bet · H801SfU4 · 2020-12-11 00:00:00 — – utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde i mål enligt utlänningslagen (2005:716) – utgifter för ersättning till tolkar enligt 52 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) och ersättning till part och parts ställföreträdare enligt 15 § förvaltningsprocesslagen i mål enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. I kostnaderna för tolkar får även kostnader för tolkförmedlings administrativa avgifter ingå. Anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats med stöd av utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll. Anslaget får vidare användas för kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan samt för kostnader för personal vid övervakning av tvångsvisa resor. Anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för projekt som beviljas medel inom ramen för den Europeiska flyktingfonden III, Europeiska återvändandefonden och Asyl-, migrations- och integrationsfonden, motsvarande EU:s finansiering av dessa program. Vidare får anslaget användas för statlig medfinansiering av projekt inom dessa fonders områden och administration av fonderna. I propositionen föreslås vidare att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under perioden 20222027. Regeringen anger att förordningen för inrättandet av en ny asyl-, migrations- och integrationsfond för perioden –2027 är under förhandling och väntas träda i kraft . I förslaget för nästa programperiod (2021–2027) kommer den totala budgeten för fonden att öka avsevärt jämfört med nuvarande fond (Asyl-, migrations- och integrationsfonden, förkortad AMIF). För nästa programperiod kommer således att tilldelas en större budget. bör i så stor utsträckning som möjligt kunna utnyttja de fondmedel som tilldelas. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:3520 yrkande 1 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om besparingar till följd av ett minskat antal asylsökande, ett minskat antal anknytningsärenden och ett minskat antal anhöriga som kommer till . I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om fler förvarsplatser. Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 minskas med , vilket möjliggörs genom minskade kostnader på grund av en stramare migrationspolitik. Motionärerna föreslår att anslaget tillförs till förvarsverksamhet och andra tvångsåtgärder. Motionärerna anger att bristen på förvarsplatser leder till minskade möjligheter till kontroll och till att människor avviker. När det gäller anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader anser motionärerna att besparingar om kan göras, bl.a. till följd av färre asylsökande och ett stramare regelverk. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade tillförs för att fler personer som har fått ett avlägsnandebeslut ska lämna . är det hälften av alla med avlägsnandebeslut som lämnar landet. Även i kommittémotion 2020/21:3642 yrkande 12 av m.fl. (M) föreslås att antalet förvarsplatser ska bli fler och att en förvarsanläggning bör inrättas i norra . Motionärerna anger att det råder brist på förvarsplatser och att den förvarsanläggning som är belägen längst norrut i ligger i . Brist på förvarsplatser ska inte få till följd att personer som borde tas i förvar inte gör det eller att förvarstagna personer släpps för att lämna plats för andra, mer prioriterade ärenden. i m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2020/21:3110 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 1:1 med . Detta är möjligt genom en politik som gör att färre personer kommer till , vilket leder till minskade kostnader om . Motionärerna föreslår att anslaget tillförs för fler förvarsplatser, som ett led i arbetet med att omöjliggöra för personer att vistas illegalt i landet. Även anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader kan minskas genom att förslag på migrationsområdet minskar antalet inskrivna i mottagningssystem samt genom ökad effektivitet och sparsamhet i systemen med billigare lösningar, ökade krav på självförsörjning och vissa begränsningar i välfärdsutbudet till asylsökande. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder dras in i sin helhet samt att resurserna och ändamålet omfördelas till anslaget 1:1 och till ett nytt anslag för återvandring. ges ett tydligt uppdrag att arbeta mer aktivt med återvändandeverksamhet. Till anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål anvisas mer än vad regeringen föreslår för att garantera att domstolarna får förutsättningar för att arbeta av de mål de har. Motionärerna anser att det ska anvisas mer än vad regeringen föreslår till anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade, eftersom betydligt fler bedöms lämna landet . Detta är bl.a. en följd av en politik som leder till fler definitiva avslagsbeslut och som fokuserar på att minska möjligheterna att leva utan tillstånd i landet. Motionärerna föreslår ett nytt anslag, Återvandring. Medlen ska användas till att underlätta en trygg och säker återvandring för dem som önskar detta när