bet · H701AU7 · 2020-02-13 00:00:00 — Utskottet ställde sig under höstens budgetbehandling bakom en förstärkning av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Detta innebär bl.a. att en handlingsplan med fokus på aktuella utmaningar och konkreta åtgärder tas fram för att kraftsamla arbetet för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. De reformer som genomförs för att motverka rasism och stärka hbtq-personers rättigheter utgör tillsammans en historiskt stor satsning som utskottet välkomnar. När det gäller det europeiska samarbetet och skyddet mot diskriminering instämmer utskottet visserligen i och Liberalernas uppfattning att det s.k. antidiskrimineringsdirektivet (COM(2008) 426) efter så många års förhandlingar nu slutligen måste kunna antas. Utskottet har haft överläggningar med regeringen om den svenska ståndpunkten (prot. 2015/16:4§ 2) och fäster sin tilltro till att regeringen i enlighet med ståndpunkten verkar för att direktivet ska kunna antas, men kan konstatera att det krävs dels enhällighet i , dels godkännande för att direktivet ska antas. När det gäller frågan om att inom ramen för antidiskrimineringsdirektivet också föra in diskrimineringsgrunden könsöverskridande identitet eller uttryck på EU-nivå kan utskottet konstatera att enligt artikel 19 i fördraget om EU:s funktionssätt kan EU lagstifta om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Listan av grunder är alltså begränsad till dessa. En person som identifierar sig som transsexuell och planerar eller har genomgått en könsbekräftande operation omfattas av skyddet mot diskriminering via diskrimineringsgrunden kön. Utskottet noterar i sammanhanget att anser att när det gäller åtgärder som rör bl.a. icke-diskriminering är det motiverat att överväga att övergå från beslut med enhällighet under ett särskilt lagstiftningsförfarande till beslut med kvalificerad majoritet eller till det ordinarie lagstiftningsförfarandet (COM(2019) 186). Utskottet har ställt sig bakom regeringens ståndpunkt i meningen att konsekvenserna av ett effektivare beslutsfattande på området icke-diskriminering förtjänar vidare diskussion (prot. 2018/19:33 § 4). Utskottet noterar vidare att ministerrådet (Epsco) förde en riktlinjedebatt om förstärkt antidiskrimineringsarbete i EU och om olika möjligheter att mer effektivt ta itu med den diskriminering som förekommer vid sidan av anställnings- och yrkesområdet. uppmärksammade i sitt inlägg att diskriminering fortfarande var en stor utmaning inom unionen och uppmanade till fortsatt arbete mot diskriminering inom EU. Utskottet står som sagt bakom regeringens linje och välkomnar förslaget om ett brett skydd mot diskriminering, dvs. skydd mot diskriminering på grund av religion, övertygelse, funktionsnedsättning, ålder och sexuell läggning. Viktigt att nämna är också att i sitt arbetsprogram har annonserat en särskild hbtq-strategi. Målsättningen är att försäkra sig om jämlikhet för alla hbtq-personer, med särskilt fokus på att skydda de mest utsatta. Utskottet kommer självklart att med intresse följa detta ärende. Med det sagda anser utskottet att det inte finns skäl för något initiativ från sida. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:97 av (SD), 2019/20:973 av (S) och 2019/20:319 av och (båda S). Trots att toppar listorna över världens mest jämställda länder är mäns våld mot kvinnor fortfarande ett reellt problem och ett hot mot jämställdheten som måste tas på största allvar. Regeringens ambition att mäns våld mot kvinnor ska upphöra är både bra och välbehövlig, men till skillnad från utskottet anser vi inte att den nationella strategin är tillräckligt tydlig när det gäller en nollvision för kvinnovåldet. En nollvision som uttalat mål skulle ännu tydligare visa på frågans allvar. Ingen ska någonsin behöva tvivla på huruvida samhället verkligen prioriterar denna fråga och ägnar den största möjliga uppmärksamhet. Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ till en nollvision för kvinnovåld. En uttalad sådan vision skulle bidra till arbetet med att även i fortsättningen ligga i framkant när det kommer till jämställdhet. Nationellt centrum för kvinnofrid, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 6. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) i har inte bara byggt upp en verksamhet med direkt stöd till våldsutsatta kvinnor genom Kvinnofrids-mottagningen och Kvinnofridslinjen utan har också, precis som utskottet noterar, haft ett kunskapsuppdrag med metodutveckling, utbildning, information, kunskapssammanställningar och analys av forskningsbehov. Till skillnad från utskottet kan vi på intet sätt ställa oss bakom att den sistnämnda verksamheten fördes över till när den inrättades. , var från början starkt kritiska till inrättandet av . Ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Vi befarade att inrättandet av skulle ske på bekostnad av befintliga, väl fungerande verksamheter, vilket nu har visat sig bli fallet. För att behålla den gedigna kunskap och erfarenhet som har byggts upp och för att värna det viktiga och angelägna arbete med att stödja brottsoffer och berörda myndigheter som NCK bedriver anser vi att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder så att verksamheten kan bedrivas fullskaligt och utan avbrott vid . Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2019/20:405 av (C) yrkande 5, 2019/20:646 av (KD) yrkande 2, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1928 av (L), 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 20 och 30–32, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 25 samt 2019/20:3172 av (SD) yrkandena 1–4. I ska ingen ha rätt att hindra någon annan från att gå ut och röra sig fritt, träffa kompisar, besöka ett badhus, jobba eller skaffa sig en utbildning. Men lever många vuxna och barn under hedersrelaterat våld och förtryck. Att blunda för hedersvåld och hedersförtryck är att svika de människor som är utsatta. När värderingarna om jämställdhet och frihet utmanas måste det motverkas dels genom en livskraftig värderingsdebatt, dels genom konkret politik. Det svenska samhället behöver arbeta mer aktivt med att motarbeta ojämställdhet och stödja människor och organisationer som verkar för jämställdhet och respekt för individens frihet i alla delar av . Till skillnad från utskottet nöjer vi oss inte med det arbete som pågår. Vi anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att motverka parallellsamhällen och förtryck. Vi håller med utskottet om att det pågår ett omfattande och viktigt arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck lokalt i kommunerna, på länsnivå och regional nivå och nationellt. Detta är bra, men vi anser att ännu mer måste göras. Vi presenterar här två konkreta förslag. Länsstyrelserna har, som också utskottet lyfter fram, haft ett särskilt ansvar i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Vi anser att regeringen bör se till att detta arbete följs upp regelbundet. kommuner och län har dessutom kommit olika långt i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Vi anser därför att regeringen dels bör se till att i varje län identifiera kommuner som har kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck, dels bör bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte. Avslutningsvis vill vi hänvisa till elva förslag i kommittémotion 2019/20:3064 om hur hedersrelaterad brottslighet ska bekämpas. Förslagen behandlas i justitieutskottet och vi hänvisar till beredningen där. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 20 och 30–32, 2019/20:3172 av (SD) yrkandena 1–4 och 2019/20:405 av (C) yrkande 5, 2019/20:646 av (KD) yrkande 2, 2019/20:1928 av (L), 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 25. Att hedersrelaterade brott begås i är något vi tyvärr måste förhålla oss till och arbeta för att motverka. Politiken måste ta hedersutsattas situation på största allvar och erbjuda ett långvarigt skydd. Som utskottet konstaterar sker mycket arbete på området, men vi anser att detta är långt ifrån tillräckligt och har en rad konkreta förslag. För att kunna motverka ytterligare utbredning av hedersvåldet är det viktigt att de som kommer från en kultur där hedersförtryck är norm tidigt informeras om att andra normer råder i och att hedersförtryck aldrig kommer att accepteras här. Vi anser därför att regeringen bör intensifiera arbetet med informationsspridning som ska ge en god introduktion till de normer och den värdegrund som utgör basen för den svenska jämställdheten. Detta arbete behöver nå ut till de individer som lever i utanförskapsområden präglade av hederskulturer och till de personer som beviljas uppehållstillstånd i och kommer från hederskulturer. Vi anser också att regeringen bör verka för utökad informationsspridning till personer som riskerar att utsättas för hedersbrott. Vidare behöver personer som genom sin yrkesutövning kommer i kontakt med individer som lever i en hederskultur ha goda kunskaper om och en djup förståelse för hedersbegreppet, dess bakgrund och dess roll i vissa samhällen. Detta förbättrar möjligheterna att upptäcka hedersförtryck och hedersvåld såväl som möjligheterna att erbjuda offren den hjälp som behövs. Nyckelpersoner som jobbar inom vård och omsorg, förskola, skola och fritidsverksamhet, socialtjänst, och rättsväsendet måste få utökade kunskaper i detta ämne. De måste känna till vad som