bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Nämnden ska enligt 6 kap. 7 b § noga följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem, stödboende eller HVB-hem främst genom regelbundna personliga besök, enskilda samtal med barnet eller den unge och samtal med den eller dem som har tagit emot barnet eller den unge i sitt hem och med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. När vård ges i ett familjehem eller ett HVB-hem ska det enligt 6 kap. 7 c § finnas en socialsekreterare som utsetts särskilt av socialnämnden som ansvarar för kontakterna med barnet eller den unge. Socialsekreteraren ska besöka barnet eller den unge regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. ska utan dröjsmål inleda en utredning av vad som genom ansökan, anmälan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden (11 kap. 1 §). När en sådan anmälan rör barn eller unga ska socialnämnden genast göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd (11 kap. 1 a §). Vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd får nämnden, för bedömningen av behovet av insatser, konsultera sakkunniga samt i övrigt ta de kontakter som behövs (11 kap. 2 §). För ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ krävs det enligt 7 kap. 1 § första stycket 2 och 5 SoL tillstånd av för att bedriva verksamhet i form av stödboende eller hem för vård eller boende och verksamhet som har till uppgift att till socialnämnden föreslå familjehem och jourhem till barn samt som lämnar stöd och handledning till sådana hem som tar emot barn. Kommuner och regioner som driver verksamhet som avses i första stycket 1 ska anmäla denna verksamhet till innan verksamheten påbörjas. Tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 1 § får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet (7 kap. 2 §). utövar enligt 13 kap. 1 och 2 §§ SoL tillsyn över och verksamhet vid de särskilda ungdomshem som drivs av (Sis). Tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. Inom ramen för sin tillsyn ska myndigheten lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen samt informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga Av 1 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) framgår att insatser inom för barn och ungdom ska göras i samförstånd med den unge och hans eller hennes vårdnadshavare enligt bestämmelserna i . Insatserna ska präglas av respekt för den unges människovärde och integritet. Den som är ska emellertid ges vård enligt lagen, om någon av de situationer som anges i 2 eller 3 § föreligger och det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. Vård med stöd av 3 § får även ges den som har fyllt 18 men inte , om sådan vård med hänsyn till den unges behov och personliga förhållanden i övrigt är lämpligare än någon annan vård och det kan antas att behövlig vård inte kan ges med den unges samtycke. Enligt 2 § ska vård enligt lagen beslutas om det på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otillbörligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas. Vård ska enligt 3 § också beslutas om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Det finns även enligt 6 § en möjlighet till omhändertagande av den som är . Enligt 12 § ska det finnas särskilda ungdomshem för vård av unga som behöver stå under särskilt noggrann tillsyn. Enligt samma bestämmelse ska Sis anvisa plats om socialnämnden har beslutat att den unge ska vistas i ett sådant hem. Av 13 a § framgår att socialnämnden noga ska följa vården av de unga som får vård med stöd av LVU. Detta ska främst ske genom regelbundna personliga besök, enskilda samtal med den unge, samtal med den eller dem som har tagit emot den unge i sitt hem och samtal med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. Av 17 § framgår att den som omfattas av bestämmelserna i 15 § får, om det behövs, kroppsvisiteras eller ytligt kroppsbesiktigas vid ankomst till hemmet för kontroll av att han eller hon inte bär på sig något som enligt 16 § inte får innehas; t.ex. narkotika eller alkoholhaltiga drycker. Detsamma gäller om det under vistelsen i hemmet uppkommer misstanke om att sådan egendom ska påträffas hos honom eller henne. När det gäller behovsbedömningen framgår av 20 a § att tvångsåtgärden får användas endast om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Är mindre ingripande åtgärder tillräckliga, ska de användas. Av 15 § framgår att om den unge vårdas på någon grund som anges i 3 § och vistas i ett hem för särskilt noggrann tillsyn får han eller hon hindras att lämna hemmet och i övrigt underkastas den begränsning av rörelsefriheten som är nödvändig för att vården ska kunna genomföras. Den unges rörelsefrihet får också inskränkas när det behövs av hänsyn till andra intagnas eller personalens säkerhet. Den som omfattas av bestämmelserna i 15 § har rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster, ta emot besök samt vistas utanför hemmet i den utsträckning det är lämpligt (15 a §). För den som omfattas av 15 § får rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster och ta emot besök vägras eller begränsas om det kan äventyra vården eller ordningen vid hemmet. Ett sådant beslut får gälla . När det inte längre finns förutsättningar