bet · H701UU15 · 2020-04-16 00:00:00 — har i för mänskliga rättigheter bl.a. aktivt stöttat etablerandet av en oberoende expert mot diskriminering och våld mot personer till följd av sexuell läggning eller könsidentitet. är medlem i samarbetsplattformen , där både stater, FN, EU och civila samhället deltar. Det möjliggör att tillsammans med likasinnade kan trycka på för förändring och för en förbättrad situation för hbtq-personer världen över. I sammanhanget kan även nämnas att var ett av de 16 länder som 2018 tog initiativ till att inom aktivera den s.k. Moskvamekanismen med anledning av anklagelserna om förföljelse av hbtq-personer i . Moskvamekanismen ger möjlighet att sända en oberoende expertmission till ett OSSE-land om det bedöms finnas ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllandet av åtagandet när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. När det gäller motionsyrkandet om hur hbtq-frågor kan inkluderas i arbetet med Agenda 2030, noterar utskottet att finansutskottet i betänkande 2019/20:FiU2 har konstaterat att regeringen ska återkomma till med en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp Agenda 2030. Ett nationellt uppföljningssystem för genomförandet är också under uppbyggnad där SCB samordnar utveckling och produktion av statistik. Regeringen har i budgetpropositionen (utg.omr. 1) angett att mänskliga rättigheter är en av de frågor som ska genomsyra Agenda 2030. Utskottet vill i likhet med finansutskottet inte föregripa regeringens arbete med en samlad inriktning för att genomföra och följa upp Agenda 2030 och avstyrker därmed det aktuella motionsyrkandet. Utskottet vill påminna om att det har framhållit att diskriminering av människor på grund av sexuell läggning och könsidentitet står i strid med den grundläggande och universella principen om alla människors lika värde och rättigheter (t.ex. i bet. 2019/20:UU6). Utskottet står fast vid detta och understryker betydelsen av att fortsätter att utgöra en kraftfull röst för hbtq-personers lika värde och rättigheter inom både utrikespolitiken och biståndspolitiken. Utskottet har även fört fram liknande budskap när det har behandlat situationen i olika länder. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2018/19:723 yrkande 5, 2018/19:2266 yrkande 3, 2018/19:2597 yrkande 20, 2018/19:2903 yrkande 6, 2019/20:2758 yrkande 13, 2019/20:3356 yrkandena 1, 2, 4, 5, 13, 14, 21 och 22 samt 2019/20:3357 yrkandena 3 och 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de aktuella motionerna. Övergripande om mänskliga rättigheter, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6 och 7 samt 2019/20:778 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6 och 7 samt 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi anser att benämningen mänskliga rättigheter ska förbehållas de rättigheter som är internationellt erkända. Vi vill verka för att fler länder lever upp till FN:s deklaration om mänskliga rättigheter. Ett antal muslimska länder antog Kairodeklarationen och vill med hänvisning till islam begränsa mänskliga rättigheter i enlighet med denna deklaration. Vi anser att barnets rättigheter bör få en mycket större plats i utrikespolitiken. De grundläggande principerna i om barnets rätt till liv och utveckling och om att barnets bästa ska vara vägledande i alla beslut som rör barn ska vara centrala i arbete för mänskliga rättigheter i andra länder. Regeringen bör vidare visa sitt tydliga stöd för utsatta minoriteter och överväga bistånd och eventuellt annat stöd till minoriteter. FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 23, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi ser en uppenbar risk för att förtroendet för FN:s människorättsinstitutioner urholkas om dessa organ leds eller representeras av representanter för stater som har allvarliga brister i sin efterlevnad av mänskliga rättigheter. För att förhindra detta bör arbeta för hårdare människorättskrav på de stater som är medlemmar i FN:s människorättskonventionskommittéer. Effektiva antikorruptionsåtgärder och ett robust skydd för visselblåsare är avgörande för FN:s förtroende hos allmänheten och framtid som institution. Därför bör ta initiativ till en utredning inom FN i syfte att initiera reformer av reglerna om FN-personals diplomatiska immunitet, FN:s interna tvistlösningsmekanismer och visselblåsarskydd samt i övrigt skärpa arbetet mot korruption. FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 4. För att komma till rätta med klimatförändringen och nå de globala målen i Agenda anser vi att naturen behöver få ett starkare rättsligt skydd. Genom att göra ekocid till ett brott i enlighet med den s.k. Romstadgan skulle brott mot miljön få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och kunna lagföras vid i (ICC). En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg i att stoppa storskaliga angrepp på miljön som skadar ekosystem för