särskiljer hedersnormer från de normer som utgör fundamentet för västvärldens samhällen. De måste också förstå hur dessa skillnader uppkommit, hur de kan identifieras och vad de resulterar i. Vi anser att regeringen bör utöka satsningarna på att sprida kunskap om hedersproblematikens grunder till vissa nyckelpersoner. Vi anser inte att stödet till de delar av civilsamhället som föredömligt stödjer personer som utsätts för denna typ av brottslighet är tillräckligt. Regeringen bör utöka stödet till de delar av civilsamhället som arbetar mot hedersbrott. Vi menar vidare att det är av stor vikt att det kommer till stånd en nationell samordning under statligt ansvar för att nå en likvärdig nivå av trygghet och kunskap i landets alla kommuner. Därtill anser vi att regeringen bör tillgodose behovet av nya utredningar kopplade till hedersrelaterad brottslighet. Vi stöder vidare förslag om att dels regelbundet följa upp länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck, dels i varje län identifiera de kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck och med att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte. Avslutningsvis vill vi uppmärksamma budgetförslag där vi presenterade breda satsningar för att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. en satsning på jourer med hedersvåld som särskilt kompetensområde (se bet. 2019/20:AU1). Vi har även förslag om kraftiga straffskärpningar för all form av hedersrelaterad brottslighet som behandlas i justitieutskottet (se bet. 2019/20:JuU23). Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:646 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 25 samt 2019/20:405 av (C) yrkande 5, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1928 av (L), 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 20 och 30–32 samt 2019/20:3172 av (SD) yrkandena 1–4. Kontroll är ett kännetecknande karaktärsdrag för den växande heders-problematiken. Att få sin frihet beskuren för att möta släktens krav är tyvärr en verklighet för alltför många kvinnor i . Utskottet hänvisar till en rad åtgärder och insatser i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Jag välkomnar givetvis den ambition på området som man där ger uttryck för, men jag anser att än mer måste ske. Kampen mot hedersförtrycket behöver intensifieras och enligt min mening hämta inspiration från brittiska och norska lösningar. Både det norska och det brittiska arbetssättet beskrivs som mer verksamhets- och departementsöverskridande, och detta är något som jag anser saknas i den politik som regeringen för på området. Jag anser att regeringen i enlighet med det anförda bör anamma ett annat tillvägagångssätt i arbetet med att stävja hedersproblematiken. Att statistiken över hedersförtryckets utbredning är bristfällig innebär att ingen vet med säkerhet hur utbredd hederskulturen är. Jag anser inte att det är tillräckligt att, som regeringen och utskottet verkar tycka, beklaga att det inte gick att genomföra den kartläggning av hedersvåldet och förtryckets utbredning som fick i uppdrag att göra, eftersom det saknas mätmetoder. Regeringen bör skyndsamt starta ett arbete med att ta fram verktyg för att nationellt kunna mäta omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Jag stöder vidare förslag om att dels regelbundet följa upp länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck, dels i varje län identifiera de kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck och med att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte. Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2019/20:1928 av (L) och 2019/20:405 av (C) yrkande 5, 2019/20:646 av (KD) yrkande 2, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 20 och 30–32, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 25 samt 2019/20:3172 av (SD) yrkandena 1–4. Att aktivt och systematiskt arbeta mot hedersrelaterat våld och förtryck är en av Liberalernas mest prioriterade frågor. Utöver de yrkanden som behandlas här presenterar Liberalerna inte mindre än åtta förslag mot hedersrelaterat våld och förtryck i kommittémotion 2019/20:2745. Dessa förslag, om bl.a. straffskalan för äktenskapstvång och barns skydd mot hedersrelaterat våld och förtryck, behandlas i andra utskott. Liberalerna var starkt drivande för att viktiga och nödvändiga åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck skulle ingå i den sakpolitiska överenskommelse som utskottet hänvisar till. Även den budgetproposition som lagts på bord innehåller, tack vare Liberalerna, tydliga satsningar på att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Liberalerna är stolta över resultatet och kommer att vara delaktiga i genomförandet av