för beslutet ska det upphävas. Av 22 § framgår att socialnämnden får besluta att den som är ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson som socialnämnden utsett eller delta i behandling i öppna former inom social-tjänsten om det kan antas att den unge till följd av ett beteende kommer att behöva ges vård om beteendet fortsätter och det stöd eller den behandling som den unge behöver inte kan ges med samtycke av den unge själv och av den unges vårdnadshavare. Bestämmelser om skolplikt och tillsyn Barn som är bosatta i har skolplikt. Skolplikten motsvaras av en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen och 7 kap. 2 § första stycket och 3 § skollagen [2010:800]). De utbildningar som avses med allmän skola är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Hemkommunen har ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. Detta gäller oavsett var eleven går i skolan. Ansvaret innebär att hemkommunen måste hålla sig informerad om skolgång och frånvaro (7 kap. 21 §, se även huvudmannens informationsansvar enligt 7 kap. 22 § skollagen). Av 7 kap. § 20 skollagen framgår att den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn ska se till att barnet fullgör skolplikten. Vårdnadshavaren kan enligt 7 kap. § 23 föreläggas att fullfölja sina skyldigheter och ett sådant föreläggande kan förenas med vite. I 26 kap. skollagen finns bestämmelser om tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering. Av 26 kap. 10 § framgår att en tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt skollagen står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. Ett beslut om föreläggande gäller . Enligt 26 kap. 27 § får ett föreläggande förenas med vite. ska förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser en eller flera brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:55) om hem för vård eller boende ska tillämpas av den som bedriver verksamhet i form av hem för vård eller boende enligt socialtjänstförordningen. Av 2 kap. 1 § framgår att den som bedriver socialtjänst ansvarar för att det finns sådana processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (se nästa avsnitt). Av de allmänna råden till 2 kap. 2 § i föreskrifterna och allmänna råd om hem för vård eller boende framgår att den som bedriver verksamhet i form av hem för vård eller boende särskilt bör beakta behovet av samverkan för att säkerställa att den person som är placerad där får sina behov av bl.a. hälso- och sjukvård samt skolgång tillgodosedda. Enligt 4 kap. 1 § i föreskrifterna och allmänna råd om hem för vård eller boende ska de arbetssätt och metoder som används i ett HVB-hem vara relevanta i förhållande till den målgrupp som hemmet är avsett för. Vidare anges att de ska vara baserade på bästa tillgängliga kunskap och utformade med respekt för den enskildes personliga integritet. Av 5 kap. 2 § i samma föreskrifter framgår att personalen i ett HVB-hem ska ha den utbildning, den erfarenhet och den personliga lämplighet som behövs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Personal som ger behandling enligt en viss metod ska även ha en relevant utbildning för den. Personalens sammantagna kompetens när det gäller utbildning och erfarenhet ska ge förutsättningar för att möta de behov av vård som målgruppen har och säkerställa en trygg och säker vård. föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende ska tillämpas vid placering av barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende eller hem för vård eller boende med stöd av SoL eller LVU. Av de allmänna råden om att följa vården enligt 6 kap. 7 b och 7 c §§ SoL, som trädde i kraft , framgår att en bedömning av hur ofta ett visst barn eller en viss ung person ska besökas av socialsekreterare bör göras fortlöpande under placeringen (HSLF-FS 2019:25). Av meddelandeblad (nr 5/2019) framgår att genom att bedömningen görs fortlöpande kan besöken planeras utifrån barnets eller den unges behov och önskemål . Placerade barn och unga – gav ut handboken barn och unga – (2020-3-6640). riktar sig framför allt till socialsekreterare och chefer inom som arbetar med placeringar av barn och unga utanför det egna hemmet. Den syftar till att underlätta tillämpningen av det regelverk som gäller på området. Innehållet bygger i huvudsak på lagstiftning, förarbeten, rättsfall och JO-utlåtanden. Boken kompletterar föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:11) om socialnämndens ansvar för barn och unga i familjehem, jourhem, stödboende och hem för vård eller boende. Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 130) framgår att 38 800 barn och unga fick vård enligt SoL eller insatser enligt LVU. Den vanligaste placeringsformen är familjehem och den näst vanligaste hem för vård eller boende. Regeringen har –2020 avsatt medel för stärkt bemanning inom den sociala barn och ungdomsvården (prop. s. 132, S2016/04469/FST). Medelstilldelningen omfattar sammanlagt –2019, samt 2020. Medlen för att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Slutredovisningen ska lämnas till . Regeringen anser att den psykiska ohälsan hos barn och unga är ett samhällsproblem som det är angeläget att vidta åtgärder mot (prop. s. 155). Regeringens satsning på att öka kompetens inom området för psykisk ohälsa kommer därför att fortsätta som planerat. När det gäller insatser för barn och unga med psykisk ohälsa har fått i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner –2020 för att stärka insatser för dessa barn och unga (prop. s. 132, S2018/00368/FST). Regeringen har avsatt från anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete och från anslaget 1:5 inom utgiftsområde 16 till utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga (prop. s. 133). En slutredovisning med resultatet av uppföljningen, utvärderingen och hur slutsatserna av arbetet har spridits ska lämnas . I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anges under rubriken hedersbrotten att möjligheterna att utan föräldrarnas samtycke ge insatser till unga vid misstanke om hedersbrott ska öka liksom att lagen om vård av unga (LVU) ska skärpas i samma syfte. (punkt 42). Av punkt 63 i överenskommelsen under rubriken psykisk ohälsa framgår att ett mål om köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. publikation Barn inom den sociala barnavården överlämnades till regeringen . föreslår bl.a. att barnrättsperspektivet i den sociala barnavården bör säkerställas, att kravet på barnets delaktighet stärks och att ansvaret för barnets skolplikt tydliggörs. Enligt uppgift från (Barnkonventions-samordningen) bereds rapporten inom . Utredningen om tvångsvård för barn och unga Utredningen om tvångsvård för barn och unga lämnade sitt slutbetänkande Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Syftet med utredningen var att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga. Enligt uppgift från pågår beredningen av betänkandet inom . Insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling Regeringen gav i uppdrag att stödja huvudmän samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området (S2018/00535/FST). ska enligt regeringsbeslutet genomföra eller initiera insatser som bidrar till ökad kompetens och kvalitet med syfte att: placerade barn och unga får en god, trygg och säker vård den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete med särskilt utsatta grupper av barn och unga stärks, inte minst i särskilt utsatta och prioriterade områden barnrättsperspektivet ytterligare stärks inom den sociala barn- och ungdomsvården och att barn får sina rättigheter tillgodosedda kunskap, kompetens och stabilitet främjas hos yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården. Av den delredovisning som publicerades framgår bl.a. att inom ramen för uppdraget kommer att ta fram verktyg till stöd för familjehemsplacerade barn, deras föräldrar och familjehemmen vid umgänge med ursprungsfamiljen i syfte att bidra till att utveckla arbete vid familjehemsplaceringar. fick genom sitt regleringsbrev på nytt i uppdrag att – –2022 – stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området (S2019/05315/RS [delvis]). ska genomföra eller initiera insatser som bidrar till ökad kompetens och kvalitet inom de fyra områden som identifierades i regeringsbeslut S2018/00535/FST (se ovan). Därutöver ska vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. ska genom utåtriktade aktiviteter sprida aktuell kunskap om metoder, arbetssätt och goda exempel till kommuner och andra berörda aktörer. Uppdraget ska genomföras i samarbete med relevanta aktörer. En slutredovisning ska lämnas . får för uppdragets genomförande använda . Utvecklingsarbete avseende viss verksamhet vid Regeringen anser att det finns ett behov av att förbättra vården för barn som vårdas vid Sis särskilda ungdomshem och som har komplexa psykiatriska vårdbehov. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att förbereda och samordna ett utvecklingsarbete i form av ett pilotprojekt i psykiatrin och vid Sis för att förbättra vården för vissa unga som vårdas vid Sis med stöd av LVU och som även har stora behov av psykiatrisk vård (S2019/00643/FST, S2019/03898/FS). Arbetet ska ske i nära samarbete med berörda verksamheter och Sis samt i dialog med och . Uppdraget ska redovisas . Delredovisningar av uppdraget ska lämnas . SiSam – samverkan för obruten skolgång , förkortad Sis, och Specialpedagogiska skolmyndigheten, förkortad SPSM, har på regeringens uppdrag utvecklat och prövat en modell, SiSam, för skolsamverkan för elever som placeras på särskilda ungdomshem (S2012/4969/FST). Uppdraget har varit organiserat som ett projekt, men arbetet har integrerats i den ordinarie verksamheten. Sis och SPMS fortsätter nu att utveckla och arbeta enligt SiSam-modellen (). SiSam är en modell för skolsamverkan mellan tre parter: Sis ungdomshem samt och skolan i hemkommunen. Målet är att de placerade ungdomarnas skolgång ska löpa på utan avbrott, så att de får den utbildning de har rätt till och behöver. Enligt uppgift från Sis ingår ett 50-tal kommuner i SiSam och 80–av de placerade ungdomarna deltar. Öppna insatser eller placering utan samtycke fick genom sitt regleringsbrev 2018 i uppdrag att redogöra för kunskapsläget om öppna insatser utan samtycke till unga respektive vårdnadshavare, bl.a. utifrån erfarenheterna i och , samt bedöma om det som då framkommer kan motivera en lagändring inom området (S2018/05767/FS). Med ändring av detta uppdrag fick i uppdrag