bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och låneramar samt om godkännande av investeringsplaner. Utskottet avstyrker vidare ett motionsförslag om det transportpolitiska målet. har genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22. I betänkandet redovisar utskottet sitt ställningstagande till vissa resultat och hur resultatet redovisas. I betänkandet finns fem särskilda yttranden (M, SD, C, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 13 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Regeringens hantering av tillkännagivanden Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 1.Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (C) 2.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (M) 3.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (SD) 4.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (V) 5.Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 2 Anslaget 1:1 Fördelning på anslagsposter Tabell 3 Investeringsplan för Tabell 4 Beräknad låneskuld 2020–2022 för projekt som med godkännande finansieras med lån Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 6 Anslaget 1:2 fördelning på anslagsposter Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Tabell 9 Investeringsplan för 2021–2023 Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Tabell 11 Investeringsplan för 2021–2023 Tabell 12 Budgetförslag för internationell tågtrafik Tabell 13 Budgetförslag för lån till körkort Tabell 14 Budgetförslag för informationssamhället Tabell 15 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 16 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Tabell 17 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 18 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 2020/21:3168 av m.fl. (C) yrkande 1. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 22 punkt 9 och avslår motionerna 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 35 och 78, 2020/21:3144 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2020/21:3195 av m.fl. (V), 2020/21:3363 av m.fl. (SD), 2020/21:3470 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 och 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 6. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 51 , 2. besluta om en kredit i för att tillgodose Transportstyrelsens behov av rörelsekapital som uppgår till högst , 3. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 22 punkterna 1, 2 och 10. c) Godkännande av investeringsplaner godkänner investeringsplanen för –2023 som en riktlinje för investeringar och investeringsplanen för flygtrafikledning –2023 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 22 punkterna 5 och 7. d) Övriga bemyndiganden 1. bemyndigar regeringen att utvidga ändamålet för den låneram disponerar till att även omfatta betalningar av inkomstskatt, 2. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 3. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 4. fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 22 punkterna 3, 4, 6 och 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V)*, (C), (KD)*, (S), (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (M)*, (SD)*, (S), (S), (L), (SD)*, (MP) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilagorna 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Utskottet har även gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 som redovisas i bilaga 4 i detta betänkande. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer om (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår trafikutskottet för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Analysen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet disponeras så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i budgetpropositionen. Därefter behandlas de förslag i propositionen och de motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 22. Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att analysera och utreda om regeringens transportpolitiska mål klarar kriser som slår hårt mot mobilitet och transporter. Utskottet hänvisar bl.a. till den resultatuppföljning som har genomförts och till att utskottet med anledning av denna påtalar att det skulle vara värdefullt med en redovisning från regeringen om hur indikatorn samhällsekonomisk effektivitet har utvecklats , inte minst i ljuset av den pågående pandemin. Jämför särskilt yttrande 1 (C). