bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — 2019/20:241 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:1850 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:2047 av (M), 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 8. Det övergripande transportpolitiska målet ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. För att uppfylla det övergripande transportpolitiska målet bör samhällsekonomisk och miljömässig lönsamhet vara vägledande i valet av satsningar på infrastrukturprojekt. Vi vill understryka vikten av att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom investeringar i infrastruktur är korrekta och rättvisande. Vi anser att de samhällsekonomiska kalkylerna ger en god möjlighet att jämföra olika infrastrukturobjekt med varandra för att forma en samhällsekonomiskt lönsam prioriteringslista. Att välja de investeringar som genererar störst total samhällsnytta bör vara en vägledande princip. Avsteg från principen kan legitimeras av t.ex. fördelnings- eller regionalpolitiska skäl, men de ska i så fall föregås av en motivering från regeringens sida. Vi vill i sammanhanget även påminna om att utskottet beredde regeringens skrivelse om fyrstegsprincipen. Utskottet föreslog bl.a. att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringar och tydligt definiera vad som avses med trafikslagsövergripande anslag i arbetet med den kommande infrastrukturpropositionen (bet. 2018/19:TU18). Utskottet framhöll att det även är av stor vikt att de bakomliggande samhällsekonomiska kalkylmodellerna är korrekta och rättvisande för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt. De ekonomiska medel som avsätts för investeringar i infrastruktur i är omfattande. Vi kan konstatera att ständigt återkommande frågor är huruvida investeringsbudgeten är tillräcklig och ifall rätt prioriteringar har gjorts. Vi vill därför tillsätta ett transportpolitiskt råd som ska granska och utvärdera infrastrukturpolitiken utifrån ett transportpolitiskt ramverk. Detta ramverk ska bygga på principen att de sammanlagda infrastruktursatsningarna som beslutas inför varje ny nationell plan uppvisar en gemensam samhällsekonomisk effektivitet. Vi anser även att det ska utvärdera hur regeringen skött infrastrukturarbetet i stort och vilka större projekt som valts samt på vilka grunder dessa val har gjorts. Samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen ska vara utgångspunkten för det transportpolitiska ramverket som ska ligga till grund för rådets granskning av regeringen. Vår uppfattning är att rådet skulle kunna komma att bidra till en effektivare användning av infrastrukturmedel och medverka till att varje investerad skattekrona gör maximal samhällsnytta. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31 samt 2019/20:241 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:1850 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:2047 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 8. Vi anser att det är positivt med en nationell planering av transportinfrastruktur. Vi kan dock konstatera att det finns stora brister i den plan som regeringen presenterat. Vi är medvetna om att behovet av utbyggnad är större än de medel som tilldelas i statsbudgeten, varför noggranna prioriteringar behövs. Vi anser därför att större hänsyn bör tas till samhällsnytta vid nyinvesteringar och utbyggnad av järnvägsnätet och även till trafikintensitet vid nyinvesteringar. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:241 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:1850 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:2047 av (M) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Samhällsekonomiska kalkylmodeller ligger till grund för vilka beslut om investeringar i infrastruktur som fattas. Vi vill därför understryka att det är helt avgörande att kalkylmodellerna är rättvisande. Med en missvisande eller en ofullständig kalkyl kommer felaktiga samhälleliga investeringsbeslut att fattas. Vi vill framhålla att godset är undervärderat i vårt transportsystem. I dagens kalkylmodeller framgår inte nyttan av tillförlitliga godstransporter på ett riktigt sätt, och vi anser därför att det är betydelsefullt att öka godsets betydelse vid prioritering av infrastruktur. Vi anser att utvecklingsarbetet med kalkylmodeller och samlade effektbedömningar av godstransporter måste intensifieras. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:241 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31, 2019/20:1850 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:2047 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 8. Nuvarande planeringssystem bygger i hög grad på brister som identifieras från en lokal nivå. Av om fyrstegsprincipen (RiR 2018:30) framgår att det därför ofta kan vara svårt att hitta kostnadseffektiva lösningar. Detta riskerar att försvåra en planering som stärker våra möjligheter att uppnå antagna nationella klimatmål. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i järnvägssystemet, punkt 9 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 34, 37, 38 och 41. är ett glesbefolkat land med långa avstånd i norra utkant. En fungerande infrastruktur lägger grunden för fler jobb och tillväxt och är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens. Vi vill påminna om att järnvägen är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas i riktning mot större kapacitet och driftsäkerhet. Drift och underhåll av landets järnvägar säkrar och förbättrar transportsystemets funktionalitet. Vi anser därför att man bör satsa mer på drift och underhåll av järnvägen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i järnvägssystemet, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 34, 37, 38 och 41 samt 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi konstaterar att befintliga järnvägsinfrastruktur är i mycket stort behov av ökat underhåll. Underhållet av järnvägen har varit kraftigt