bet · H801FiU37 · 2020-12-04 00:00:00 — Ändringar i regelverket om kapitaltäckning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i bl.a. lagen om bank- och finansieringsrörelse, lagen om kapitalbuffertar och lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag. Förslagen bygger på en EU-förordning och ett EU-direktiv, och innebär att svensk rätt anpassas till nya bestämmelser i tillsynsförordning och att nya regler i EU:s kapitaltäckningsdirektiv genomförs i svensk rätt. Regeringen föreslår i huvudsak att – det ska fattas beslut om särskilda kapitalbaskrav, som ska vara institutspecifika – ska underrätta instituten om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven – systemriskbufferten och kapitalbuffertarna för systemviktiga institut ska läggas samman – kapitalbufferten för övrigt systemviktiga institut ska få uppgå till högst utan Europeiska kommissionens godkännande – det ska införas särskilda bestämmelser om ingripanden och restriktioner om kravet på bruttosoliditetsbufferten inte är uppfyllt – det ska införas ett krav på godkännande för vissa finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag – det ska införas ett krav på grupper från länder utanför EES att etablera intermediära moderföretag inom EES. Merparten av lagändringarna föreslås träda i kraft . Härutöver föreslår utskottet en ändring av redaktionell karaktär i ett av regeringens lagförslag. Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser att regeringen noga bör följa upp hur den nya lagstiftningen fungerar för offentliga utvecklingskreditinstitut med beaktande av deras särskilda verksamhet, affärsmodell och ändamål med kreditgivningen. Utskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande i en följdmotion. I betänkandet finns en reservation (KD). Proposition 2020/21:36 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändringar i regelverket om kapitaltäckning Tydliggörande av kapitalkrav på nationell respektive internationell nivå Särskild hänsyn till offentliga utvecklingskreditinstitut Tydliggörande av kapitalkrav på nationell respektive internationell nivå, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i regelverket om kapitaltäckning antar regeringens förslag om 1. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, 2. lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse med den ändringen att 13 kap. 6 a § första stycket tredje strecksatsen ska avslutas med ett kommatecken, 3. lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 4. lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, 5. lag om ändring i lagen (2014:966) om kapitalbuffertar, 6. lag om ändring i lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag, 7. lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution, 8. lagen (2020:671) om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Därmed bifaller proposition 2020/21:36 punkterna 1–8. Tydliggörande av kapitalkrav på nationell respektive internationell nivå 2020/21:3751 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation (KD) Särskild hänsyn till offentliga utvecklingskreditinstitut ställer sig bakom det som utskottet anför om offentliga utvecklingskreditinstitut och tillkännager det för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2020/21:3751 av m.fl. (KD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2020/21:36 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning. Regeringens förslag innehåller de åtgärder som krävs för att stärka regelverket om kapitaltäckning för kreditinstitut och värdepappersbolag. Genom förslagen anpassas svensk rätt till nya bestämmelser i tillsynsförordning och nya regler i EU:s kapitaltäckningsdirektiv genomförs i svensk rätt. Regeringen föreslår i huvudsak att – det ska fattas beslut om särskilda kapitalbaskrav, som ska vara institutspecifika – ska underrätta instituten om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven – systemriskbufferten och kapitalbuffertarna för systemviktiga institut ska läggas samman, – kapitalbufferten för övrigt systemviktiga institut ska få uppgå till högst utan Europeiska kommissionens godkännande – det ska införas särskilda bestämmelser om ingripanden och restriktioner om kravet på bruttosoliditetsbufferten inte är uppfyllt – det ska införas ett krav på godkännande för vissa finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag – det ska införas ett krav på grupper från länder utanför EES att etablera intermediära moderföretag inom EES. Merparten av lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Utskottet föreslår därutöver att en ändring av redaktionell karaktär görs i ett av regeringens lagförslag. En motion har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionen finns i bilaga 1. Ändringar i regelverket om kapitaltäckning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i bl.a. lagen om bank- och finansieringsrörelse, lagen om kapitalbuffertar och lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag. Ändringarna innebär att svensk rätt anpassas till nya bestämmelser i tillsynsförordning och att nya regler i EU:s kapitaltäckningsdirektiv genomförs i svensk rätt. Regeringen föreslår att ska vara ansvarig myndighet enligt artiklarna 124 och 164 i tillsynsförordningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela föreskrifter när det gäller omklassificering av positioner och klassificering av institut. Allmänna bestämmelser om rörelsen Regeringen föreslår att förteckningen över jävskrediter också ska omfatta uppgifter om kredit som lämnats till – en styrelseledamots eller den verkställande direktörens barn eller förälder – en juridisk person i vilken en styrelseledamot eller den verkställande direktören eller dennes make, sambo, barn eller förälder har ett kvalificerat innehav eller är styrelseledamot eller verkställande direktör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om tillhandahållande av tjänster till en jävskrets som avses i lagen om värdepappersmarknaden. Vidare föreslår regeringen att i samband med översyn och utvärdering av ett institut ska , vid tillämpning av artikel 84 i kapitaltäckningsdirektivet, få bestämma att ett kreditinstitut ska använda schablonmetoden i stället för – interna system eller – den förenklade schablonmetoden. Ett nytt krav på godkännande av finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag Regeringen föreslår att ett förfarande för godkännande i fråga om finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag ska införas i tillsynslagen. Ansökan om godkännande eller undantag från kravet på godkännande ska göras av svenska finansiella moderholdingföretag, svenska blandade finansiella moderholdingföretag och andra svenska finansiella holdingföretag eller svenska blandade finansiella holdingföretag som är skyldiga att följa tillsynsförordningen, tillsynslagen eller buffertlagen på undergruppsnivå. Motsvarande utländska finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska vara skyldiga att hos ansöka om godkännande eller undantag från kravet på godkännande, om inspektionen är den myndighet som ansvarar för tillsynen på gruppnivå. Vidare föreslår regeringen att ska bevilja godkännande om arbetsfördelningen inom gruppen är sådan att kraven i tillsynsförordningen, tillsynslagen och buffertlagen kan uppfyllas på grupp- eller undergruppsnivå organisationsstrukturen inte hindrar en effektiv tillsyn över att instituten inom gruppen uppfyller de krav som avses i punkten 1 på individuell nivå och grupp- och undergruppsnivå den som ska ingå i ledningen för holdingföretaget har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av företaget och även i övrigt är lämplig för uppgiften holdingföretaget har ett eller flera kreditinstitut som dotterföretag och – information lämnas om större ägare i institutet – den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i institutet eller bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av institut – institutets nära förbindelser med andra företag inte hindrar en effektiv tillsyn av institutet. Undantag från kravet på godkännande Regeringen föreslår att ska bevilja undantag från kravet på godkännande om den huvudsakliga verksamheten är att – förvärva eller inneha aktier eller andelar i dotterföretag, när det gäller ett finansiellt holdingföretag eller – förvärva eller inneha aktier eller andelar i dotterföretag som är institut eller finansiella institut, när det gäller ett blandat finansiellt holdingföretag holdingföretaget inte har utsetts till resolutionsenhet i någon av gruppens resolutionsenheter ett dotterföretag som är ett kreditinstitut ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls holdingföretaget inte medverkar till att påverka driften av gruppen eller dotterföretag som är institut eller finansiella institut det inte finns något som hindrar en effektiv tillsyn på gruppnivå. Tidsfrister för att fatta beslut Regeringen föreslår vidare att om det med en prövning av ett kreditinstituts