att också lämna förslag på hur möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga kan öka (S2019/04727/FST). Uppdraget ska redovisas . ska enligt sitt regleringsbrev göra en fördjupad analys av förslaget i betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71) om att socialnämnden, utan vårdnadshavarens samtycke, ska kunna besluta om placering av barn som fyllt (S2019/05315/RS). Analysen ska bl.a. göras utifrån perspektivet att förslaget innebär ett betydande ingrepp i vårdnadshavarnas bestämmanderätt. Uppdraget ska redovisas . Myndighetsanalys av Statens institutionsstyrelses verksamhet Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en myndighetsanalys av (Sis), S2019/01921/FST. Uppdraget redovisades genom rapporten av (2020:7). Uppdraget har varit att analysera hur Sis fullgör sitt uppdrag samt hur interna och externa faktorer påverkar myndighetens möjligheter att fullgöra uppdraget. Statskontoret har bl.a. analyserat Sis styrning, uppföljning och organisering samt myndighetens samverkan med andra aktörer. Inspektionen för vård och omsorgs uppdrag att genomföra analyser av tillsynens resultat inom den sociala barn- och ungdomsvården Inspektionen för vård och omsorg () fick i uppdrag av regeringen att genomföra en analys av kommunernas utredningar av barn- och ungdomsärenden utifrån resultaten av den tillsyn som genomförde (S2019/01922/FST). Vidare skulle genomföra en analys med utgångspunkt i tillsynen av hem för vård eller boende (HVB), stödboende, särskilda ungdomshem och bostäder med särskild service för barn och unga. Analysen skulle genomföras utifrån resultaten av tillsyn och ha ett särskilt perspektiv på barn och ungas delaktighet, säkerhet, trygghet, stöd samt personalens och verksamhetsansvarigas kompetens. Uppdraget redovisades till regeringen genom rapporten och ungdomsvården (artikelnr 2020-2). I rapporten redogör för sina iakttagelser och rekommendationer. för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder Regeringen redovisar i skrivelse 2019/20:121 sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder (RiR 2019:33). Enligt rapporten är övergripande slutsats att inte helt har levt upp till sin roll som tillsynsmyndighet. rekommenderar i rapporten regeringen dels att ge stabila ekonomiska ramar så att myndigheten kan planera för en hållbar och långsiktig kompetensförsörjning i syfte att fullgöra tillsynsuppdraget, dels att följa IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut och följa myndighetens digitaliseringsarbete för tillsynsverksamheten. rekommenderar även regeringen att se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . Regeringen välkomnar i sin skrivelse granskning och instämmer delvis i de övergripande iakttagelserna. När det gäller förutsättningarna för myndigheten att bedriva tillsyn delar inte regeringen uppfattningen att regeringens ekonomiska styrning varken har varit konsekvent eller långsiktig. har vidare pekat på att saknar lättåtkomliga stöd för enhetliga bedömningar i tillsynen. Regeringen avser i enlighet med rekommendation att följa IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut. Regeringen avser även att fortsätta följa utvecklingen av IVO:s digitaliseringsarbete i dialogen med myndigheten. granskning innehåller även värdefulla iakttagelser om IVO:s arbete med uppföljning av tillsynsverksamheten. Regeringen avser att följa de insatser som myndigheten tar initiativ till i syfte att utveckla uppföljningen av tillsynens resultat. Regeringens skrivelse bereds i utskottet (bet. 2019/20:18 om Inspektionen för vård och omsorg). uppföljning av placeringsformen stödboende har haft regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen stödboende för barn och unga i åldern 16–som infördes i SoL . redovisade uppdraget genom rapporten och utvärdering av stödboende för barn och unga 16–(2019-10-6438). Rapporten bereds inom . Samverkan mellan och skolan I rapporten – Samverkan socialtjänst skola – Obruten skolgång för placerade barn och unga (2018-6-13) från , och Specialpedagogiska myndigheten konstaterar man att placerade barn och unga har samma rätt till utbildning och skolgång som andra barn och unga. För att den rätten ska säkras krävs samverkan mellan och skolan. Modellen SAMS presenteras i rapporten. Den är framtagen gemensamt av , och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) utifrån ett regeringsuppdrag för att underlätta sådan samverkan (U2017/00617/S). Motionsyrkanden om placering av barn och unga behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 79 f. och 89 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:416). När det gäller de motionsyrkanden som gällde frågan om att inrätta olika slag av nationella register över familjehem m.fl. anförde utskottet bl.a. att det är som ansvarar för att stödja familjehemsvård och bidra till kvalitetsutveckling på området (s. 90). Utskottet hänvisade i denna del till att flera initiativ hade tagits, att arbete pågick i dessa frågor och att det därför inte fanns skäl att vidta någon åtgärd. har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU11 s. 7 f., rskr. Regeringens angav i budgetpropositionen att frågan om generell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121).