oöverskådlig tid och för att utkräva ansvar från dem som utarmar miljön. Särskilt stor betydelse skulle en internationell reglering av ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning. Det är dessa länder som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. bör inom FN och EU verka för att uppdatera det juridiska ramverket genom att inkludera ekocid i Romstadgan. FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 23, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20 samt 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 6. Det bör finnas ett demokratikrav för medlemskap i för mänskliga rättigheter. Det påverkar FN:s MR-råds legitimitet om länder som ska granska andra länders efterlevnad av mänskliga rättigheter själva bryter mot dessa rättigheter. Regeringen bör därför arbeta för att utesluta diktaturer från att sitta i för mänskliga rättigheter. och de mänskliga rättigheterna, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1382 av m.fl. (SD) yrkandena 2–6 och 2019/20:751 av m.fl. (SD) yrkandena 2–6 och 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. Vi anser att regeringen bör ta tydligare avstånd från diskriminering som rör politisk åskådning samt rätten att tillhöra eller avstå från att tillhöra fackförening. bör lyfta dessa frågor i i syfte att stärka rätten för den enskilde medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och fackförening. Vi anser att aktivt ska verka för kraftfullare åtgärder och samarbete i för att motverka antisemitism. bör även verka för kraftfullare åtgärder i mot som återkommande har kränkt de grundläggande rättigheter som stadgas i för de mänskliga rättigheterna. Regeringen bör också aktivt verka för att Somaliland ska få ingå partnerskap för demokrati med . Genom ett sådant partnerskap kan Somaliland få stöd i att ta ytterligare steg mot ökad demokrati, efterlevnad av rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. bör vidare verka mot att Kairodeklarationen accepteras i och att innebörden av mänskliga rättigheter anpassas till sharialagstiftning. Demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1365 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:757 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 7, 9, 13 och 23, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 3. Vi anser att det internationella samfundet ska ha ett strikt vetenskapligt förankrat synsätt på frågan om val och politiska kampanjer i fattiga och instabila länder i stället för att se allmänna val som en lösning för mycket komplexa problem. Ett steg i rätt riktning vore att sammanställa en checklista med kriterier som måste uppfyllas. I vilken mån kriterierna uppfylls ska sedan utgöra grund för om det internationella samfundet ska erkänna valet som demokratiskt eller inte. Samfundet bör bistå fattiga länder i att uppfylla kriterierna. Kriterier som kan vara aktuella är öppenhet och deltagande i allmänna val, kapacitet att hålla val, rättsväsendets oberoende, juridiska begränsningar av statens befogenhet, kapacitet att bevara och övervaka säkerheten i landet, storleken på etniskt baserade politiska partier och politiska motsättningar mellan dessa. Vi anser att det bör bildas ett internationellt förbund mellan alla världens demokratiska länder. Förbundets roll ska vara att utvärdera och utveckla demokratin men även sprida kunskap om demokrati. Regeringen bör arbeta för att möjliggöra ett sådant förbund. Demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 7, 9, 13 och 23 samt 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2018/19:1365 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:757 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 3. Civilsamhället har en central roll i demokratiska system och för den demokratiska utvecklingen. Det fungerar som både vakthund och visselblåsare när övergrepp har begåtts, rättigheter kränkts eller utvecklingen är på väg att gå åt fel håll, som ansvarsutkrävare för utlovade reformer och beslut men också som informationskälla för såväl befolkningen inom ett land som omvärlden. I vissa fall erbjuder civilsamhället tjänster och funktioner som staten inte klarar av att leverera. Det är också i civilsamhället som människor går samman och gemensamt kräver förändring, att få sina rättigheter tillgodosedda och sina livsvillkor förbättrade. Civilsamhället utgör därmed en helt central motvikt till mäktiga politiska och ekonomiska intressen och är en viktig arena för att utjämna ojämlikheter och orättvisor världen över. tillbaka har regimer på flera håll i världen börjat begränsa det demokratiska utrymmet, och särskilt civilsamhällets utrymme, både genom att inskränka möjligheterna att finansiera sin verksamhet och genom hot, våld och begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter. antog över 60 länder snarlika varianter av lagar som på olika sätt försvårar eller förhindrar organisationers möjligheter att ta