läget i hemlandet har stabiliserats. Därmed övertas och utvecklas delar av den verksamhet som ryms inom anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder. Anslaget finansieras med medel från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Även i partimotion 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 5 finns förslag om ett förbättrat arbete med återvandring. Enligt motionärerna bör den som en gång motvilligt lämnat sitt hemland och som alltjämt har en önskan om att återvandra ges goda möjligheter till detta när omständigheterna ändras så att återvandring blir möjlig. Myndigheterna bör få ett tydligt uppdrag att arbeta mer specifikt med återvandringssatsningar genom utbyggda system för återvandringsstöd och utvecklade former av riktade bistånd. I kommittémotion 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 27 och 30 finns förslag om fler förvarsplatser och om att underlätta återvandring. Förslag om att kraftigt öka antalet förvarsplatser finns också i kommittémotion 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 24. m.fl. (V) begär i partimotion 2020/21:2966 yrkande 1 att anvisar mindre till utgiftsområdet än vad regeringen gör. Motionärerna anvisar mer än regeringen till anslaget 1:1 för att täcka ökade kostnader för handläggning med anledning av den amnesti för ensamkommande barn och unga som föreslås. Amnestin gör att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader kan minskas med , eftersom amnestin innebär att en del personer som väntar på beslut får sin ansökan beviljad och flyttas från asylmottagande till kommunmottagande. Kostnaden för gruppen flyttas till anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13. Anslaget 1:2 under utgiftsområde 8 tillförs medel för att finansiera ett förslag om höjd dagersättning för asylsökande. Motionärerna anger att dagersättningen inte har höjts och vill att dagersättningen höjs så att den betalas ut enligt nivån på riksnormen för försörjningsstödet. Till följd av förslaget om en amnesti för ensamkommande kan anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål minskas med , anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål minskas med och anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden minskas med . I yrkande 2 anges att dagersättningen för asylsökande bör höjas i enlighet med riksnormen. Förslag om en amnesti finns även i kommittémotion 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 8. Motionärerna föreslår att ensamkommande barn och unga som varit i ska beviljas permanenta uppehållstillstånd. Lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i har tillsammans med andra ändringar av migrationspolitiken lett till ett ökat antal papperslösa och till större utsatthet och osäkerhet. En stor del av de ensamkommande har stadgat sig här, och till följd av coronapandemin har utsikterna för att få de jobb som krävs för permanent uppehållstillstånd försämrats avsevärt. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:3663 yrkande 1 att anvisar mer till utgiftsområdet än vad regeringen föreslår. Motionärerna anvisar mer till anslaget 1:1 . Det framgår av yrkande 31 att anvisas för att öka antalet förvarsplatser, vilket enligt motionärerna är centralt för arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. De förvarsplatser som finns täcker inte de behov som och polisen anger att de har. Av yrkande 32 framgår att avser elektronisk övervakning genom fotboja, som är ett komplement till förvarstagande. Elektronisk övervakning får enligt motionärerna funktionen av ett slags kommunarrest för den som ska avvisas eller utvisas, som han eller hon kan förbereda sin hemresa. Anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål föreslås höjas med . Medlen anslås för att stärka migrationsdomstolarnas möjlighet att minska mängden utlänningsmål på ett rättssäkert och effektivt sätt (yrkandena 6 och 23). Motionärerna föreslår vidare ett nytt anslag, Inspektion för migrationsfrågor, och att ska anvisas till anslaget. Härigenom kan migrationsprocessen göras mer rättssäker (yrkande 22). Motionärerna anger att den nuvarande ordningen där myndigheterna själva följer upp sitt arbete inte är tillräcklig. Inspektionens fokus bör ligga på att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av lagstiftningen, och att samarbetet mellan ansvariga myndigheter fungerar och ger förutsättningar för att upprätthålla rättssäkerheten. har antalet asylsökande i legat på en relativt stabil nivå. var antalet ca 25 700, ca 21 500 och ca 22 000. har antalet asylsökande sjunkit, av allt att döma på grund av coronapandemin. Cirka 11 200 personer har ansökt om asyl i t.o.m. oktober. Det kan dock konstateras att antalet flyktingar och migranter i världen har varit stort. sökte ca 163 000 personer asyl i , vilket var det största antalet under ett och . För att kunna hantera situationen slöt den dåvarande regeringen och fyra oppositionspartier en överenskommelse om åtgärder för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. presenterade regeringen ytterligare