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I området transportpolitik ingår infrastruktur- och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar områdena övergripande frågor om digitalisering och informationsteknik (digitaliseringspolitik), inklusive digitalisering och it inom offentlig förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken gav regeringen i uppdrag att se över de transportpolitiska preciseringarna och lämna förslag till indikatorer för att följa upp de transportpolitiska målen respektive föreslå transportpolitiska preciseringar om trafiksäkerhet. Utgångspunkten i Trafikanalys arbete var att indikatorerna skulle beskriva transportsystemets tillstånd, utvecklingsinriktning och utvecklingstakt, vara välmotiverade ur ett helhetsperspektiv, begränsade till antalet och uppföljningsbara samt i den mån det är lämpligt vara trafikslagsövergripande. Trafikanalys har redovisat uppdragen och regeringen har haft Trafikanalys redovisning som utgångspunkt för sin beskrivning av transportsystemet i budgetpropositionen. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Dessutom har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Utöver detta har regeringen i propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för fastställt målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter EU ETS) ska minska med jämfört med . fattade beslut om målet (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I budgetpropositionen meddelar regeringen att detta mål ska användas som ett etappmål till hänsynsmålet. Resultatbedömning av målen för transportpolitiken Transportpolitikens övergripande mål – samhällsekonomisk effektivitet Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Indikatorn för transportpolitikens övergripande mål är samhällsekonomisk effektivitet. Transportförsörjning i hela landet och långsiktig hållbarhet följs upp med indikatorerna för funktionsmålet och hänsynsmålet. Regeringens bedömning är att transportförsörjningen ännu inte är samhällsekonomiskt effektiv. I propositionen framhåller regeringen att det för flera transportsätt fortfarande finns externa kostnader som inte betalas av transportköparen och att det är svårt att åstadkomma en effektiv prissättning. I propositionen gör regeringen bedömningen att tillgängligheten i transportsystemet har förbättrats något . Regeringen pekar bl.a. på att transportsystemets standard och tillförlitlighet har förbättrats, bl.a. när det gäller punktlighet för såväl gods- som persontransporter på järnväg. Investeringar och underhåll har bidragit till att öka tillgängligheten. finns det enligt regeringen betydande variationer både i tillgänglighet till gods- och persontransporter, bl.a. mellan olika delar av landet, och i hur företag i internationella studier värderar transportinfrastrukturens kvalitet. Regeringen bedömer också att transportsystemets användbarhet för olika grupper i stort sett var oförändrad 2019 jämfört med föregående år. I propositionen framhålls vidare att kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktions-nedsättning har förbättrats eftersom stationer och hållplatser har tillgänglighetsanpassats , men i vilken omfattning är osäkert. De mått som beskriver användbarheten för kvinnor och män visar på små förändringar. Dock minskade kvinnors representation i beslutande organ inom transportområdet jämfört med . Regeringen bedömer att resultatet för indikatorn för transportbranschens villkor är i stort sett oförändrat från föregående år. Hänsynsmålet – säkerhet, miljö och hälsa Av propositionen framgår att det transportpolitiska etappmålet för trafik-säkerhet i vägtrafik ser ut att vara inom räckhåll, när det gäller både antalet omkomna och antalet allvarligt skadade. När det gäller utvecklingen för antalet omkomna i bantrafiken, yrkessjöfarten, fritidssjöfarten och luftfarten går denna i rätt riktning. Antalet allvarligt skadade kan inte mätas på ett jämförbart sätt i alla delar av transportsystemet, men regeringen gör bedömningen att utvecklingen fortsätter åt rätt håll. Minskningen av växthusgasutsläpp från transporter fortsatte , men regeringen betonar att minskningstakten behöver öka kraftigt för att klimatmålen ska nås. Energieffektiviteten för såväl persontransporter på väg som med luftfart förbättrades , uttryckt i energianvändning per personkilometer. fortsatte den genomsnittliga energieffektiviteten hos nya personbilar att förbättras. Även för godstransporter på väg och järnväg förbättrades energieffektiviteten enligt den senaste statistiken , uttryckt i energianvändning per tonkilometer. Enligt propositionen förändrades inte transporternas påverkan på naturmiljön och kulturlandskapet på ett avgörande sätt jämfört med . Transportsystemets negativa påverkan på människors hälsa och livsmiljö i form av bl.a. luftföroreningar och buller är omfattande och har heller inte förändrats på något avgörande sätt det , vilket även gäller . Mål och redovisning av resultat för politiken för informationssamhället Övergripande mål för politiken för informationssamhället Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Under målet för digitaliseringspolitiken finns två delmål: Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. Vidare ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen. Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Resultatbedömning av målen för informationssamhället Regeringen bedömer i propositionen att förutsättningarna att nå det övergripande målet för digitaliseringspolitiken är goda. finns det fortfarande utmaningar som bidrar till att ännu inte är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I propositionen framför regeringen att målet för digitaliseringspolitiken delvis kan mätas genom internationella index och rankningar. När det gäller utveckling jämfört med övriga EU-länder placerar sig högt inom de flesta av huvudområdena och förbättrar sitt resultat inom flera områden jämfört med föregående år. När det gäller postfrågor framhåller regeringen att antalet inkomna klagomål till () minskade . Regeringens bedömning är att målen för politiken för de grundläggande betaltjänsterna uppfylls. Grundläggande betaltjänster är dock ett område som till stora delar påverkas av insatser som görs inom andra områden, bl.a. digital delaktighet. m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2020/21:3168 yrkande 1 behovet av att analysera och utreda om regeringens transportpolitiska mål klarar kriser som slår hårt mot mobilitet och transporter. Motionärerna pekar på att är ett stort land med långa avstånd där ett fungerande transportsystem är mycket viktigt. Det mål som regeringen föreslagit och som beslutat om innebär bl.a. att tillgängligheten över hela landet ska kunna tillhandahållas via transporter – både person- och godstransporter. Motionärerna konstaterar att coronapandemin 2020 har fått och även framöver kommer att få stora konsekvenser för hela samhället och inte minst transportsektorn. Enligt motionärerna har denna kris satt fingret på att det finns brister som det politiska systemet, tillsammans med myndigheter och näringsliv, måste arbeta med för att vi alla ska stå starkare inför framtida allvarliga störningar. Utskottet har uppmärksammat mål- och resultatfrågor i beredningen av budgetpropositionen. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har därför i samband med beredningen av budgetpropositionen följt upp regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Gruppens rapport återfinns i bilaga 4. Utskottet instämmer i samtliga de iakttagelser och bedömningar som gruppen har gjort och väljer att i det följande särskilt lyfta fram vissa av dem. Utskottet vill inleda med att framhålla att dialogen med regeringen successivt har resulterat i en tydligare och mer ändamålsenlig redovisning av bl.a. mål, indikatorer och resultat, vilket utskottet välkomnar. Utskottet anser att utvecklingen av resultatredovisningen stärks av en dialog där regeringen motiverar förändringar utifrån utskottets ställningstaganden och uppföljningar. Utskottet kan konstatera att det inledande avsnittet i propositionen om utgiftsutvecklingen har tydliggjorts jämfört med , bl.a. genom användningen av tabeller som redovisar de sammanlagda utgifterna för hela transportpolitiken. Utskottet noterar dock att det även i årets budgetproposition saknas en hänvisning till hur de riksdagsbundna målen kopplar till Agenda 2030-målen. Utskottet vill understryka betydelsen av att dessa kopplingar görs. I årets budgetproposition har regeringen, precis , framhållit att transportförsörjningen ännu inte är samhällsekonomiskt effektiv. Enligt regeringen är den främsta anledningen till detta att det för flera transportsätt fortfarande finns externa kostnader som inte betalas av transportköparen och att det är svårt att åstadkomma en effektiv prissättning. Utskottet anser att en redovisning av hur indikatorn samhällsekonomisk effektivitet har utvecklats skulle vara värdefull för att tydliggöra eventuella förändringar och behov av ytterligare åtgärder inom ramen för transportförsörjningen, inte minst i ljuset av den pågående pandemin som har betydande konsekvenser för hela transportsektorn. Utskottet välkomnar att regeringen har minskat antalet indikatorer för funktionsmålet tillgänglighet från fem till tre och kan konstatera att det lägre antalet indikatorer bidrar till att underlätta uppföljningen av resultatredovisningen och förtydligar kopplingen mellan bedömningar och måluppfyllelse. Utskottet anser vidare att regeringens redovisning av resultaten kopplade till indikatorerna överlag är logisk och välstrukturerad. Det är dock inte alltid tydligt hur de genomförda insatserna inom de olika transportpolitiska områdena bedöms påverka indikatorernas utveckling. Utskottet anser därför att tydligare motiveringar av insatserna i förhållande till utpekade indikatorer och mål skulle göra det lättare att förstå resultatredovisningen och bedömningen av resultaten. Utskottet ser positivt på att regeringen redovisar utsläpp från internationella transporter men noterar att redovisningen i årets budgetproposition är betydligt mer kortfattad än förra årets redovisning. Utskottet vill understryka vikten av en fortsatt redovisning i frågan och att utsläppen redovisas på ett sådant sätt att det ger en tydlig bild av utvecklingen . Utskottet har tidigare efterfrågat en mer detaljerad redovisning av väg- och järnvägsnätets kvalitet och jämförelsetal . Utskottet noterar att en sådan beskrivning fortfarande saknas i budgetpropositionen och betonar vikten av att en sådan redovisning lämnas. Utskottet kan konstatera att hela transportsektorn har drabbats hårt av spridningen av det nya coronaviruset och att osäkerheten om utvecklingen framåt är stor. Mot denna bakgrund anser utskottet att det vore positivt med en tydlig och djup redovisning om transportsektorns ekonomiska situation i nästa resultatredovisning, särskilt vad gäller passagerartrafik och kollektivtrafik. Utskottet anser att det är positivt att det görs framsteg inom olika digitaliseringsområden samt att håller en fortsatt jämn nivå i internationella undersökningar. Utskottet välkomnar att det nu finns indikatorer för alla målområden inom politiken för informationssamhället, även för målen postsektorn och grundläggande betaltjänster. Utskottet ser gärna att arbetet med redovisning av resultaten för digitaliseringspolitiken fortsätter och att kopplingen mellan de riksdagsbundna målen, regeringens delmål, indikatorer och resultat tydliggörs ytterligare. Utskottet vill även betona vikten av att indikatorer kan följas . Utskottet noterar i sammanhanget att antalet inkomna klagomål om postfrågor återigen har sjunkit. Utskottet konstaterar också att redovisningen visar på att befordringskraven om att av inrikes brev ska ha lämnats ut uppfylls. Slutligen anser utskottet att det är positivt att fler personer fick närmare till servicepunkter för grundläggande betaltjänster . Särskilt om de transportpolitiska målen Med anledning av motion 2020/21:3168 (C) yrkande 1 vill utskottet påminna om att i den uppföljning som trafikutskottet gör med anledning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen uppmärksammas områden och aspekter i resultatredovisningen som utskottet anser kan utvecklas. När det gäller den nu behandlade resultatredovisningen pekar utskottet, som framgår ovan, bl.a. på att det skulle vara värdefullt med en redovisning från regeringen om hur indikatorn Samhällsekonomisk effektivitet har utvecklats för att tydliggöra eventuella förändringar och behov av ytterligare åtgärder inom ramen för transportförsörjningen, inte minst i ljuset av den pågående pandemin som har betydande konsekvenser för hela transportsektorn. Utskottet pekar även på behovet av att en tydlig och djup redovisning om transportsektorns ekonomiska situation i lämnas i nästa resultatredovisning mot bakgrund av att hela transportsektorn har drabbats hårt av spridningen av det nya coronaviruset och att osäkerheten om utvecklingen framåt är stor. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att ta något initiativ med anledning av motion 2020/21:3168 (C) yrkande 1. Motionsförslaget avstyrks därmed. Regeringens hantering av tillkännagivanden I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av tre tillkännagivanden som har föreslagits av trafikutskottet och ett tillkännagivande som har föreslagits av finansutskottet. I riksdagsskrivelse 2016/17:185 tillkännagavs att regeringen bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten (bet. 2016/17:TU10 punkt 10). Regeringen anför i budgetpropositionen att Transportstyrelsen på uppdrag av regeringen redovisade underlag om obemannade luftfartyg som bl.a. innehåller en beskrivning av användningen av drönare i och en analys av utvecklingsområden och utmaningar i förhållande till användningen av drönare . Vidare inrättades 2018 ramar för nya EU-gemensamma regler för drönare, varefter mer detaljerade regler beslutades (kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/945 av om obemannade luftfartygssystem och om tredjelandsoperatörer av obemannade luftfartygssystem och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/947 om regler och förfaranden för drift av obemannade luftfartyg). Utifrån de EU-rättsakter som beslutades har enligt regeringen nationella bestämmelser som kompletterar de två rättsakterna beretts inom .