bet · H701JuU16 · 2020-05-07 00:00:00 — redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att regeringen bör tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot. I denna del finns tre reservationer (S, SD, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns totalt sju reservationer (S, M, SD, V, KD, MP). Skrivelse 2019/20:62 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. 17 yrkanden i följdmotioner. 11 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Lagen om särskild utlänningskontroll 1.Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter, punkt 2 (M, KD) 2.Diplomatiska garantier, punkt 3 (M, KD) 3.Diplomatiska garantier, punkt 3 (SD) 4.Elektronisk fotboja, punkt 4 (M, KD) 5.En effektivare lag om särskild utlänningskontroll, punkt 5 (S, MP) 6.En effektivare lag om särskild utlänningskontroll, punkt 5 (SD) 7.En effektivare lag om särskild utlänningskontroll, punkt 5 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll lägger skrivelse 2019/20:62 till handlingarna. Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, KD) 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 4 (M, KD) En effektivare lag om särskild utlänningskontroll ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2019/20:3467 av m.fl. (L), 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 9, 2019/20:3455 av m.fl. (V) och 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 8 och 10. Reservation 5 (S, MP) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (V), (MP), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Parlamentarisk kontroll av regeringens tillämpning av bestämmelserna utövas genom att regeringen lämnar en skrivelse till . I skrivelsen redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2019/20:62) redogör regeringen för hur lagen har tillämpats fr.o.m. t.o.m. och för hur den internationella terrorismen har utvecklats . I betänkandet behandlar utskottet även fyra motioner som har väckts med anledning av skrivelsen och elva motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20. Förslagen i motionerna återges i bilagan. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2019/20:62). Skrivelsen omfattar perioden fr.o.m. t.o.m. . Till grund för skrivelsen ligger ett underlag från Säkerhetspolisen (dnr Ju2019/01912/L4). Tillämpningen av lagen – Av skrivelsen framgår att regeringen fattade elva beslut med stöd av lagen. Sex av besluten innebar avslag på överklaganden av beslut om utvisning. Två av besluten innebar att tidigare utvisningsbeslut upphävdes efter anmälan från Säkerhetspolisen. Ett beslut innebar avslag på en begäran om omprövning av utvisningsbeslut efter begäran från den enskilde. De två övriga besluten innebar avslag på en begäran från den enskilde om att upphäva en anmälningsplikt respektive avslag på ett överklagande av beslut om anmälningsplikt. Utvecklingen av den internationella terrorismen I skrivelsen redovisar regeringen även hur den internationella terrorismen utvecklats och på vad sätt medverkar i det internationella arbetet mot terrorism. Det framgår att terrorhotet, såväl internationellt som mot svenska intressen, främst kommer från aktörer som är motiverade av våldsbejakande islamistiska ideologier. Dessa aktörer utgörs av större organisationer, t.ex. Daish och samt deras lokala och regionala grenar, av mindre terroristgrupper samt av ensamagerande gärningspersoner. Antalet utförda islamistiska terrorattentat i västvärlden har sjunkit , en nedgång som fortsatt . Daish har kraftigt försvagats, och dess territoriella kontroll i och har i princip upphört. Daish och dess sympatisörer har dock fortsatt sina ansträngningar att inspirera och vägleda anhängare i västvärlden att utföra terrorattentat i sina respektive hemländer. Minskningen av antalet terrorattentat i västvärlden avspeglar sannolikt en minskad inspirationsförmåga. Trots en minskad attraktionskraft utgör Daish alltjämt den starkaste inspirationskällan för våldsbejakande islamister i västvärlden. har fortsatt att uppmana till terrorattentat mot västerländska intressen. attraktionskraft har i takt med Daish tillbakagång troligen stärkts. Organisationen kommer dock även i fortsättningen att tvingas prioritera konflikter i närområdet, framför allt i . Det finns ett antal individer kvar i konfliktområdet i och som har rest från för att ansluta sig till terrorklassade organisationer. Vad som händer med dessa individer framöver kommer troligen att ha en inverkan på hotet mot och . Det är möjligt att vissa av de individer som är placerade i läger kan komma att återvända till . Historiskt sett är det, med hänsyn till antalet personer från västvärlden som deltagit i en terroristorganisation i ett konfliktområde, en mycket liten andel som sedermera kommer att utföra attentat i västvärlden. En genomlysning av tidigare attentat i västvärlden pekar dock på att återvändare kan komma att utgöra ett attentatshot. Den grupp av resenärer som fortfarande befinner sig i konfliktområdet har stannat kvar ända fram till Daishs territoriella kollaps. Dessa potentiella återvändare är sannolikt mer hårdföra i sin ideologi än de tidigare återvändarna, och flertalet av dem har sannolikt en större förmåga samt mer utbildning och erfarenhet av strid. Gärningspersoner som är födda, uppvuxna eller bosatta i det land där de planerar och utför attentat utgör en betydande majoritet av samtliga gärningspersoner bakom terroristdåd i västvärlden. Detta pekar på att radikaliseringen av våldsbejakande islamistiska individer inom det egna landet är ett allvarligt hot. Vad gäller har även utländska medborgare förekommit i terrorattentat och allvarliga attentatshot. Exempel från både som och andra europeiska länder har visat att såväl individer inom gruppen nyanlända som sådana som varit uppvuxna i har genomgått en snabb radikaliseringsprocess, ibland även utan tidigare känd koppling till våldsbejakande islamism. Västvärlden har även sett ett antal terrorattentat med högerextremistisk motivbild. Antalet internationella kopplingar inom vit makt-miljön har dessutom ökat. Även inom vänsterextremistiska våldsbejakande grupper, den s.k. autonoma miljön, finns det anhängare som använder våldsamma metoder som politiskt medel. Det har genomförts ett flertal terrorattentat i västvärlden som är utförda av grupperingar med våldsbejakande vänsterextrem ideologi. Dessa har dock inte haft någon inspirerande effekt på avsikten att begå terrorattentat i . Inom EU utgör fortfarande attentat med etno-nationalistisk eller separatistisk motivbild flertalet av alla terrorattentat. Sådana attentat har ägt rum i , och (). I utgör flera olika grupper som är motståndare till den nuvarande fredsprocessen ett betydande hot. Dessa grupper använder våld som medel för att uppnå sitt mål om ett enat . I har de en nedåtgående trend vad gäller separatistisk terroristaktivitet. Det finns dock ett hot från våldsbejakande grupper som har en självständig baskisk stat som mål. medverkan i det internationella arbetet mot terrorism Terrorismen är ett globalt hot som kräver internationellt samarbete baserat på multilaterala ramverk och lösningar. beslutade regeringen, i en ny strategi för hållbar fred 2017–2022, att förebyggandet av våldsbejakande extremism ska ingå i Sidas ansats för freds- och statsbyggnad. Det globala såväl som det nationella och lokala arbetet med att uppfylla FN:s agenda 2030 (Transforming our world: The 2030 Agenda for Sustainable Development, A/RES/70/1) och de 17 globala målen för hållbar utveckling är också avgörande för att förebygga våldsbejakande extremism. antog 2006 en övergripande FN-strategi mot terrorism (A/RES/60/288). En översyn av och rapportering om genomförandet av strategin görs . Den senaste översynen antogs , och nästa kommer att antas . finns också ett särskilt , United Nations Office of Counter-Terrorism (Unoct), som leds av en biträdande generalsekreterare och som samordnar FN:s insatser mot terrorism. pågår ett arbete inom FN med att ta fram en övergripande mot terrorism. arbetar genom EU för att nå en överenskommelse om en sådan konvention. Vidare har en handlingsplan om att förebygga våldsbejakande extremism lagts fram inom FN. arbetar aktivt för att genomföra FN-strategin och handlingsplanen samt för en bredare förebyggande ansats. antog två resolutioner (2170 och 2178) mot terrorism med fokus på hotet från utländska terroriststridande som bl.a. ansluter sig till Daish. antog rådet resolutioner om finansieringen av terrorism (2199) och