ägares lämplighet pågår en prövning av en ansökan om godkännande av ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag, ska bedömningsperioden för prövningen av lämpligheten förlängas med efter det att ett beslut i ärendet om godkännande av holdingföretaget har meddelats. ska i ärenden om godkännande av ett holdingföretag fatta beslut från det att en ansökan tagits emot, om beslutet innebär att ansökan avslås eller från det att ansökan tagits emot, om beslutet innebär att godkännande beviljas. Om en ansökan om godkännande är ofullständig ska ett beslut i stället fattas från det att en fullständig ansökan tagits emot, dock senast från det att ansökan tagits emot. ska i ärenden om undantag från kravet på godkännande fatta beslut från det att en ansökan tagits emot. Samordning i gränsöverskridande fall Enligt regeringens förslag ska , om den är samordnande tillsynsmyndighet, och den behöriga myndigheten i holdingföretagets hemland, och en ansökan avser ett holdingföretag som är etablerat i ett annat land inom EES, fatta ett gemensamt beslut om godkännande eller undantag från kravet på godkännande. ska då lämna en bedömning av ansökan till den behöriga myndigheten och meddela det gemensamma beslutet. Om inte är samordnande tillsynsmyndighet och en ansökan avser ett holdingföretag som är etablerat i , ska inspektionen och den samordnande tillsynsmyndigheten fatta ett gemensamt beslut om godkännande eller undantag från kravet på godkännande. Om en ansökan avser ett blandat finansiellt holdingföretag ska det gemensamma beslutet föregås av samtycke från samordnaren av den särskilda tillsynen av konglomeratet. Om ett gemensamt beslut inte kan fattas ska ärendet hänskjutas till Europeiska bankmyndigheten, när det gäller ett finansiellt holdingföretag eller Europeiska bankmyndigheten eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, när det gäller ett blandat finansiellt holdingföretag. Om är samordnande tillsynsmyndighet ska inspektionen därefter fatta ett beslut i överensstämmelse med Europeiska bankmyndighetens eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens beslut. Ärendet ska inte få hänskjutas till Europeiska bankmyndigheten eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten efter det att tidsfristen har löpt ut eller ett gemensamt beslut har fattats. Krav på intermediära moderföretag inom EES Regeringen föreslår att en grupp ska etablera ett intermediärt moderföretag inom EES om – moderföretaget i gruppen är etablerat i ett land utanför EES – det i gruppen finns minst två institut inom EES, varav åtminstone ett i – det totala värdet på gruppens tillgångar inom EES uppgår till motsvarande . Ett intermediärt moderföretag ska vara ett inom EES – godkänt finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag eller – auktoriserat kreditinstitut eller, om det inom gruppen inte finns ett sådant institut, ett auktoriserat värdepappersföretag som omfattas av regelverket om krishantering. Tillämpningen av kraven på gruppnivå Regeringen föreslår att det för varje konsoliderad situation ska finnas ett ansvarigt företag. Med ansvarigt företag ska avses ett moderinstitut inom EES ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som har godkänts ett institut som är ett dotterföretag till ett finansiellt moderholdingföretag inom EES eller blandat finansiellt moderholdingföretag inom EES och som har medgetts undantag från kravet på godkännande, och är dotterföretag och ett kreditinstitut och som ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls ett institut, ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som tillfälligt ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls. Ett moder- eller dotterföretag som står under tillsyn ska införa styrformer, processer och rutiner om riskhantering och genomlysning i sina dotterföretag som inte omfattas av kapitaltäckningsdirektivet. Sådana dotterföretag ska uppfylla kraven på individuell nivå. En ansökan om att dotterföretag ska undantas från det kravet ska ges in till det ansvariga institutet. Regeringen föreslår att ska utöva tillsyn över att de gruppbaserade kraven är uppfyllda om moderföretaget är ett kreditinstitut moderföretaget är ett värdepappersbolag och inget av dess dotterföretag är ett kreditinstitut ett utländskt värdepappersföretag inom EES är moderföretag till ett kreditinstitut och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom EES med en större total balansomslutning ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag inom EES är moderföretag till ett institut ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag inom EES är moderföretag till två eller flera institut och ett av instituten är ett kreditinstitut och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom EES ett av instituten är ett kreditinstitut och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom EES med en större balansomslutning eller ett av instituten är ett värdepappersbolag och det i den konsoliderade situationen inte finns något – motsvarande utländskt företag inom EES med en större balansomslutning eller – kreditinstitut eller motsvarande utländskt företag inom EES eller konsolidering krävs enligt tillsynsförordningen och – ett kreditinstitut har den största balansomslutningen av motsvarande företag inom EES, eller – ett värdepappersbolag har den största balansomslutningen av motsvarande företag inom EES och det inte finns något kreditinstitut eller motsvarande utländskt företag inom EES. Punkterna 3, 5 b och c och 6 ska dock inte gälla om en annan behörig myndighet utövar tillsyn på individuell nivå över minst två utländska företag i den konsoliderade situation och summan av de totala balansomslutningarna för de utländska företagen är högre än för det svenska företaget. Även om en annan behörig myndighet ska utöva tillsyn över att de gruppbaserade kraven uppfylls enligt artikel 111.1 tredje stycket, 111.3 b eller c eller 111.4 i kapitaltäckningsdirektivet, ska utöva sådan tillsyn om inspektionen på individuell nivå ska utöva tillsyn över minst två kreditinstitut respektive värdepappersbolag i den konsoliderade situationen och summan av de totala balansomslutningarna för dessa är högre än de för motsvarande utländska företag inom ett och samma land inom EES. De gemensamma besluten om särskilda kapitalbas- och likviditetskrav ska omfatta underrättelser om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven, och det gemensamma beslutet om särskilda likviditetskrav ska fattas . Lämplighetskrav för ägare och ledning Regeringen föreslår att om har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska inspektionen särskilt kontrollera att kreditinstituts och värdepappersbolags ägare och ledning uppfyller lämplighetskraven. Om den som ingår i ledningen av ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag inte uppfyller kraven, ska få besluta att en sådan person inte längre får vara styrelseledamot eller verkställande direktör. ska då få utse en ersättare. Ersättarens uppdrag ska gälla till dess att företaget utsett en ny styrelseledamot eller verkställande direktör. Samarbete och utbyte av information Regeringen föreslår att och ska, i den utsträckning som följer av EU-medlemskap, samarbeta och utbyta information med varandra, med motsvarande myndigheter inom EES och med Europeiska bankmyndigheten. ska samarbeta och utbyta information med de offentliga organ inom EES som avses i artikel 56 första stycket h i kapitaltäckningsdirektivet. ska, i den utsträckning som det följer av artikel 58 a i kapitaltäckningsdirektivet, få samarbeta och utbyta information med , , Banken för internationell betalningsutjämning och Rådet för finansiell stabilitet. Vidare föreslår regeringen att när är samordnande tillsynsmyndighet ska inspektionen övervaka att finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag uppfyller förutsättningarna för godkännande eller för att undantas från kraven på godkännande. Regeringen föreslår att ska besluta att ett institut utöver den kapitalbas som krävs enligt tillsynsförordningen ska uppfylla ett särskilt kapitalbaskrav för risken för alltför låg bruttosoliditet och andra risker. Det ska gälla om – något av kraven om soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, proportionalitet, styrelsens ansvar och riktlinjer och instruktioner inte är uppfyllt och det inte är sannolikt att någon annan åtgärd är tillräcklig för att komma till rätta med bristen inom rimlig tid – ett särskilt kapitalbaskrav är nödvändigt för att täcka risker som institutet är eller kan bli exponerat för – det är sannolikt att institutet inte längre kommer att uppfylla sina skyldigheter om soliditet och likviditet, riskhantering, genomlysning, proportionalitet, styrelsens ansvar och riktlinjer och instruktioner – institutet vid upprepade tillfällen låtit bli att följa en underrättelse om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven eller – det i övrigt har framkommit omständigheter som inger betänkligheter från tillsynssynpunkt. Ett beslut om ett särskilt kapitalbaskrav ska vara skriftligt och fattas i samband med en översyn och utvärdering av institutet. Möjligheten att besluta om ett särskilt kapitalbaskrav för risker som institutet utsätter det finansiella systemet för ska tas bort. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om omständigheter som ska beaktas när det särskilda kapitalbaskravet fastställs. Vidare föreslår regeringen att ett särskilt kapitalbaskrav för risken för alltför låg bruttosoliditet ska uppfyllas med primärkapital. Ett särskilt kapitalbaskrav för andra risker ska till minst tre fjärdedelar uppfyllas med primärkapital, varav minst tre fjärdedelar ska bestå av kärnprimärkapital. ska i ett enskilt fall få bestämma att ett särskilt kapitalbaskrav ska uppfyllas med en större andel primärkapital eller kärnprimärkapital om inspektionen anser att det är nödvändigt. Den kapitalbas som används för att uppfylla ett särskilt kapitalbaskrav för risken för alltför låg bruttosoliditet ska inte få användas för att uppfylla kravet på en bruttosoliditetsgrad, uppfylla kravet på en bruttosoliditetsbuffert för globalt systemviktiga institut eller följa en underrättelse om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven om den avser risken för alltför låg bruttosoliditet. Den kapitalbas som används för att uppfylla ett särskilt kapitalbaskrav för andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet ska inte få användas för att uppfylla de riskbaserade kapitalkravsrelationerna uppfylla det kombinerade buffertkravet eller följa en underrättelse om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven om den avser andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet. Ett institut ska enligt regeringens förslag inom ramen för sin riskhantering fastställa tillräckliga kapitalbasnivåer. I samband med en översyn och utvärdering av ett institut ska bestämma lämpliga kapitalbasnivåer för institutet. Inspektionen ska underrätta institutet om skillnaden mellan dessa nivåer och kapitalbaskraven. Den kapitalbas som används för att följa en underrättelse som avser att hantera risken för alltför låg bruttosoliditet ska inte få användas för att uppfylla kravet på en bruttosoliditetsgrad, ett särskilt kapitalbaskrav för risken för alltför låg bruttosoliditet eller kravet på bruttosoliditetsbuffert för globalt systemviktiga institut. Den kapitalbas som används för att följa en underrättelse som avser andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet ska inte få användas för att uppfylla de riskbaserade kapitalkravrelationerna, ett särskilt kapitalbaskrav som beslutats för andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet eller det kombinerade buffertkravet. Regeringen föreslår att ska underrätta och berörda utländska resolutionsmyndigheter om ett beslut om ett särskilt kapitalbaskrav och om en underrättelse om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven samt om inspektionens beslut om ett särskilt likviditetskrav inte längre ska täcka de risker som ett institut utsätter det finansiella systemet för. Regeringen föreslår att institut ska ha ett kärnprimärkapital som motsvarar det kombinerade buffertkravet utöver det krav på kärnprimärkapital som följer av – de riskbaserade kapitalkravrelationerna – ett beslut om ett särskilt kapitalbaskrav för andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet och – en underrättelse om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalkraven för andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet. Institut ska inte få använda kärnprimärkapital som används för att uppfylla det kombinerade buffertkravet för att uppfylla de riskbaserade komponenterna i – kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för globala systemviktiga institut och icke EU-baserade systemviktiga institut i tillsynsförordningen och – fastställandet av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Kapitalbuffertar för systemviktiga institut Regeringen föreslår att begränsningen till av ett instituts totala riskvägda exponeringsbelopp i fråga om kapitalbufferten på gruppnivå för globalt systemviktiga institut ska tas bort. Kapitalbufferten för övriga systemviktiga institut ska få fastställa till högst av institutets totala riskvägda exponeringsbelopp. En sådan kapitalbuffert ska dock få fastställas till om underrättat Europeiska kommissionen och kommissionen godkänt åtgärden.