dessa åtgärder samt bevaka att de genomförs på ett tillfredsställande sätt. Det är viktigt att synliggöra det hedersrelaterade våldet och förtrycket i samhället och följa utvecklingen . Utskottet konstaterar att det inte var möjligt för inom ramen för myndighetens uppdrag att göra en kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Den kunskapsöversikt som så väl behövs, och som Liberalerna krävt, saknas alltså . Vi anser att regeringen bör fortsätta arbetet med att hitta ett sätt att systematiskt kartlägga utbredningen av hedersrelaterat våld och förtryck och dess utveckling. För att effektivt motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är det av stor vikt att det finns ett tydligt hbtq-perspektiv i alla insatser så att inte vissa grupper står utan hjälp. Kunskapen om omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket mot hbtq-personer behöver förbättras. Om hedersrelaterat våld och förtryck i allmänhet är svårt att kartlägga är svårigheterna att bryta tystnaden och minska mörkertalet särskilt stora vad gäller hedersrelaterat våld och förtryck mot hbtq-personer. Vi anser att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till att fördjupa kunskapen om det hedersrelaterade våldet och förtrycket mot hbtq-personer och dess omfattning genom en särskild studie. Det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:646 av (KD) yrkande 9, 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 25. i har haft uppdrag från regeringen att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck . fick i regeringens uppdrag att utveckla ett nationellt kompetensteam. Eftersom det nationella uppdraget legat på i har en kvalificerad organisation där. , har varit tydliga med att inrättandet av inte fick ske på bekostnad av befintliga, väl fungerande verksamheter. Vi delar inte utskottets uppfattning att den pågående utvärderingen ska avvaktas innan man tar ställning till om det nationella uppdraget ska ligga kvar vid i efter 2020. Regeringen har inte gett besked om uppdragets placering , så hotet mot verksamheten tycks bestå. Vi anser att regeringen bör göra det nationella uppdraget mot hedersrelaterat våld och förtryck permanent vid just i . Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:2018 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:2330 av och (båda S). ser jämställdhet mellan kvinnor och män i termer av lika rättigheter och möjligheter att själv forma sitt liv. Varje individ ska stå fri att göra sina egna individuella livsval, utan att det offentliga ska försöka styra eller påverka dessa val. Det stämmer som utskottet anför att vi har en annan syn på hur jämställdhetsarbetet ska bedrivas än vad utskottet och regeringen har. Vi förespråkar en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män särbehandlas på grund av sin könstillhörighet. Till skillnad från andra partier använder vi oss inte av ytliga analyser av hur kvinnor respektive män fördelar sig på olika områden som ensamt underlag för att avgöra hur jämställt samhället är. Skillnader i preferenser behöver inte i sig vara problematiskt. Vi motsätter oss därför starkt en politik som bygger på förväntningar eller mål om en viss fördelning. Vi anser att de jämställdhetspolitiska målen behöver formuleras om och att regeringen ska återkomma med förslag i enlighet med det vi anfört ovan. Vidare anser vi att s.k. positiv särbehandling förstärker synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Även här finns en tydlig skiljelinje mellan vår syn och den jämställdhetspolitik som regeringen för. Vägen till bejakande av individuella val och bedömning av individen efter personliga egenskaper snarare än kön kan aldrig gå genom särbehandling. Det är vår övertygelse att det individuella perspektivet aldrig får överskuggas av ideal och målbilder om viss fördelning. Vi anser därmed att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön avvecklas. Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 5 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2018 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:2330 av och (båda S). Precis som utskottet anför har jämställdhetsintegrering varit den övergripande strategin för jämställdhetspolitiken , närmare bestämt sedan beslutet om propositionen Delad makt – delat ansvar som togs fram av den dåvarande liberala partiledaren och jämställdhetsministern . Även under alliansregeringen ansvarade Liberalerna för jämställdhetspolitiken, och under den tiden gjordes större satsningar på jämställdhetsintegrering i offentlig verksamhet än under någon tidigare regering. Vi delar visserligen utskottets syn på jämställdhetsintegrering och välkomnar också det arbete som bedrivs. