktiga ekonomiska förutsättningar för ideella kvinno- och tjejjourer och bidra till ett fungerande brottsofferstöd inom kommuners och regioners ansvarsområden. Arbetet har redovisats i departementspromemorian Ny modell för statsbidrag till vissa ideella organisationer inom brottsofferområdet (Ds 2019:7). Promemorian innehåller bl.a. förslag om att sammanföra befintliga statsbidrag inom området mäns våld mot kvinnor till en ny förordning för bidrag till civilsamhällesorganisationer med utgångspunkt i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Promemorian har remissbehandlats och bereds inom (). Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck När det gäller insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck ska i enligt regleringsbrevet bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare ska stöd i form av rådgivning även ges till civilsamhället och olika organisationers arbete med att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas . I uppdraget till länsstyrelserna ingår även att fortsätta utveckla verksamheten med regionala resurscentra. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 13 s. 69) anger regeringen att uppdraget att stödja utvecklingen av regionala kommun- och myndighetsgemensamma resurscentrum för barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för våld av närstående, i synnerhet hedersrelaterat våld och förtryck, har bidragit till ett ökat fokus på vilka insatser varje län har att erbjuda våldsutsatta personer, särskilt unga kvinnor och män utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare framför regeringen att etableringen av dessa resurscentrum även har inneburit ett ökat engagemang i frågor om hedersrelaterat våld och förtryck i de berörda länen. i driver även en stödtelefon för yrkesverksamma och drygt hälften av dem som ringer arbetar inom . ingick regeringen en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020. SKR:s arbete utifrån överenskommelsen inkluderar att analysera medlemsbehov och utveckla medlemsstöd för hur kan förbättra arbetet med att ge stöd till utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. fick (Nationellt centrum för kunskap om våld mot barn, Barnafrid) i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer för landets barnahusverksamheter som är en form av strukturerad och samlokaliserad myndighetssamverkan för barn som misstänks vara utsatta för brott (S2018/03927/JÄM). Uppdraget delredovisades (S2018/03927/JÄM) och där beskrevs att barnahusen möter få ärenden med barn som är utsatta för brott inom ramen för en hederskultur samt att dessa ärenden generellt upplevs som väldigt svåra. Det framkom också att den tillgång till konsultation som erbjuds av bl.a. i och resurscentrum Origo är viktig och uppskattas. Barnahusens personal angav att de behöver lära sig att uppmärksamma signaler kring heder samt få verktyg för hur de ska fråga barn om hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare framkom ett behov av ökad kompetens bland yrkesverksamma, även utanför barnahusen, för att känna igen hedersrelaterat våld och våga anmäla. och beslutade regeringen om tilläggsuppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor om att stärka den digitala plattformen och den tillhörande vägledningen med kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck samt könsstympning. Samverkan för att förbättra upptäckt av våld i nära relationer Regeringen gav Arbetsförmedlingen, , och i uppdrag att ta fram en plan för utökad samverkan för att förbättra upptäckt av våld i nära relationer (S2018/03696/JÄM). Arbetet samordnades av . I planen som redovisades har myndigheterna identifierat gemensamma utvecklingsområden kopplade till följande: • Rutiner och metoder för att upptäcka våldsutsatthet och våldsutövande • Övergripande information om våld, lagstiftning, skydd och stöd • Hänvisning till socialtjänst, hälso- och sjukvård samt rättsväsende för berörda individer • Förstärkt stöd till relevant personal med klientkontakter. Skydd mot hedersrelaterad brottslighet Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över straffrätten när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2019:43). I uppdraget ingick att lämna förslag om en särskild brottsrubricering för hedersbrott. Direktivet har förhandlats med de partier som står bakom januariavtalet – Socialdemokraterna, – och uppdraget ska redovisas . I en lagrådsremiss presenterade regeringen att det införs ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, som kan ge fängelse . Regeringen föreslog även en ny straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv samt ett nytt verktyg, ett utreseförbud, för att ytterligare stärka skyddet mot hedersrelaterad brottslighet. lämnade regeringen en proposition (2019/20:131) med dessa förslag, och lagändringarna föreslås träda i kraft . yttrande till justitieutskottet med anledning av propositionen justerades på socialutskottets sammanträde . Motionsyrkanden om våld i nära relationer, stöd till barn och unga, kvinnojourer samt hedersrelaterat våld och förtryck behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). har till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. Vidare ska socialnämnden kunna erbjuda våldsutövare insatser som syftar till att de förändrar sitt beteende och upphör med att utöva våld. Utskottet noterar att det finns en handbok om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer som ett komplement till myndighetens föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer. syftar till att ge och hälso- och sjukvården vägledning på området. Utskottet konstaterar att regeringen har tagit flera initiativ inom området våld i nära relationer. Utskottet vill särskilt lyfta fram den tioåriga nationella strategin för att förebygga både våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor. Ett av delmålen i strategin är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. har i uppdrag att inom samt hälso- och sjukvården stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utskottet vill understryka att en av insatserna handlar om att lämna ytterligare bidrag till försöksverksamheten med en telefonlinje för våldsutövare. Enligt utskottets mening behöver därför inte ta något initiativ med anledning av motionsyrkandet om ett nationellt hjälpnummer för personer som vill bryta sitt eget våldsagerande. Därmed avstyrks motion 2019/20:99 (SD). Utskottet noterar att länsstyrelserna har ett särskilt regeringsuppdrag att stödja genomförande och uppföljning av regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och välkomnar att det inneburit en ökad närvaro på platser som skolan och ungdomsidrotten. Vidare noterar utskottet att utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37) fortfarande bereds inom . Utskottet avvaktar resultatet av detta arbete och ser sammanfattningsvis positivt på det arbete som pågår inom området. Utskottet finner därför inga skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motion 2019/20:1789 (C). En översyn med syftet att bl.a. skapa långsiktiga ekonomiska förutsättningar för ideella kvinno- och tjejjourer har genomförts i . Arbetet har redovisats i en departementspromemoria och utskottet noterar att promemorian bereds inom . Utskottet anser därför att motion 2019/20:1378 (S) bör avslås av i avvaktan på resultatet av detta arbete. har fått ett nytt uppdrag att fördela pengar åt och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer, sexuellt våld samt hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet välkomnar att detta ska stödja arbetet med vuxna och barn i prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:131 (KD) yrkande 2 om att se över hur stöd och behandling kan erbjudas dem som vill lämna porrindustrin. Från gäller som svensk lag. Vidare kan utskottet konstatera att socialnämnden ansvarar för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. kan erbjuda barnet både skydd, råd och stöd samt vård och behandling. Av föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer framgår att socialnämnden med utgångspunkt i barnets behov bör kunna erbjuda insatser dels till våldsutövande föräldrar, dels till andra våldsutövande vuxna som bor tillsammans med barn. I den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor innebär ett av delmålen att alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor ska upphöra. Utskottet noterar också att regeringen i proposition 2019/20:131 föreslår införandet av ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, som kan ge fängelse . Propositionen bereds i justitieutskottet. Sammanfattningsvis ser utskottet positivt på det arbete som pågår inom området. Utskottet finner därför inga skäl att vidta åtgärder med anledning av motionerna 2019/20:716 (SD) yrkande 2, 2019/20:982 (S), 2019/20:2287 (S), 2019/20:2701 (M) och 2019/20:3359 (L) yrkande 10. När det gäller frågan om hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen tagit flera initiativ. Utskottet kan konstatera att ska genomföra en fördjupad fortbildning om hedersrelaterat våld och förtryck samt ta fram bedömningsstöd för att upptäcka och beskriva utsatthet för hedersrelaterat våld. har även fått i uppdrag att förstärka samordningen på området hedersrelaterat våld och förtryck tillsammans med i . ska vid behov erbjuda bl.a. den som är och har utsatts för hedersrelaterat våld stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Vidare noterar utskottet att regeringen föreslagit en ny straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv samt ett nytt verktyg, ett utreseförbud, för att ytterligare stärka skyddet mot hedersrelaterad brottslighet. lämnade regeringen den ovannämnda propositionen med dessa förslag, och lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet välkomnar slutredovisning av en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck och vill påminna om att Nationellt centrum för kvinnofrid stärker och utvecklar den nationella stödtelefonen för våldsutsatta, vilket bl.a. hjälper kvinnor och flickor som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet anser inte att de återstående motionsyrkandena ger tillräckliga skäl att ta något initiativ. Motionerna 2019/20:405 (C) yrkande 2, 2019/20:646 (KD) yrkande 5 och 2019/20:3118 (SD) yrkandena 21 och 23 avstyrks. Insatser för barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en 24-timmars-garanti för åtgärder, fältarbete för socialarbetare, förebyggande arbete mot narkotika bland unga, barn till vårdnadshavare som rest utomlands för terrorverksamhet, anmälningsplikt, dödsfallsutredningar och sekretess i vårdnadsutredningar. Jämför reservation 37 (M, SD), 38 (M, L), 39 (M), 40 (L), 41 (M, SD, KD) och 42 (C). En 24-timmars-garanti för åtgärder I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 50 föreslås ett tillkännagivande om en 24-timmarsgaranti för åtgärder när polisen får kännedom om en ung persons begynnande missbruk. I yrkande 51 föreslås ett tillkännagivande om en motsvarande garanti när får kännedom om en ung persons begynnande missbruk. Enligt motionärerna bör snabba åtgärder sättas in och omfatta konfrontation med den unge och dennes föräldrar, gärna med polisen närvarande, samt vårdinsatser när dessa bedöms nödvändiga. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 52 föreslås ett tillkännagivande om mer tid ute på fältet utanför ordinarie kontorstid för socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän. I kommittémotion 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett liknande tillkännagivande. Annat förebyggande arbete mot narkotika bland unga I kommittémotion 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra det förebyggande arbetet mot narkotika bland unga. Barn till vårdnadshavare som rest utomlands för terrorverksamhet I kommittémotion 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om barn till vårdnadshavare som rest utomlands för terrorverksamhet. Motionärerna anför bl.a. att en särskild fråga är hur ska agera gentemot de barn med svenskt medborgarskap eller permanent uppehållstillstånd i vars vårdnadshavare rest för att ansluta sig till en terroristorganisation. I motion 2019/20:3126 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om en ändring av socialtjänstlagen så att anmälningsplikt också ska omfatta gravida kvinnor med ofödda barn. I kommittémotion 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att utvidga dödsfallsutredningarna enligt lex så att de också omfattar barn som tar sitt eget liv. I kommittémotion 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om sekretessbrytande bestämmelser vid vårdnadsutredningar. I motionen anförs att utredarna ska ha möjlighet att prata med barnen utan vårdnadshavarens medgivande och att möjligheten att även ta in uppgifter t.ex. från barnets lärare, fritidspedagog eller tränare bör utredas. Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konventionen i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . Enligt 1 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare ska vad som är bäst för barnet vara avgörande vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn. Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden bl.a. verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden (punkt 1), i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och unga (punkt 2), med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och unga som har visat tecken till en ogynnsam utveckling och i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och unga som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver (punkt 7 och 8). Av 5 kap. 1 a § SoL framgår att socialnämnden i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa ska samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Nämnden ska dessutom aktivt verka för att samverkan kommer till stånd. Förebyggande insatser för unga Enligt 5 kap. 1 § 3 SoL ska socialnämnden bedriva uppsökande verksamhet och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och unga far illa. ska enligt 5 kap. 1 § 4 SoL aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och unga av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopningsmedel. Enligt 3 kap. 6 a § SoL ansvarar det finns tillgång till öppna insatser för att kunna möta barns, ungas och vårdnadshavares olika behov. För barn som har fyllt får nämnden besluta om öppna insatser även utan vårdnadshavarens samtycke, om det är lämpligt och barnet begär eller samtycker till det. ska enligt 3 kap. 4 § SoL i den uppsökande verksamheten upplysa om och erbjuda grupper och enskilda sin hjälp. När det är lämpligt ska nämnden då samverka med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Genom 22 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, ges socialnämnden en möjlighet att, oberoende av samtycke, besluta att den som är ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson eller delta i behandling i öppna former, om det kan antas att den unge till följd av eget destruktivt beteende kommer att behöva vårdas enligt LVU om beteendet fortsätter. Bestämmelsen ger således socialnämnden en möjlighet att med visst tvång, s.k. mellantvång, ingripa innan situationen har blivit så allvarlig att den unge måste omhändertas för vård enligt LVU. Anmälningsplikt vid misstanke om att ett barn far illa I fråga om s.k. orosanmälningar framgår av 14 kap. 1 § SoL att bl.a. myndigheter vars verksamhet berör barn och unga samt andra myndigheter inom hälso- och sjukvården, etc. är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Vidare anges i 14 kap. 1 c § SoL att var och en som får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa bör anmäla detta till socialnämnden. Enligt 2 § lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall ska en utredning genomföras när ett brott har begåtts mot ett barn och det finns anledning att anta att brottet har samband med något förhållande som har inneburit att barnet varit i behov av skydd och barnet har avlidit med anledning av brottet, om barnet har utsatts för grov misshandel eller synnerligen grov misshandel av en närstående eller tidigare närstående person, om brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till mord eller dråp eller försök eller förberedelse till barnadråp, eller om brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till grov misshandel eller synnerligen grov misshandel och är begånget av en närstående eller tidigare närstående person. En utredning ska även genomföras när det annars finns särskilda skäl att utreda en händelse enligt första stycket och det finns anledning att anta att händelsen har samband med något förhållande som har inneburit att barnet varit i behov av skydd. Sekretess till skydd för enskilda inom Huvudregeln när det gäller sekretess inom är att sekretess enligt 26 kap. 1 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilda eller någon honom eller henne närstående lider men. Sekretessen gäller enligt 8 kap. 1 § OSL såväl gentemot enskilda som myndigheter emellan.