eftersatt. Vi är medvetna om att mer medel har fördelats till järnvägsunderhållet , men vi anser inte att det är tillräckligt. I takt med den ökade järnvägstrafiken har även slitaget på anläggningen ökat. Vi anser således att underhållet av det befintliga järnvägssystemet kraftigt måste stärkas. Vi anser även att man måste prioritera mer resurser till dubbelspårig järnväg. Vidare menar vi att man bör utreda kostnaden för alternativen /h och /h på aktuella sträckor innan beslut tas om ombyggnation eller utbyggnad till fyrspår. Vi anser också att hastigheten bör höjas /h på de sträckor som är mest lämpliga. På det sättet kan man generera största möjliga nytta till en rimlig investeringskostnad. Vi vill särskilt lyfta fram att förebyggande underhåll är absolut nödvändigt för att generera ett förtroende hos resenärerna. Det är därför viktigt, menar vi, att prioritera förebyggande underhåll för att minimera risken för fel. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i järnvägssystemet, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 26, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 34, 37, 38 och 41. räcker den svenska järnvägens kapacitet inte till, varken i norra eller i . En kraftig tillväxt i tågtrafiken har lett till ett högt kapacitetsutnyttjande men även till ett stort behov av satsningar på underhållsåtgärder. Jag kan konstatera att prognoserna också visar på en fortsatt stark tillväxt av personresor och godstransporter i vårt land. Det är i sig mycket positivt, men det gör också systemet mycket känsligt för störningar – såväl planerade som tekniska och väderrelaterade. Slutresultatet blir låg pålitlighet och lågt förtroende för järnvägen, såväl för persontrafiken som för godstrafiken. Jag anser därför att det finns ett behov av att se över åtgärder för att minska underhållsskulden i järnvägssystemet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:1201 av (S) yrkande 2, 2019/20:1609 av Alireza Akhondi (C), 2019/20:2609 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 5. är ett glesbefolkat land med långa avstånd i norra utkant. En fungerande infrastruktur är därför en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens. En väl fungerande infrastruktur lägger också grunden, menar vi, för fler jobb och tillväxt. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd, och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder, öppnar det upp arbetsmarknader, skapar arbetstillfällen och binder samman landet. Vårt väg- och järnvägsnät utgör själva ryggraden i detta system. Vi vill därför framhålla betydelsen av att satsa på drift och underhåll av vägnätet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:1201 av (S) yrkande 2, 2019/20:1609 av Alireza Akhondi (C), 2019/20:2609 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 3. För ett väl fungerande samhälle är infrastruktur en grundförutsättning. Vi kan konstatera att de flesta resor, vare sig det är person- eller godstransporter, börjar och slutar med en vägtransport. Vägnätet förser industrin och medborgarna med bl.a. varor och samhällsviktig service. Industrins möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden är därmed starkt beroende av ett väl utvecklat väginfrastruktursystem. I dagens moderna samhälle är således ett väl fungerande vägnät av största betydelse. Många kommuner har pressade ekonomier, vilket har lett till en skillnad i standard mellan de kommunala vägarna och det statliga vägnätet. Vi föreslår därför att det införs ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägnätet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 36, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:1201 av (S) yrkande 2, 2019/20:1609 av Alireza Akhondi (C), 2019/20:2609 av och (båda M), 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 5. Jag vill peka på att transporter med bil, lastbil eller personbil är det enda alternativet att ta sig till arbetet eller för att företag ska kunna verka i hela landet, där långa transporter lätt blir en konkurrensnackdel. För att upprätthålla en rimlig standard på vägarna året om i hela landet anser jag därför att det bör införas en lägsta godtagbar standard inom vägnätet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:1201 av (S) yrkande 2, 2019/20:1609 av Alireza Akhondi (C), 2019/20:2609 av och (båda M), 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 5. Jag kan tyvärr konstatera att vägnätet har nedprioriterats genom att vägunderhållet har minskat. Detta har fått konsekvenser i samtliga av regioner. Det lågtrafikerade landsbygdsvägnätet har främst påverkats då det ligger längre ned i prioritering. innebär det att slaget är som hårdast mot de delar av landet där bilen kan vara det enda alternativet för att transportera sig. Jag vill även påminna om att tyngre och längre lastbilar ger mer gods på färre bilar, vilket främjar miljön men också ställer ökade krav på vägnätet. Jag anser därför att vägnätet ska fortsätta att rustas upp och förstärkas. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 11 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:690 av (KD), 2019/20:1593 av (C), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2019/20:2930 av (M) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 28. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Vi vill påminna om att de enskilda vägarna utgör en viktig del i detta. Det är de enskilda vägarna som gör att en miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. Enskilda vägar är även en viktig förutsättning för råvarutransporter och många tunga transporter för både jord- och skogsbruk går på enskilda vägar. De enskilda vägarna utgör den största delen av nätverk och dessa förvaltas av drygt 23 000 olika väghållare. Vi är medvetna om att enskilda människor och olika vägföreningar gör stora insatser för näringsliv och pendling. Vi anser dock att staten bör ta ett större ansvar för att planera underhållet och reinvesteringarna i det enskilda vägnätet utifrån nuvarande ekonomiska ramar. Vidare behöver en bättre planering i arbetet med att värna och utveckla det enskilda vägnätet. Det finmaskiga vägnätet måste erbjuda en hållbar standard för bärighet, och väghållningen måste fungera året runt. Vi anser därför att ska ta fram en nationell underhålls- och investeringsplan för de enskilda vägarna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2019/20:690 av (KD), 2019/20:1593 av (C), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2019/20:2930 av (M). En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Jag vill påminna om att de enskilda vägarna är en viktig del i detta. Det är de enskilda vägarna som möjliggör för mer än en miljon människor att påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är också mycket betydelsefulla ur ett godstransport-perspektiv. Jag vill påminna om att av det svenska vägnätet består av enskilda vägar, medan endast är statliga och 4 kommunala. Ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, exempelvis enskilda markägare, vägföreningar eller samfällighetsföreningar. Av dessa får 7 statsbidrag som ska bidra till att vägarna tillgodoser behoven och håller hög transportkvalitet. Jag vill understryka att det är viktigt att även de enskilda vägarna ges förutsättningar att klara av att rusta sig inför införandet av 74-tonslastbilar, BK4-vägar, på de svenska vägnäten, till förmån för en väl fungerande konkurrenssituation för bl.a. svensk skogsindustri och övriga råvarutransporter. Mot denna bakgrund anser jag att det ska säkerställas, inom ramen för resurser, att de samfällda enskilda vägarnas ska ha en bra standard, rätt sträckning och en god bärighet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2019/20:690 av (KD), 2019/20:1593 av (C), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2930 av (M) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 28. Jag anser att de enskilda vägarna har en mycket stor betydelse för . Jag vill vidare understryka att det på landsbygden är av största betydelse att underhållet av de enskilda vägarna fungerar. Jag anser att det måste finnas ett regelverk som skapar möjlighet för investeringar och underhåll i enskilda vägar, och staten bör utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansieringsfrågor, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 10, 2019/20:1081 av (M), 2019/20:1785 av Per Åsling (C) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi vill påminna om att vår infrastruktur är under ständig utveckling och därför är huvudregeln att finansiera satsningar med direktanslag. Detta är kopplat till att infrastruktur inte innebär en engångskostnad utan kräver ständigt underhåll och återkommande nya investeringar. Vi anser inte att avsteg bör göras från denna huvudprincip utan att satsningar på järnväg bör finansieras med direktanslag. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansieringsfrågor, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 10, 2019/20:1081 av (M) och 2019/20:1785 av Per Åsling (C). Jag kan konstatera att den absolut största delen av all infrastruktur finansieras över statsbudgeten. För att genomföra nödvändiga investeringar i infrastruktur är det nödvändigt att hitta nya finansieringsvägar. Både svenska och utländska investerare, bl.a. pensionsfonder, har visat intresse för långsiktiga investeringar i . Jag vill påminna om att i många länder som är jämförbara med finansieras viktiga samhälleliga infrastrukturprojekt i offentlig-privat samverkan (OPS). Staten kan då identifiera projekt som lämpar sig för en OPS-lösning. Det kan röra sig om en järnväg, en utbyggd hamn eller en motorvägssträcka. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. Nya former av finansiering av infrastruktur, utöver statsbudgeten, leder till att investeringar genomförs som kostnaden för statskassan minskar. I praktiken kan man göra mer utan att statens finanser äventyras. Jag ser till hela landet och vill att det ska finnas bättre möjligheter för investerare att aktivt bidra inom exempelvis större nationella projekt. Jag anser därför att det är lämpligt att låta privatkapital vara med och medfinansiera infrastruktursatsningar. I en färsk rapport, finansierad av , har konsultbolaget granskat förutsättningar för ägarförändringar och förvaltning av svensk infrastruktur. Av rapporten framgår bl.a. att samhället genom att privatisera lämplig infrastruktur får kapital till att utveckla projekt som är mer riskfyllda och osäkra. Jag anser därför att bör ges i uppdrag att identifiera ett antal projekt från nuvarande nationella infrastrukturplan som är lämpliga att hanteras med extern medfinansiering samt att privat kapital och pensionsfonder i större utsträckning än bör ges möjlighet att investera i infrastruktur i . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansieringsfrågor, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2019/20:1081 av (M), 2019/20:1785 av Per Åsling (C) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 2. Jag kan tyvärr konstatera att det inte finns någon möjlighet till statlig medfinansiering av icke-fysiska steg 1- och steg 2-åtgärder i länsplanerna eller den nationella transportplanen. Ansvaret för att finansiera och genomföra dessa åtgärder ligger hos kommuner, regioner och privata aktörer. Det krävs ytterligare åtgärder för att minska miljö- och klimatbelastningen från transporter och minska statens utgifter för nyinvesteringar som varken är nödvändiga eller hållbara. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om hur den statliga medfinansieringen kan stärkas så att fyrstegsprincipens tillämpning förbättras genom att fler steg 1- och steg 2-åtgärder genomförs i infrastrukturplaneringen. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Brukaravgifter, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2019/20:1710 av (SD) och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 28.