åtgärder för att begränsa möjligheten att få uppehållstillstånd i . Åtgärderna resulterade i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (tillfälliga lagen), som gäller t.o.m. . I ett flertal motioner anges att anslagen kan ökas eller minskas eftersom reglerna om uppehållstillstånd bör ändras eller att migrationen på andra sätt ska styras genom större förändringar av regelverket. Utskottet kan konstatera att regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda den framtida svenska migrationspolitiken (dir. 2019:32). Kommittén lämnade sitt slutbetänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54) och remissbehandlingen av betänkandet har just avslutats. Utskottet anser mot denna bakgrund att några tillkännagivanden om förslag till större ändringar av regelverken inte bör göras. När det gäller förvar inför verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut samt återvändande vill utskottet framhålla att det är viktigt att asylprocessen har en tydlig avslutning för att asylsystemet ska fungera väl. Ett väl fungerande återvändande är en av förutsättningarna för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. Om ett beslut om avvisning eller utvisning kan verkställas ska det verkställas , och ett verktyg för att kunna verkställa besluten är möjligheten till förvarstagande. Regeringen anger i propositionen att antalet förvarsplatser ökade med 111 genom att en ny förvarsanläggning öppnades samt genom förtätning på de befintliga anläggningarna. Vid utgången av uppgick antalet platser till 528, vilket är drygt en 100-procentig ökning sedan utbyggnaden av förvarsverksamheten påbörjades. I regleringsbrevet för har regeringen angett att antalet förvarsplatser ska uppgå till minst 520. Personer som har fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut ska återvända , om det inte finns något verkställighetshinder. Utskottet kan konstatera att merparten av dem som återvänder gör det självmant. Utskottet delar regeringens bedömning att det också är på självmant återvändande tyngdpunkten bör ligga framöver. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att effektivisera återvändandeverksamheten (dnr Ju2020/01867/SIM). Regeringens uppdrag har sin grund i en rapport från (RiR 2020:7). I rapporten framkommer bl.a. att bristande effektivitet i återvändandeverksamheten har ett nära samband med det faktum att ansvaret är fördelat mellan tre myndigheter. I regeringens uppdrag till Statskontoret ingår inte att se över ansvarsfördelningen i grunden eller att överväga en större organisationsförändring. I ett tillkännagivande till regeringen har angett att det är nödvändigt med en mer grundlig utredning i vilken ingår att se över myndigheternas uppdrag och ansvarsfördelning samt överväga en förändring av myndighetsorganisationen på området (bet. 2020/21:SfU6, rskr. 2020/21:46). Utskottet förutsätter att regeringen agerar i enlighet med detta. När det gäller handläggningstider och ärendebalanser vid migrationsdomstolarna framgår det av propositionen att migrationsdomstolarna har avarbetat äldre ärenden, vilket lett till längre handläggningstider (omloppstider) , men skapat bättre förutsättningar för kortare handläggningstider och ökad måluppfyllelse framöver. Balanserna av asylmål är fortfarande omfattande och medför långa handläggningstider. Utskottet anser att det är viktigt att handläggningstiden hålls så kort som möjligt, för att inte försvåra en skyndsam etablering i det svenska samhället för individen och försämra myndigheternas förutsättningar för en effektiv återvändandeprocess. Utskottet konstaterar att det infördes utökade möjligheter för migrationsdomstolarna att överlämna mål för att förbättra domstolarnas förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå även när antalet mål ökar kraftigt. Det rörde sig om en tillfällig lösning men som förlängts till utgången av 2020. Utskottet konstaterar även att regeringen föreslår att tillförs för att domstolarna ska kunna bedriva den verksamhet som krävs för att minska balanserna och förkorta handläggningstiderna. Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag till anslagsfördelning och bemyndigande inom utgiftsområde 8 och avstyrker motioner med en annan anslagsfördelning. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2020/21:1 punkterna 1 och 2 och avstyrker motionerna 2020/21:3520 (M) yrkandena 1–3, 2020/21:3642 (M) yrkande 12, 2020/21:1620 (SD) yrkande 5, 2020/21:1619 (SD) yrkandena 27 och 30, 2020/21:2552 (SD) yrkande 24, 2020/21:3110 (SD), 2020/21:2966 (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:306 (V) yrkande 8 samt 2020/21:3663 (KD) yrkandena 1, 6, 22, 23, 31 och 32. Statens budget inom utgiftsområde 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 enligt förslag i bilaga 4. 2020/21:1619 av i m.fl. (SD) yrkandena 27 och 30, 2020/21:1620 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2552 av i m.fl. (SD) yrkande 24 och 2020/21:3110 av i m.fl. (SD) samt avslår proposition 2020/21:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och motionerna 2020/21:306 av m.fl. (V) yrkande 8, 2020/21:2966 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3520 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2020/21:3642 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 6, 22, 23, 31 och 32. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Svensk migrationspolitik har länge präglats av brist på ansvarstagande och långsiktighet. Politiska beslut har fattats utan ordentliga konsekvensanalyser. bedömningar har präglats av otydlighet, godtycke och svag kontroll, inte sällan kopplat till brister i den politiska styrningen. Detta har lett till en ohållbar situation. har antalet asylsökande ökat dramatiskt. Kulmen nåddes 2015 och föranledde tillfälliga lagen, som dock har haft liten påverkan i praktiken. Anhöriginvandringen har fortsatt att utgöra nästan hälften av all invandring till , till stor del utan att krav ställts på försörjning. Bristerna i systemen har vidare öppnat för oseriösa migranter och arbetsgivare. Migrationspolitiken ska vara väl fungerande och ansvarstagande. bör verka för en human flyktingpolitik som prioriterar de svagaste i närområdena där skyddsbehoven är störst, och asylprocessen bör förläggas till särskilda transitcenter. möjligheter till ökade kontroller och påskyndade asylförfaranden bör användas som balanserna i asylsystemet måste betas av snabbt. En särskild satsning bör också göras på återvändande, så att de som lämnat hemlandet motvilligt ges möjlighet att återvända när de kan. Inom anhöriginvandringen måste försörjningskraven skärpas. En politik som gör att färre personer kommer till leder till minskade utgifter inom anslaget 1:1 . Anslaget bör tillföras för fler förvarsplatser. Sammantaget kan anslaget minskas med . Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader kan minskas med genom att förslagen på migrationsområdet minskar antalet inskrivna i mottagningssystemet och genom ökad effektivitet och sparsamhet. Anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder kan dras in i sin helhet och resurserna och ändamålet omfördelas till anslaget 1:1 och ett nytt anslag för återvandring. Anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål bör anvisas mer än vad regeringen föreslår för att ge domstolarna förutsättningar för att avgöra de mål de har. Anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bör anvisas mer än vad regeringen föreslår, eftersom fler kommer att lämna landet än tidigare bl.a. på grund av en politik som leder till fler definitiva avslagsbeslut. Vi föreslår ett nytt anslag, Återvandring, som tillförs . Tanken med anslaget är att underlätta trygg och säker återvandring för dem som önskar när situationen i hemlandet har stabiliserats. Myndigheterna bör få ett tydligt uppdrag att arbeta mer specifikt med återvandringssatsningar. Delar av den verksamhet som ryms inom anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder övertas och utvecklas därmed. Anslaget finansieras med medel från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Sammantaget innebär vårt förslag att vi anvisar mindre än regeringen till utgiftsområde 8 . Statens budget inom utgiftsområde 8 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har – förutom pandemin – att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I budgetmotion fokuserar vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras, på att knäcka arbetslösheten och att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om bl.a. dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och att resurserna till välfärden kan växa. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 8. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 5 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 8. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 8 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3520. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 8 innebär följande. Besparingar kan göras på området genom minskade kostnader på grund av en stramare migrationspolitik, som bl.a. leder till att färre asylsökande och anhöriga kommer till . Medel bör tillföras för förvarsverksamhet och andra tvångsåtgärder, eftersom bristen på förvarsplatser leder till minskade möjligheter till kontroll och till att personer som borde tas i förvar inte gör det eller att förvarstagna personer släpps för att lämna plats för andra, mer prioriterade ärenden, vilket förekommer . Förvarsplatserna bör bli fler, och en ny förvarsanläggning bör inrättas i norra . Medel bör vidare skjutas till för att fler personer som har fått ett avlägsnandebeslut ska lämna . är det hälften av alla med avlägsnandebeslut som lämnar landet. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 8 . Statens budget inom utgiftsområde 8 (V) (V) anför: I budgetmotion, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I årets budgetproposition tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna så väljer en annan väg. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. Mycket av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler.