bet · H701JuU19 · 2020-02-14 00:00:00 — Om den finner att det saknats sådana skäl, ska de uppgifter som lästs av eller tagits upp inte få användas i en brottsutredning till nackdel för den som har omfattats av åtgärden eller för någon annan som uppgifterna avser. I ett tillstånd till hemlig dataavläsning ska det enligt regeringens förslag anges vilken tid tillståndet avser, vilket avläsningsbart informationssystem det avser, vilken typ av uppgift som får läsas av eller tas upp, villkor för att tillgodose intresset av att enskildas personliga integritet inte kränks i onödan och, vid en åtgärd som gäller rumsavlyssningsuppgifter, vem som är skäligen misstänkt för brottet. Om ansökan gäller kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter ska det även anges vilken plats tillståndet gäller. Om tillståndet är förenat med ett tillträdestillstånd ska det anges i beslutet. Tiden för tillståndet får inte bestämmas längre än nödvändigt. När det gäller tid som infaller efter beslutet får inte tiden överstiga en månad för beslutet. Beslut i frågor om hemlig dataavläsning ska få verkställas . Om det inte längre finns skäl för ett tillstånd till hemlig dataavläsning, ska den som ansökt om åtgärden eller domstolen häva beslutet. Genomförande av hemlig dataavläsning När tillstånd till hemlig dataavläsning har lämnats ska de verkställande myndigheterna få använda de tekniska hjälpmedel som behövs för avläsning och upptagning. Med tekniska hjälpmedel avses enligt propositionen både hårdvara och programvara. De tekniska hjälpmedlen kan vara fysiskt placerade i informationssystemet eller, när det är fråga om avläsning av uppgifter i informationssystem som t.ex. ett internetbaserat användarkonto, utgöras av datorer hos den brottsbekämpande myndigheten som utför avläsningen efter inloggning på kontot. Det kan också gälla t.ex. programvara eller funktioner som redan finns i informationssystemet, såsom gps, kamera eller mikrofon för att kunna läsa av eller ta upp plats-, kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter, eller programvara som den brottsbekämpande myndigheten placerar i systemet för att hemlig dataavläsning ska kunna genomföras. Om det är nödvändigt ska systemskydd få brytas eller kringgås och tekniska sårbarheter utnyttjas. Enligt regeringens förslag ska verkställighetstekniken vid hemlig dataavläsning inte ingå i domstolarnas tillståndsprövning. Regeringen konstaterar att reglerna kring de befintliga hemliga tvångsmedlen är utformade på så sätt att domstolen inte särskilt prövar vilka verkställighetsmetoder som ska användas trots att bestämmelserna är teknikneutralt utformade. Domstolen ska däremot pröva om de lagliga förutsättningarna för åtgärderna är uppfyllda, och vid verkställighet är de brottsbekämpande myndigheterna skyldiga att följa grundläggande principer om ändamål, behov och proportionalitet. Regeringen framhåller även att användningen av hemlig dataavläsning kommer att vara föremål för tillsyn. Det finns enligt regeringen inte heller något som hindrar att domstolen ställer frågor om verkställighetsteknik i syfte att kunna utforma eventuella villkor för att tillgodose intresset av att enskildas integritet inte kränks i onödan. Som redogjorts för ovan måste staten vid användning av hemliga tvångsmedel respektera vissa grundläggande mänskliga rättigheter. Regeringen skriver i propositionen att en viktig komponent i detta är att införa ett integritetsstärkande ramverk kring reglerna om hemliga tvångsmedel som reglerar överskottsinformation, granskning, bevarande och förstörande av upptagningar och uppteckningar samt underrättelse till enskild. Regeringen anser även att bör utses att vara tillsynsmyndighet över användningen av hemlig dataavläsning. Enligt regeringen behövs det inte några författningsändringar för att nämnden ska ha befogenhet att utöva tillsyn eftersom det redan anges i lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet att nämnden ska utöva tillsyn över hemlig tvångsmedelsanvändning, vilket begrepp kommer att omfatta hemlig dataavläsning. Däremot föreslår regeringen att det införs en bestämmelse om att den domstol som har beslutat i frågor om hemlig dataavläsning skyndsamt ska underrätta nämnden om beslutet. Regeringen bedömer också att uppgifter om myndigheternas användning av hemlig dataavläsning bör redovisas i regeringens årliga skrivelse till om användningen av hemliga tvångsmedel. Regeringen framhåller att den brottslighet som enligt förslagen i propositionen ska omfattas av reglerna om hemlig dataavläsning inte sällan är av gränsöverskridande natur. Vissa brottsutredningar förutsätter mer eller mindre rättsligt samarbete med andra stater, t.ex. vid grov narkotikabrottslighet, människohandel och terroristbrottslighet. Även i utredningar av mer nationell brottslighet kan det enligt regeringen behövas bistånd utomlands, t.ex. om bevisningen finns i en annan stat. I detta samarbete används hemliga tvångsmedel vid allvarlig brottslighet. Regeringen betonar att en given utgångspunkt är att all brottslighet – såväl nationell som internationell – ska bekämpas. De utredningsåtgärder som är möjliga att vidta i vid allvarlig brottslighet ska svenska åklagare kunna begära att de vidtas i en annan stat. På samma sätt ska utländska åklagare kunna begära att en motsvarande åtgärd vidtas i . Mot den bakgrunden föreslår regeringen att bestämmelser om hemlig dataavläsning ska införas i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål och i lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder. I propositionen anges vidare att Utredningen om hemlig dataavläsning har bedömt att det finns starka skäl att nyansera den svenska hållningen när det gäller vad territorialitetsprincipen vid exekutiv jurisdiktion innebär för elektroniskt lagrade uppgifter. Med exekutiv jurisdiktion avses rätten att verkställa åtgärder och förverkliga beslut som fattats inom ramen för lagstiftning och rättsskipning. När det gäller exekutiv jurisdiktion är utgångspunkten i folkrätten att det råder ett förbud för stater att vidta verkställighetsåtgärder på andra staters territorier, t.ex. att använda hemliga tvångsmedel där. Detta är ett utflöde av den s.k. territorialitetsprincipen. Elektroniska uppgifter kan finnas lagrade i flera stater eller ständigt vara på väg mellan stater. I många fall är det inte ens för den som tillhandahåller en internettjänst möjligt att klargöra var uppgifterna finns i varje givet ögonblick. När detta trots allt är möjligt kan förhållandena ändras . Den svenska hållningen har varit att om uppgifter lagras elektroniskt på annan plats än i eller om det är okänt var uppgifterna lagras så saknar svenska brottsbekämpande myndigheter jurisdiktion. Regeringen konstaterar att frågan om hur man ska hantera åtkomst av uppgifter som lagras utanför den egna jurisdiktionen eller när det inte är känt var uppgifterna lagras har diskuterats inom EU. Anledningen till att frågan diskuteras internationellt är den ökade globaliseringen och att frågan inte anses kunna lösas av enskilda stater var för sig. Regeringen bedömer att frågan om hur territorialitetsprincipen vid exekutiv jurisdiktion bör tolkas bäst tas om hand inom ramen för det internationella samarbetet eller på annat lämpligt sätt. Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att frågan om den svenska tolkningen av territorialitetsprincipen vid exekutiv jurisdiktion i förhållande till elektroniskt lagrade uppgifter bör ändras inte kan tas om hand inom ramen för detta lagstiftningsprojekt. Regeringen föreslår att lagen om hemlig dataavläsning ska träda i kraft och tidsbegränsas att gälla t.o.m. . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . I propositionen anförs att de brottsbekämpande myndigheterna kommer att behöva att förbereda sig för tillämpningen av hemlig dataavläsning. Det är dock enligt regeringen angeläget att reglerna träder i kraft . I kommittémotion 2019/20:3451 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att ska avslå regeringens proposition. Motionärerna anser att nyttan av hemlig dataavläsning inte är tillräckligt stor för att motivera ett sådant ingrepp i den personliga integriteten som tvångsmedlet innebär. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:3475 yrkande 1 att det finns starka skäl att på nytt utreda frågan om platskrav vid avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- och rumsavlyssningsuppgifter. Motionärerna hänvisar bl.a. till att regeringens förslag inte tillräckligt beaktar de förutsättningar som det nya tvångsmedlet innebär. Platskravet medför t.ex. vissa problem när hemlig dataavläsning sker genom övervakning eller avlyssning av en mobiltelefon, eftersom den är i rörelse. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:3471 yrkande 2 att det platskrav som regeringen föreslår vid avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- och rumsavlyssningsuppgifter kommer att komplicera användningen av hemlig dataavläsning för de rättsvårdande myndigheterna. Motionärerna anser därför att tvångsmedlen bör knytas till en person i stället för en plats. Hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen I kommittémotion 2019/20:3471 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att hemlig dataavläsning ska få beviljas om åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i inhämtningslagen. Enligt motionärerna behövs det inte ett skarpare krav för hemlig dataavläsning än vad som föreskrivs i den lagen. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:3475 yrkande 3 att det bör utredas om åtgärden bör vara av synnerlig vikt eller av särskild vikt för att hemlig dataavläsning ska få beviljas i inhämtningslagsfallen. Förbud mot hemlig dataavläsning i vissa fall m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:3475 yrkande 2 att förbudet mot hemlig dataavläsning som avser ett avläsningsbart informationssystem som används av präster inom trossamfund eller av dem som har motsvarande ställning inom sådana samfund i verksamhet för bikt eller enskild själavård ska tas bort. Det finns enligt motionärerna skäl att anta att det i vissa fall kan finnas behov av hemliga tvångsmedel på sådana platser som omfattas av förbudet. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2019/20:3471 yrkande 3 att regeringen bör återkomma till med ett förslag som tar hänsyn till de invändningar som bl.a. har i fråga om beslut om tillträdestillstånd. menar exempelvis att ett beslut om hemlig dataavläsning ska innebära ett generellt tillträde till vissa typer av platser som annars skyddas mot intrång, t.ex. fordon och allmänna förvaringsutrymmen. Alternativt skulle åklagaren kunna fatta beslutet. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:3475 yrkande 4 att det genom lagstiftning bör klargöras hur territorialitetsprincipen ska tillämpas vid exekutiv jurisdiktion i förhållande till elektroniskt lagrade uppgifter. har yttrat sig över propositionen. Yttrandet har begränsats till att avse frågor om skyddet för den personliga integriteten. I yttrandet anför bl.a. följande: Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att den enskildes personliga integritet värnas. Lagförslag bör föregås av en noggrann analys av förslagets konsekvenser för den personliga integriteten, och en avvägning måste göras mellan integritetsskyddsintresset och det intresse som motiverar lagförslaget. En inskränkning av skyddet för den personliga integriteten får inte gå längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett den. Syftet med regeringens förslag om hemlig dataavläsning är att ge de brottsbekämpande myndigheterna bättre och effektivare möjligheter att förhindra och utreda allvarlig brottslighet. Detta ska ske genom att berörda myndigheter får ta del av information som inte är tillgänglig. Hemlig dataavläsning innebär att de brottsbekämpande myndigheterna får möjlighet att i hemlighet samla in uppgifter om och kartlägga enskilda. Förslaget innebär därmed enligt utskottets mening ett väsentligt intrång i den enskildes personliga integritet. För att förslaget ska kunna godtas krävs att det finns ett så stort behov av hemlig dataavläsning att fördelarna med tvångsmedlet är proportionerliga i förhållande till detta intrång. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen utförligt redogör för dels sina överväganden när det gäller förslagets konsekvenser för den personliga integriteten, dels den avvägning som har gjorts mellan integritetsskyddsintresset och intresset av att förbättra möjligheterna att bekämpa och lagföra allvarliga brott med hjälp av hemlig dataavläsning. Härutöver lämnas i propositionen ett antal förslag som är ägnade att så långt som möjligt stärka den enskildes rättssäkerhet och integritetsskydd, såsom att tillstånd till hemlig dataavläsning ska beslutas av domstol, att det ska råda förbud mot hemlig dataavläsning på vissa platser och för vissa yrkeskategorier samt att Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn ska omfatta även hemlig dataavläsning. Utskottet noterar också att hemlig dataavläsning enligt förslaget ska införas genom en särskild, tidsbegränsad lag. I sammanhanget vill utskottet, i likhet med Lagrådet, framhålla vikten av att ges förutsättningar för en effektiv tillsyn och av att det görs en ingående utvärdering av behovet, nyttan och proportionaliteten av hemlig dataavläsning innan det fattas beslut om huruvida den tillfälliga lagstiftningen ska förlängas eller permanentas. Härutöver vill utskottet understryka vikten av de bevis- och proportionalitetskrav som syftar till att begränsa intrång i den personliga integriteten för andra personer än den som är misstänkt för allvarlig brottslighet. Utifrån de utgångspunkter som har att beakta har utskottet sammantaget inget att invända mot att propositionen bifalls och att motion 2019/20:3451 (V) avslås. För en effektiv brottsbekämpning är det i vissa fall nödvändigt att myndigheterna har tillgång till hemliga tvångsmedel. Användningen av hemliga tvångsmedel medför emellertid inskränkningar i grundläggande rättigheter som skyddas av regeringsformen och . Införandet av nya tvångsmedel bör därför föregås av noggranna överväganden där brottsbekämpningens effektivitet vägs mot den personliga integriteten. Regeringens förslag innebär att de brottsbekämpande myndigheterna får möjlighet att vid misstanke om allvarlig brottslighet använda ett nytt hemligt tvångsmedel – hemlig dataavläsning. Utskottet konstaterar att regeringen har gjort en utförlig analys av behovet av åtgärden, åtgärdens förväntade effektivitet och nytta samt de risker för den personliga integriteteten som förslaget kan förväntas medföra. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns ett behov av att införa hemlig dataavläsning som ett nytt hemligt tvångsmedel och att åtgärden kan förväntas leda till bättre och effektivare möjligheter att ta del av information som inte är tillgänglig. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att de positiva effekter som förslaget får i form av att försvåra de kriminellas verksamhet klart överväger de negativa effekter som det får i form av integritetsinskränkningar mot den som blir föremål för åtgärden. Mot denna bakgrund, och med beaktande av att hemlig dataavläsning alltid ska prövas av domstol som ska underrätta om beslutet, anser utskottet att den föreslagna lagstiftningen är väl avvägd. , som har yttrat sig över regeringens lagförslag i fråga om skyddet för den personliga integriteten, har inte heller haft något att invända mot att propositionen bifalls. Sammantaget anser utskottet att bör bifalla regeringens lagförslag och avslå motion 2019/20:3451 (V). När det gäller kravet på en bestämd plats vid avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- eller rumsavlyssningsuppgifter konstaterar utskottet att regeringen i propositionen framhåller att platskravet är viktigt för att kunna bedöma det förväntade integritetsintrånget. Utskottet gör ingen annan bedömning och är därför inte berett att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som föreslås i motionerna 2019/20:3471 (KD) yrkande 2 och 2019/20:3475 (SD) yrkande 1. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att det vid hemlig dataavläsning i inhämtningslagsfallen bör krävas att åtgärden är av synnerlig vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka den brottsliga verksamheten. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:3471 (KD) yrkande 1 och 2019/20:3475 (SD) yrkande 3. Även i frågan om förbud mot hemlig dataavläsning som avser vissa avläsningsbara informationssystem och vissa platser anser utskottet att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande om att ta bort vissa delar av detta förbud som föreslås i motion 2019/20:3475 (SD) yrkande 2. När det gäller tillträdestillstånd noterar utskottet att åklagare enligt regeringens förslag ska ha rätt att under vissa förutsättningar fatta interimistiska beslut. Om tillfälle till verkställighet plötsligt uppkommer kommer det alltså att finnas möjlighet att snabbt få ett interimistiskt tillträdestillstånd. Mot den bakgrunden ställer sig utskottet även i denna del bakom förslagen i propositionen. Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3471 (KD) yrkande 3. Utskottet konstaterar slutligen att frågan om hur territorialitetsprincipen bör tolkas vid exekutiv jurisdiktion har uppmärksammats av regeringen och att det förs internationella diskussioner. Det saknas därför anledning för utskottet att nu ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed även motion 2019/20:3475 (SD) yrkande 4. I propositionen, som överlämnades till , föreslår regeringen att den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft . Med hänsyn till den korta tid som återstår till dess föreslår utskottet att lagarna i stället ska träda i kraft . Till följd därav föreslår utskottet att den nya lagen om hemlig dataavläsning ska upphöra att gälla vid utgången av . Hemlig dataavläsning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2019/20:3451 av m.fl. (V) och avslår proposition 2019/20:64 punkterna 1–6. Jag ser med stor oro på den utveckling som skett och som lett till att vi börjar närma oss ett övervakningssamhälle. Frågor om personlig integritet och mänskliga rättigheter får gång på gång stå tillbaka. Varje inskränkning har motiverats utifrån skenbart goda syften som effektivare brottsbekämpning och ett generellt ökat skydd för invånarna. Sammantaget framstår dock helheten av snart två decenniers skärpta lagar när det gäller t.ex. kamerabevakning, hemliga tvångsmedel, signalspaning, utlänningskontroll och åtgärder i syfte att hindra terrorism som illavarslande. Varje inskränkning som godtas tenderar att bana väg för ännu fler och mer ingripande skärpningar. Argument i stil med att den som har ett rent samvete inte har något att frukta riskerar att bli urvattnade floskler ju fler inskränkningar av den personliga integriteten som accepteras. Konsekvenserna för samhällsklimatet och demokratin på lång sikt är svåra att överblicka. Enligt min mening måste samtliga redan genomförda, föreslagna och kommande åtgärder som syftar till att bekämpa terrorism, våldsbejakande extremism och annan grov kriminalitet bedömas som en helhet. Frågan är om dessa åtgärder sammantaget är proportionella i förhållande till syftet och om de är effektiva för att uppnå målet. Jag gör, i motsats till regeringen, bedömningen att nyttan av hemlig dataavläsning inte är tillräckligt stor för att motivera ett sådant ingrepp i den personliga integriteten som tvångsmedlet innebär. Nedan redovisas några av de viktigaste skälen till det. Det är tveksamt om hemlig dataavläsning kommer att vara en tillräckligt effektiv metod. Metoden är dyr och innebär i praktiken att staten kommer att installera ett virusliknande program som placeras genom trojaner i människors telefoner och datorer. Tanken är att hemlig dataavläsning ska ge en möjlighet att läsa av information innan den krypteras. Vissa appar kommer dock sannolikt att omöjliggöra detta. Vidare är tillfället då det är möjligt att installera en trojan i ett kommunikationsmedel näst intill obefintligt. När trojanen väl är placerad är möjligheten att komma åt information i olika appar eller mejl som lagras på servrar eller i ett molnbaserat system högst begränsad. Att läsa av krypterad information kommer även i fortsättningen att vara en stor utmaning eftersom krypteringen sker via nycklar. Regeringen har inte aviserat att staten ska framställa en huvudnyckel för kryptering, vilket skulle vara mycket oroande eftersom mycket av privatpersoners kommunikation sker krypterat. Vidare byter kriminella nätverk självfallet mobiltelefoner ofta, installerar mjukvara för kryptering eller använder olika former av mobiltelefoner med förinställda krypteringsverktyg, allt för att kunna kommunicera utan myndigheternas vetskap. Det finns inget som tyder på att de kriminella nätverken kommer att sluta anpassa sina kommunikationsmetoder efter rådande lagstiftning. Regeringens förslag innebär att själva verkställighetstekniken inte ska ingå i domstolsprövningen vid tillståndsgivning för hemlig dataavläsning. Detta är en brist, vilket även () påtalar i sitt remissvar. SIN menar att de verkställande myndigheterna genom förslaget får stor frihet att själva avgöra vilka tekniska hjälpmedel som ska användas vid verkställigheten. Detta gör att det är oklart hur rättssäkerheten för enskilda ska garanteras. SIN anser att domstolen måste ha möjlighet att ange villkor för att enskildas personliga integritet inte ska kränkas i onödan. Därför bör verkställighetstekniken ingå i domstolsprövningen. Även Datainspektionen lyfter i sitt remissvar fram att domstolen måste veta vilka tekniska åtgärder som ska genomföras för att kunna göra en fullständig nödvändighets- och proportionalitetsbedömning. Att SIN föreslås utöva tillsyn över de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemlig dataavläsning räcker enligt min mening inte för att garantera rättssäkerheten för enskilda vid verkställighet. Ett stort problem med förslaget är slutligen att regeringen gör bedömningen att utgångspunkten för hemlig dataavläsning bör vara de krav som gäller för det bakomliggande hemliga tvångsmedlet enligt redan gällande lag. I stället för att prova förutsättningarna att använda hemlig dataavläsning för varje enskilt brott för sig utifrån rättsliga principer om proportionalitet, ändamålsenlighet och effektivitet gör regeringen bedömningen att hemlig dataavläsning i huvudsak bara är en ny metod för att komma åt information som det redan är tillåtet att samla in med gällande tvångsmedelslagstiftning. Jag anser att hemlig dataavläsning är så pass integritetskränkande att detta synsätt inte låter sig förenas med gällande rättsliga principer. Enligt min mening skulle det möjligen vara rimligt att använda hemlig dataavläsning vid vissa av de allra grövsta brotten, men eftersom varken utredningen eller regeringen har gjort någon prövning av behovet vid varje brott för sig kan jag inte avgöra om så är fallet. Det är dock positivt att den föreslagna lagen är tidsbegränsad, och jag förväntar mig en noggrann utredning av nyttan, behovet och proportionaliteten i samband med den fortsatta hanteringen. Jag anser att bör avslå regeringens proposition. Platskrav, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3471 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3475 av m.fl. (SD) yrkande 1. Det platskrav som regeringen föreslår vid avläsning eller upptagning av kameraövervaknings- och rumsavlyssningsuppgifter kommer att komplicera användningen av hemlig dataavläsning för de rättsvårdande myndigheterna eftersom förslaget inte tillräckligt beaktar de förutsättningar som det nya tvångsmedlet innebär.