ändringar av sanktionsregimen mot m.fl., mot bakgrund av bl.a. Daishs roll i terrorismsammanhang (2253). Vidare antog säkerhetsrådet resolutioner om civilt flyg och terroristhot (2309), stärkt juridiskt samarbete mot terrorism (2322) och mot trafficking i relation till väpnad konflikt, inklusive terrorism (2331). valdes 2016 in i säkerhetsrådet för perioden –2018 och fick därigenom en bredare plattform för att kunna påverka FN:s anti-terrorismsamarbete. Under tid i säkerhetsrådet antogs ett antal resolutioner med bäring på kampen mot terrorism, och deltog aktivt i förhandlingarna. Som exempel kan nämnas resolutioner om det hot som terrorism utgör mot kritisk infrastruktur (2341), motbudskap för att bekämpa terrorism (2354), ökat samarbete för att förhindra terrororganisationers tillgång till vapen (2370) och internationell samverkan för att förhindra flödet av utländska terrorstridande (2396). deltog i säkerhetsrådet även i en rad sanktionskommittéer, däribland för regimen rörande Isil (Daish) och (1267). har säkerhetsrådet antagit resolutioner om finansieringen av terrorism (2462) och samspelet mellan terrorism och transnationell organiserad brottslighet (2482). Inga resolutioner på antiterrorismområdet antogs . antog ett tilläggsprotokoll till konventionen om förebyggande av terrorism. Tilläggsprotokollet bidrar till att komplettera bestämmelserna i konventionen med ytterligare kriminaliserings-åtaganden och ställer bl.a. krav på kriminalisering av resor utomlands i terrorismsyfte. tillträdde konventionen 2010 och tilläggsprotokollet 2018. trädde en ny lagstiftning i kraft som syftar till att ska leva upp till åtagandena i tilläggsprotokollet (prop. 2017/18:174, bet. 2017/18:JuU35 och rskr. 2017/18:390). Även EU har tillträtt konventionen och tilläggsprotokollet. För EU:s del trädde bestämmelserna i kraft . deltar aktivt i samarbetet inom EU för att möta hotet från terrorism och för att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vidare är en av 81 medlemmar i den globala koalitionen mot Daish och deltar i den militära utbildningsinsats som koalitionen bedriver i . Säkerhetspolisens arbete mot terrorism har i hög grad fokuserat på resande till och från våldsbejakande islamistiska grupper i utlandet. Säkerhetspolisens arbete har bidragit till att förhindra terroristbrott i och utomlands. I arbetet med att förhindra terroristbrott deltar Säkerhetspolisen i ett omfattande internationellt samarbete. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Lagen om särskild utlänningskontroll Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en ny utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot, och detta tillkännager för regeringen. avslår motionsyrkanden om utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter, diplomatiska garantier, elektronisk fotboja och en effektivare lag om särskild utlänningskontroll. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (M, KD), 3 (SD), 4 (M, KD), 5 (S, MP), 6 (SD) och 7 (V). I kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 8 begär motionärerna ett tillkännagivande om skärpta straff för brott enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Enligt motionärerna bör straffen i 23 och 24 §§ höjas både för den som utvisas enligt denna lag och för personer som hjälper dessa individer att komma in i eller uppehålla sig i landet. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 9. I kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 1 begär motionärerna att den fakultativa delen av 1 § lagen om särskild utlänningskontroll ska vara tvingande. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 1. I kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att beslutanderätten enligt lagen om särskild utlänningskontroll ska föras över från till Säkerhetspolisen. ska dock ges rätt att yttra sig. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 2. I kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs att alla utvisningar enligt lagen om särskild utlänningskontroll ska innebära ett livstidsförbud mot att återvända till . I samma motion yrkande 4 begärs att ska ställa sig bakom vad som anförs i motionen om tillfälliga besök i . Huruvida bestämmelserna i 4 a och 4 b §§ ska stå kvar bör utredas, men i de fall någon tillåts göra ett kort besök i bör besöket göras under bevakning av polisen på utlänningens egen bekostnad. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 4. I kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att avhjälpa verkställighetshinder. Om det finns verkställighetshinder, t.ex. till följd av att personen riskerar tortyr eller dödsstraff i landet dit personen ska utvisas, bör exempelvis avtal träffas om garantier för dessa verkställighetshinder. Enligt motionärerna ska personer i första hand utvisas till ursprungslandet. I andra hand, om det finns verkställighetshinder och man inte har kunnat träffa avtal om detta, ska regeringen upprätta ett avtal med tredjeland dit personer kan utvisas med stöd av lagen. I sista hand ska personerna hållas i förvar till dess det inte längre finns några verkställighetshinder eller de under polisens översyn självmant lämnar landet. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 6. I kommittémotion 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att det behöver införas ett system så att hinder mot att verkställa utvisningar kan undanröjas genom s.k. diplomatiska garantier. Diplomatiska garantier kan ingås med andra stater i enskilda fall men det bör även vara möjligt att gå längre och pröva att införa den typ av system som exempelvis finns i . Det innebär att generella avtal med diplomatiska garantier ingås med andra länder dit personer kan utvisas (deportations with ). Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 7. Förvar, uppsikt och kontroll m.m. I kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 5 begär motionärerna att den fakultativa delen av 8 § lagen om särskild utlänningskontroll ska vara tvingande. Förvar ska gälla som huvudregel för samtliga som utvisas med stöd av lagen medan de inväntar verkställighet. Vidare ska kravet på synnerliga skäl för förvar av personer utgå. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 6. I kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 8 begär motionärerna att regeringen primärt bör utreda hur förvar kan nyttjas än det görs samt mer ingripande åtgärder eftersom internationella konventioner explicit hindrar längre förvar. Motionärerna framhåller att har ett system för detta som kan fungera som vägledning vid utformningen. Restricted leave policy ligger till grund för restriktioner som kan åläggas de som ska, eller skulle, utvisas. Det kan röra sig om att personen inte får bosätta sig var som helst, inte röra sig fritt i vissa riskområden eller liknande. bör utreda ett liknande system där utgångspunkten bör vara att utvisningsdömda enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan beläggas med restriktioner som är utformade efter de individuella riskfaktorerna. I kommittémotion 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkande 4 begär motionärerna att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning för att öka möjligheten att hålla personer som bedöms utgöra ett säkerhetshot i förvar inom ramen för de internationella konventioner som gäller, samt förstärka möjligheterna till övervakning i de fall utvisning inte kan verkställas. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2732 yrkande 2 att elektronisk övervakning ska användas på personer som riskerar att avvika från utvisning. I kommittémotion 2019/20:552 av m.fl. (SD) yrkande 9 begär motionärerna att de som utvisas med stöd av lagen om särskild utlänningskontroll ska registrera fingeravtryck, DNA och foto i en databas mot vilken samtliga som söker uppehållstillstånd, medborgarskap, asyl eller annat i ska kontrolleras. Detta underlättar kontroll av att tidigare utvisade personer som hotar landet inte åter söker sig hit under falska identiteter. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3476 av m.fl. (SD) yrkande 10. Utredning om lagen om särskild utlänningskontroll I kommittémotion 2019/20:3455 av m.fl. (V) yrkar motionärerna att regeringen ska ge ett tilläggsdirektiv till utredningen om lagen om särskild utlänningskontroll i syfte att se över rättssäkerheten för den enskilde och möjligheterna att överföra beslutanderätten om utvisning i samtliga säkerhetsärenden till allmän förvaltningsdomstol. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3067 yrkande 11 att en ordning bör införas som innebär att personer som är medborgare i andra länder och som kan befaras begå terroristbrott utvisas. Om utvisning inte är möjligt på grund av verkställighetshinder bör andra åtgärder bli aktuella. I kommittémotion 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag om att skärpa lagen om särskild utlänningskontroll i de delar som omfattas av den särskilda utredarens uppdrag. I kommittémotion 2019/20:3464 av m.fl. (M) yrkande 2 begär motionärerna att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning med uppdrag att se över anmälningsplikten i skärpande riktning. Vidare anser motionärerna att regeringen skyndsamt bör tillsätta en ny utredning om vilka åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot (yrkande 5). I kommittémotion 2019/20:3467 av m.fl. (L) yrkas att regeringen, antingen genom tilläggsdirektiv till den sittande utredningen eller genom ett nytt utredningsuppdrag, genomför en breddad översyn av lagen om särskild utlänningskontroll. Enligt motionärerna bör det bl.a. analyseras vilken ordning som bör gälla för att utan onödiga dröjsmål ompröva frågan om verkställighetshinder när nya uppgifter framkommer om situationen i hemlandet. Vidare bör möjligheterna att skydda samhället mot de personer som konstaterats utgöra ett säkerhetshot förbättras. Motionärerna anser även att påföljderna för överträdelser av beslutad anmälningsplikt och andra begränsningar i sådana situationer bör skärpas. Enligt 2 kap. 1 § första stycket 5 regeringsformen (RF) är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad föreningsfrihet, dvs. frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften. Enligt 2 kap. 24 § första stycket RF får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomster eller demonstrationer eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. Av andra stycket samma paragraf framgår att föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Bestämmelser om utvisning på grund av brott finns i 8 a kap. utlänningslagen (2005:716). En utlänning som inte är EES-medborgare eller familjemedlem till en EES-medborgare får utvisas ur om han eller hon döms för ett brott som kan leda till fängelse (1 §). Utvisning får dock ske endast om utlänningen döms till svårare påföljd än böter och om gärningen är av sådant slag och övriga omständigheter är sådana att det kan antas att han eller hon kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet eller om brottet med hänsyn till den skada, fara eller kränkning som det har inneburit för enskilda eller allmänna intressen är så allvarligt att han eller hon inte bör få stanna kvar. En utlänning som är EES-medborgare eller familjemedlem till en EES-medborgare får utvisas ur om de förutsättningar som anges i 8 a kap. 1 § är uppfyllda och det sker av hänsyn till allmän ordning och säkerhet (8 a kap. 5 §). Frågor om förvar och uppsikt av utlänningar regleras i 10 kap. utlänningslagen. Enligt 5 § lagen om särskild utlänningskontroll gäller 10 kap. 1, 2, 4–11 och 17 §§ utlänningslagen i tillämpliga delar vid handläggningen av ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Av 10 kap. 1 § andra stycket 3 utlänningslagen framgår att en utlänning som har fyllt får tas i förvar om det är fråga om att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning, s.k. verkställighetsförvar. Ett sådant beslut om förvar får enligt tredje stycket samma lagrum meddelas endast om det annars finns en risk för att utlänningen bedriver brottslig verksamhet i , avviker, håller sig undan eller på annat sätt hindrar verkställigheten. Av 10 kap. 4 § andra stycket utlänningslagen följer bl.a. att en utlänning inte får hållas i verkställighetsförvar med stöd av 10 kap. 1 § andra stycket 3 än , om det inte finns synnerliga skäl för . Även om det finns sådana synnerliga skäl får utlänningen inte hållas i förvar än eller, om det är sannolikt att verkställigheten kommer att ta på grund av bristande samarbete från utlänningen eller det tar tid att införskaffa nödvändiga handlingar, än . Tidsgränserna om tre och gäller dock inte om utlänningen av allmän domstol utvisats på grund av brott. Lagen om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund.