bet · H701MJU12 · 2020-04-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om övergripande miljöfrågor från allmänna motionstiden /20. Motions-yrkandena handlar bl.a. om miljömålssystemet, äganderättsfrågor, tillstånds-prövning samt regler och riktvärden för buller. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD). Ett 80-tal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillståndsprövning och miljöfarlig verksamhet Regler och riktvärden för buller Tillsyn av tillståndspliktiga gårdar Miljökriterierna inom offentlig upphandling Offentliga medel till miljöorganisationer Utvärdering av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet Motioner som bereds förenklat 1.Revidering av de svenska miljömålen, punkt 1 (M) 2.Revidering av de svenska miljömålen, punkt 1 (SD) 3.Anpassning av miljömålssystemet till de globala hållbarhetsmålen, punkt 2 (C) 4.Markägares inflytande och möjlighet till rättslig prövning m.m., punkt 3 (SD) 5.Äganderätt och grön infrastruktur, punkt 4 (M, KD) 6.Äganderätt och grön infrastruktur, punkt 4 (SD) 7.Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider, punkt 5 (M, KD) 8.Förbättrade tillståndsprocesser för vattenbruket, punkt 7 (SD) 9.Länsstyrelsernas miljötillståndsprocesser, punkt 9 (M, KD) 10.Kommunal tillstyrkan av vindkraft, punkt 10 (KD) 11.Kumulativ påverkan på rennäringen, punkt 11 (SD) 12.Buller från idrottsanläggningar och motorbanor, punkt 12 (M, C) 13.Buller från idrottsanläggningar och motorbanor, punkt 12 (L) 14.Buller på skolgårdar, punkt 14 (C) 15.Tillsyn av tillståndspliktiga gårdar, punkt 15 (SD) 16.Miljökriterierna inom offentlig upphandling, punkt 16 (C) 17.Miljökriterierna inom offentlig upphandling, punkt 16 (KD) 18.Offentliga medel till miljöorganisationer, punkt 17 (C) 19.Utvärdering av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet, punkt 19 (M, KD) 1.Markägares inflytande och möjlighet till rättslig prövning m.m., punkt 3 (C) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Revidering av de svenska miljömålen 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Anpassning av miljömålssystemet till de globala hållbarhets–målen 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3133 av Lawen Redar (S) och 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 3 (C) Markägares inflytande och möjlighet till rättslig prövning m.m. 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2559 av (M) och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 4 (SD) Äganderätt och grön infrastruktur 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 5 (M, KD) Reservation 6 (SD) Tillståndsprövning och miljöfarlig verksamhet Effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggnings–tider 2019/20:1338 av (M), 2019/20:1995 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 7 (M, KD) 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 1. Förbättrade tillståndsprocesser för vattenbruket 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 8 (SD) 2019/20:984 av (S). 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 9 (M, KD) 2019/20:2374 av (M) och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 10 (KD) Kumulativ påverkan på rennäringen 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 53. Reservation 11 (SD) Regler och riktvärden för buller Buller från idrottsanläggningar och motorbanor 2019/20:296 av (KD), 2019/20:1456 av (M), 2019/20:2069 av och (båda S), 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:3135 av m.fl. (S), 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 22 och 2019/20:3379 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 12 (M, C) Reservation 13 (L) 2019/20:2791 av (KD). 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 14 (C) Övriga miljöfrågor av övergripande karaktär Tillsyn av tillståndspliktiga gårdar 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 41, 43 och 44. Reservation 15 (SD) Miljökriterierna inom offentlig upphandling 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 16 (C) Reservation 17 (KD) Offentliga medel till miljöorganisationer 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 18 (C) 2019/20:2244 av (M). Utvärdering av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 19 (M, KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Därmed avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (SD), (V), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), Serkan Köse (S), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ett 80-tal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som bl.a. handlar om miljömålssystemet, äganderättsfrågor, tillståndsprövning samt regler och riktvärden för buller. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför i förenklad ordning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om revidering och anpassning av miljömålssystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till det redan befintliga utvecklingsarbetet av miljömålen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). Revidering av de svenska miljömålen I kommittémotion 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en revidering av de svenska miljömålen. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att identifiera och rensa ut överlappande miljömål och styrmedel som enligt motionärerna står i konflikt med varandra. I kommittémotion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 19 anförs att miljökvalitetsmålen bör arbetas om i syfte att ta bort målsättningar som motionärerna anser vara utopiska, dvs. omöjliga att uppnå. Som exempel nämner de att ett stort antal arter i svensk natur inte kan förväntas uppnå gynnsam bevarandestatus. Anpassning av miljömålssystemet till de globala hållbarhetsmålen m.m. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs att miljö- och klimatarbetet bör utgå i från Agenda och de 17 globala målen för hållbar utveckling. Vidare i kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås en bred översyn och uppdatering av miljömåls-systemet, som också anpassar och förenar dem med FN:s hållbarhetsmål. Motionärerna anser att med nya hållbarhetsmål kan vi arbeta för att förstärka och effektivisera miljöarbetet och integrera det med hållbarhets-arbetet både nationellt och internationellt. För att vara långsiktiga bör de nya målen och system för uppföljning tas fram och beslutas med brett stöd i . Enligt motion 2019/20:3133 av Lawen Redar (S) bör en långsiktigt hållbar utveckling säkras. Motionären framhåller bl.a. att det behövs ytterligare kunskap om hur en utebliven eller negativ ekonomisk tillväxt påverkar samhället i sin helhet. behandling och kompletterande uppgifter Revidering av de svenska miljömålen antog en ny målstruktur för det svenska miljöarbetet med ett utvecklat generationsmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr 2009/10:377). Systemet består av ett generationsmål och 16 miljö-kvalitetsmål med preciseringar. Generationsmålet visar riktningen för vad som måste göras inom en generation för att miljökvalitetsmålen ska nås. Generationsmålet är vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Miljökvalitetsmålen, i sin tur, beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Preciseringarna ska förtydliga vad miljökvalitets-målen innebär och används även som kriterier vid uppföljningen av målen. Därtill finns samt 16 aktuella etappmål med målår 2020 eller . Etapp-målen är steg på vägen för att nå generationsmålet och ett eller flera miljö-kvalitetsmål. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten ska regeringen för redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika områden. Som en del i utskottens löpande uppföljning har Miljö- och jordbruksutskottet beslutat att följa upp regeringens resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. I utskottets behandling av årets budgetproposition (se prop. 2019/20:1 utg.omr. 20 och 23, bet. 2019/20:MJU1 och MJU2) anför utskottet att det ser positivt på det utvecklings- och erfarenhetsutbyte som har pågått mellan företrädare för regeringen och miljö- och jordbruksutskottet i syfte att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har det förts en dialog såväl på politisk nivå mellan de ansvariga statssekreterarna i och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivå. Utskottet anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter att utvecklas. 2014 inrättade regeringen det nuvarande . Rådet syftar till att utgöra en plattform för ett intensifierat arbete på alla nivåer i samhället för att nå miljömål. presenterar åtgärder som myndigheterna åtar sig att vidta för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. uppdrag pågår till . överlämnade utvärdering av miljömålen 2019 (rapport 6865) till regeringen. I rapporten ut-värderar verket möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generations-målet och lämnar 18 åtgärdsförslag framtagna i samverkan med flera andra myndigheter samt länsstyrelser. Utöver det redovisar även egna bedömningar och förslag. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) bedömer regeringen att utgör en god grund för att fortsätta att utveckla styrmedel och åtgärder för att öka takten i arbetet för att nå miljömålen. Verkets förslag bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att de nationella miljömålen fortsätter att utgöra en viktig grund för det svenska arbetet med klimat- och miljöutmaningar. Vidare redovisar regeringen att miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling. Målen kopplar även till andra tvärsektoriella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (Europa2020), EU:s energi- och klimatramverk 2030 och politik för global utveckling (PGU). Anpassning av miljömålssystemet till de globala hållbarhetsmålen m.m. antog FN:s medlemsstater Agenda 2030 med 17 globala mål för hållbar utveckling. Agendan syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Genom att anta Agenda 2030 har åtagit sig att införliva agendan i en svensk kontext. Nuvarande regering har, precis som den föregående hade, som ambition att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030, både nationellt och när det gäller att bidra till det globala genomförandet av agendan (se t.ex. prop. 2019/20:1 utg.omr. Samarbete mellan olika aktörer och mellan olika politikområden, liksom mellan nationell, regional och lokal nivå, är avgörande för att genomföra de globala målen. Regeringen anser även att målkonflikter behöver synliggöras och bli föremål för medvetna och övervägda beslut. Regeringen avser att återkomma till med en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp agendan. Enligt uppgift från är en skrivelse planerad till . Arbetet med att införliva Agenda 2030 i svensk politik har pågått . Dåvarande regering beslutade att tillsätta en kommitté i form av en nationell delegation för att stödja och stimulera genom-förande av Agenda 2030 (dir. 2016:18). lämnade delegationen dels förslag till åtgärder för att främja informations- och kunskapsspridning om hållbar utveckling, inklusive digitala lösningar, dels en redovisning av i vilken utsträckning uppfyller agendans mål och vilka områden som behöver stärkas samt förslag till en handlingsplan för genomförande av agendan. beslutade dåvarande regering om en handlingsplan för åren 2018–2020. Handlingsplanen syftar till att underlätta för olika samhälls-aktörers bidrag till en fortsatt omställning samt ge fortsatt kraft till den politik som regeringen driver för hållbarhet. Handlingsplanen fokuserar på det nationella genomförandet av Agenda 2030, men omfattar även bidrag till det globala genomförandet av agendan. I samband med handlingsplanen för Agenda 2030 gav regeringen uppdrag till flera myndigheter. presenterade delegationen sitt slutbetänkande (SOU 2019:13) i vilket delegationen lämnar förslag till hur arbetet med att genomföra Agenda 2030 ska bedrivas i fortsättningen. Till följd av delegationens betänkande har regeringen gett dels , dels i uppdrag att på olika sätt utveckla och stärka arbetet med hållbar utveckling. Därtill beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare, som ska fungera som nationell samordnare, att stödja regeringen i arbetet med att genomföra Agenda 2030 och hållbarhetsmålen nationellt (dir. 2020:17). Samordnaren ska bl.a. stärka, främja och fördjupa de olika aktörernas arbete med att genomföra agendan genom att samverka med kommuner och regioner, regionala och lokala aktörer, näringslivet och det civila samhället. Utredaren ska också ta fram ett verktyg där data och statistik görs tillgängligt så att det går att följa arbete för att nå de globala målen. Samordnaren ska lämna en delredovisning av arbetet . Uppdraget ska slutredovisas . behandlade regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte (bet. 2018/19:MJU18, rskr 2018/19:275). Utskottets sammantagna bedömning var att bedriver ett ständigt pågående arbete för en i olika hänseenden hållbar utveckling och för att nå såväl de nationella miljömålen som FN:s hållbarhetsmål. Som redovisas ovan konstaterar regeringen i årets budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att de nationella miljömålen fortsätter att utgöra en viktig grund för det svenska arbetet med klimat- och miljöutmaningar. Vidare redovisar regeringen att miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling. Regeringen påpekar att målen även kopplar till andra tvärsektori-ella mål som t.ex. EU:s mål om klimat och energi (Europa2020), EU:s energi- och klimatramverk 2030 samt politik för global utveckling (PGU). Revidering av de svenska miljömålen Utskottet vill inledningsvis påminna om att dagens miljömålssystem är resultatet av en grundlig prövning i . Utskottet konstaterar att miljömålssystemet ger nödvändig struktur åt den svenska miljöpolitiken, och att såväl generationsmålet som de 16 miljömålen förutsätter att driver en ambitiös klimat- och miljöpolitik inte bara nationellt utan även i internationella sammanhang. När det gäller utvecklingen av miljömålssystemet vill utskottet hänvisa till det uppföljningsarbete som pågår kring den ekonomiska styrningen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Genom uppföljning och utvärdering har utskottet tagit en mycket aktiv del i detta arbete. Det pågår ett erfarenhetsutbyte mellan utskottet och företrädare för regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras, t.ex. i valet av indikatorer och deras koppling till målen. Utskottet förutsätter att denna dialog fortsätter att utvecklas. Med hänvisning till det ovan anförda ser utskottet ingen anledning att föreslå en revidering av miljömålen på det sätt som det anförs i motionerna 2019/20:2665 (M) yrkande 1 och 2019/20:604 (SD) yrkande 19. Anpassning av miljömålssystemet till de globala hållbarhetsmålen m.m. Det råder ingen tvekan om att arbetet för att nå de globala målen för hållbar utveckling är mycket angeläget. Utskottet har tidigare anfört att bedriver ett ständigt pågående arbete för en i olika hänseenden hållbar utveckling och för att nå FN:s hållbarhetsmål. I likhet med regeringen bedömer utskottet att miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling och att målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling. Utskottet anser därmed att motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 1, 2019/20:3258 (C) yrkande 1 och 2019/20:3133 (S) i allt väsentligt är att betrakta som tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äganderättsfrågor. Utskottet hänvisar främst till den pågående utredningen om bl.a. stärkt äganderätt och nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark. Jämför reservation 4 (SD), 5 (M, KD) och 6 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C). Markägarens inflytande och möjlighet till rättslig prövning m.m. I kommittémotion 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att beslut om att undanta privat mark från brukande ska fattas endast efter samråd med ägaren och efter att andra alternativ prövats. Dessutom ska beslut om områdesskydd alltid leda till att markägaren får ekonomisk ersättning. Motionärerna anser att berörda myndigheter ska ges direktiv som understryker att skogsägarnas brukanderätt i möjligaste mån ska skyddas. Vidare i kommittémotion 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås att rättslig prövning för markägare bör möjliggöras vid begränsningar och restriktioner i markområden med anledning av områdes-skydd. Motionärerna lyfter fram att man bör förenkla prövning i syfte att värna äganderätten för skogsägare. Motionärerna vill av denna anledning se bl.a. tydligare instruktioner till relevanta myndigheter. I motion 2019/20:2559 av (M) anför motionären att ägande-rätten ska stärkas genom delaktighet, påverkan och rätt för markägare att överklaga samtliga beslut som berör deras egendom. Motionären anför att t.ex. nyckelbiotoper kan utpekas på ett område utan att markägaren har blivit informerad eller haft möjlighet att överklaga. Äganderätt och planering av grön infrastruktur I kommittémotion 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås att arbetet med befintliga handlingsplaner för grön infrastruktur avbryts och att inga nya handlingsplaner tas fram till dess att regeringen har utrett hur projektet påverkar det enskilda ägandet och brukandet. Motionärerna fram-håller att intentionen med upprättandet av handlingsplaner var att det inte skulle påverka det privata ägandet men att det nu kommer varningssignaler från ägare om att så är fallet. Vidare i kommittémotion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 4 och kommittémotion 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att planering av grön infrastruktur inte bör omfatta enskilda markägare. Enligt motionärerna förekommer det planer på framtida skydd tvärs över enskild mark. Enligt motionärerna åsidosätter denna typ av planering likheten inför lagen, och enskilda markägare ska inte behöva omfattas av den. Motionärerna menar att den här typen av naturvård i stället bör bedrivas på statligt ägd mark eller i samarbete med stora skogsbolag. behandling och kompletterande uppgifter Markägarens inflytande och möjlighet till rättslig prövning m.m. Skyddet för äganderätten, det s.k. egendomsskyddet, är en grundläggande fri- och rättighet enligt regeringsformen (RF) och . Vid samtliga slag av ingrepp i egendomsskyddet gäller enligt såväl RF som en proportionalitetsprincip som innebär att nödvändig-heten av ett intrång som sker i skyddet för egendom med hänvisning till det allmännas intresse måste balanseras mot den skada den enskilde drabbas av till följd av intrånget. Av 2 kap. 15 § andra stycket RF följer vidare att den enskilde ska vara tillförsäkrad ersättning när det allmänna inskränker någons användning av mark eller byggnad på ett sådant sätt att pågående mark-användning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. I de fall en lag innebär att användningen av mark eller byggnad inskränks av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller att rätten till ersättning bestäms genom lag. För sådana rådighetsinskränkningar får det alltså över-vägas om en rätt till ersättning ska införas. I 31 kap. 4 § anges sådana beslut enligt som berättigar till ersättning, exempelvis beslut som gäller naturreservat och beslut om biotopskyddsområden. I 31 kap. 2 § anges att bestämmelserna i expropriationslagen (1972:719) som huvudregel ska gälla vid ersättning enligt 31 kap. . höjdes den ersättning som betalas vid expropriation och andra åtgärder där fastigheter tas i anspråk med tvång (prop. 2009/10:162). föreslog miljö- och jordbruksutskottet ett tillkännagivande till regeringen i fråga om arbetet med att utforma kompensationsmodeller vid inskränkningar i äganderätten. Utskottet noterade inledningsvis att det pågår ett arbete när det gäller rådighetsinskränkningar i samband med inrättande av vattenskyddsområden och rådighetsinskränkningar med stöd av artskydds-förordningen. Däremot bedömde utskottet att det finns anledning att även på andra områden granska och föreslå ändringar i de bestämmelser som möjliggör rådighetsinskränkningar av hälsoskydds-, miljöskydds- och säkerhetsskäl. Utskottet beskrev det som angeläget att ytterligare initiativ tas för att utreda vilka slags kompensationsmodeller som skulle kunna utformas för att begränsa de ekonomiska förluster som markägare kan drabbas av till följd av rådighets-inskränkningar. Kammaren biföll utskottets förslag (bet. 2017/18:MJU19, rskr 2017/18:217). riktade en uppmaning till regeringen om att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. anförde att det är betydelsefullt att samhället värnar äganderätten och att mark-ägare så långt som möjligt bör få bestämma över sin egendom. Beslut som rör exempelvis skydd av värdefulla områden, arter och ekosystem bör bygga på samarbete med markägare och respekt för äganderätten. Med stärkt egendoms-skydd säkras viktiga naturtillgångar och en omställning till ett mer hållbart samhälle, enligt utskottet. Kammaren följde utskottets förslag (bet. 2018/19:KU27, rskr. 2018/19:281). Det framgår av den skrivelse över åtgärder vidtagna som överlämnades till att båda tillkänna-givanden i fråga om egendomsskyddet inte är slutbehandlade. Det framgår vidare att det pågår ett arbete inom med att identifiera vilka åtgärder som kan vidtas med anledning av uppmaningar (skr. 2019/20:75, s. 225). Bland annat pågår det ett arbete inom med att initiera en översyn av systematiken i fråga om bestämmelserna i 7 kap. om skydd av områden. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anför regeringen att äganderätten till skog behöver stärkas och värnas. Det finns ett behov av att öka förtroendet mellan skogsägare, myndigheter och andra berörda aktörer samt att öka legitimiteten och förutsebarheten för skogs- och naturvårdspolitiken. Inskränkningar i äganderätten till mark måste vara förenliga med proportionalitetsprincipen. Markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den ut-sträckning som de har rätt till. Regeringen tillskjuter därför för att värna äganderätt till skog. slöt Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse (nedan januariavtalet).