emot internationellt stöd. Omfattningen är mycket oroväckande, men det är också oroväckande att stater verkar inspireras av varandra och ibland även samarbeta i försöken att tysta obekväma röster. bör inom såväl EU som FN verka för att värna det demokratiska utrymmet och civilsamhällets roll. Detta kan t.ex. avse miljö- och markaktivisters handlingsfrihet. Miljö- och markaktivister, som kämpar mot stora företag och stater för rätten till den mark man brukat i många generationer eller för att rädda miljön från farliga ingrepp, utsläpp och skogsskövlingar, är en mycket utsatt grupp. Många av dem möter motstånd och våld från företag och regeringar. Forskare och akademiker är en annan grupp som utsätts när auktoritära regimer inskränker det demokratiska utrymmet. En fri och oberoende forskningssektor är central för en fri opinionsbildning och kan bidra till en granskning av den politiska och ekonomiska makten. Jag menar att bör ha i uppdrag att stödja civilsamhällets aktörer som verkar för mänskliga rättigheter och miljö. Detta uppdrag ska inte begränsas till utvecklingssamarbete utan genomsyra all verksamhet och inkludera samverkan med svenska organisationer och deras lokala partnerorganisationer. Arbetet ska även följas upp i likhet med andra uppdrag som utlandsmyndigheterna har. Regeringen bör utveckla och förtydliga utrikesmyndigheternas uppdrag att verka för civilsamhällets demokratiska utrymme. Regeringen bör säkerställa att svenska officiella delegationer på utlandsbesök träffar, synliggör och skapar utrymme för civilsamhällets aktörer. Svenska officiella delegationer på utlandsbesök bör alltid prioritera möten med en mångfald av personer och organisationer i civilsamhället, inklusive organisationer som verkar utanför huvudstäderna och i synnerhet grupper som utsätts för strukturell diskriminering. Regeringen bör alltid inkludera en bred representation av civilsamhället i delegationer till internationella möten och stå upp för att civilsamhället får möjlighet att delta. Regeringen bör se över hur det kan underlättas för människorätts- och miljöförsvarare att närvara vid möten i , t.ex. när det gäller viseringsrutiner. ska vidare som medlem i EU och FN konsekvent försvara människorättsförsvarares rättigheter att söka och få finansiering enligt internationella konventioner. Religions- och övertygelsefrihet, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1364 av m.fl. (SD) yrkandena 1–10, 2019/20:75 av (SD), 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 1–10 och 12 samt 2019/20:779 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2018/19:2767 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 21, 2019/20:1280 av (KD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 34 samt 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 11. Vi anser att regeringen bör visa sitt tydliga stöd för kristna i ett antal länder där kristna är särskilt utsatta. Regeringen bör t.ex. verka för att FN och EU ställer tydliga krav på att garantera kristnas säkerhet och rättigheter samt stoppa våld mot kristna. Vi vill att verkar för att uppmärksamma situationen för kristna och andra religionsutövare i så att frågan kommer upp på det internationella samfundets agenda. Inom EU och FN bör verka för fortsatt skarp kritik av hädelselagar samt våldet mot kristna. bör fördöma Boko Harams våldsamma attacker. Inom ramen för FN och EU bör verka för att befolkningens säkerhet i kan garanteras och för att våldsamheterna och förtrycket upphör. bör verka inom FN och EU för att de kristnas säkerhet i garanteras och kritisera förekomsten av sharialagar. Regeringen bör vidare visa sitt tydliga stöd för de kristna minoriteterna i och . Regeringen bör även verka för att uppmärksamma den utsatta situationen för muslimska minoriteter i . Övergripande om mänskliga rättigheter, punkt 1 (C) (C) anför: Mänskliga rättigheter utsätts för grova övergrepp och hotas i allt fler länder. Auktoritära ledare blir tyvärr allt fler och de väljer nu att tydligt söka undergräva och omdefiniera de internationella normer som växt fram efter andravärldskriget, på dess erfarenheter. Det kräver att tydligt tar ställning för och söker samverkan med likasinnade för att i alla sammanhang hävda mänskliga rättigheterna. Mänskliga rättigheter ska självklart genomsyra svensk utrikespolitik. Dödsstraffet är en direkt kränkning av den mest grundläggande mänskliga rättigheten, rätten till liv. Avskaffandet av dödsstraffet är en av de internationella normer som aktivt sökt hävda, och en majoritet av världens länder har avskaffat detta oåterkalleliga och inhumana straff. Men i takt med den globala utveckling vi nu upplever hörs allt fler röster för att återigen tillämpa eller återinföra dödsstraffet. Därför måste den internationella skyddas genom tydlighet och fortsatta krav på avskaffande och fördömanden gentemot länder som tillämpar dödsstraffet. Vi står självklart bakom yrkandet i motion 2019/20:3261 yrkande 8 men ser att utskottet samlat markerar starkt för vårt krav och finner då inte skäl att nu reservera oss. Ett tydligt tecken på hur mänskliga rättigheter förminskas, förtrycks och försvagas är när minoriteters rättigheter ifrågasätts eller trampas på. Det blir tydligt när värdekonservativa normer återupplivas med olika motiv i olika länder. Här kan vitt skilda åsiktsriktningar förenas bakom viljan att återskapa värden från historisk tid. Då kan det handla om rätten att älska vem man vill, välja vem man är och hur man vill leva sitt liv. I allt fler länder börjar det med att inskränka hbtq-personers eller organisationers rättigheter men följs av försök att minska kvinnors rättigheter, t.ex. till fria, lagliga och säkra aborter och ingrepp i alla människors lika värde och rättigheter på olika grunder. Även här gäller att svensk utrikespolitik måste tala tydligt för att mänskliga rättigheter är universella och gäller alla människor. Övergripande om mänskliga rättigheter, punkt 1 (V) (V) anför: Självklart ska ingen regering kunna hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som ursäkt för att kränka de mänskliga rättigheterna såsom utskottet skriver i betänkandet. Det borde heller inte vara möjligt för den att legitimera kränkningar av mänskliga rättigheter i andra länder genom att hänvisa till ekonomiska eller s.k. säkerhetspolitiska skäl. Tyvärr är det just vad som blir resultatet när svenska ministrar åker på handelsresor till eller , länder som återkommande kränker mänskliga rättigheter. När det gäller vapenexporten verkar regeringen inte se några som helst problem med att tillåta att sådan sker till den Saudiledda koalition som bombar sönder och samman. I samband med militära offensiv i norra valde att stoppa all export av krigsmateriel till med omedelbar verkan. Det var ett klokt och riktigt beslut. Det är dock anmärkningsvärt att man uppenbarligen saknar motsvarande signaler från regeringen när det gäller den humanitära katastrofen i . Att EU:s handelsavtal med olika länder innehåller skrivningar om mänskliga rättigheter är naturligtvis bra. Tyvärr följs de sällan upp och det får heller inga konsekvenser om de inte efterlevs. Det innebär att EU i förlängningen accepterar och stöder stater som bryter mot mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar. Jag anser att gör saker som är bra när det gäller mänskliga rättigheter i sin utrikespolitik och det ska vi självklart fortsätta göra. är det viktigt att vara konsekvent i politiken och värnandet av de mänskliga rättigheterna. Vi, likväl som alla länder som skrivit på Agenda 2030, får inte av några skäl blunda för det vi måste ta tag i om vi ska få till en värld utan fattigdom och konflikter där alla Agenda 2030-mål är uppnådda och där mänskliga rättigheter inte kränks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:87 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja förföljda kristna och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:669 av m.fl. (V): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom FN och EU bör verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som inom EU och FN bör verka för att värna det demokratiska utrymmet och civilsamhällets roll och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att värna miljö- och markaktivisters handlingsfrihet runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att värna hbtq-organisationers handlingsfrihet runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka för att värna akademikers och forskares handlingsfrihet runt om i världen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utveckla och förtydliga utrikesmyndigheternas uppdrag att verka för civilsamhällets demokratiska utrymme och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att svenska officiella delegationer träffar, synliggör och skapar utrymme för civilsamhällets aktörer och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör driva frågan om civilsamhällets krympande utrymme inom och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen alltid bör inkludera en bred representation av civilsamhället i delegationer till internationella möten och stå upp för civilsamhällets rätt att delta och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1364 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör visa sitt tydliga stöd för kristna kopter i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att FN och EU ställer tydliga krav på att garantera kristnas säkerhet och rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa de uppmaningar till våldsanvändning gentemot kristna som förekommer runt om i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligt bör visa sitt stöd för kristna i och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för FN och EU verka för fortsatt skarp kritik mot hårda hädelselagar samt våldet mot kristna och tillkännager detta för regeringen.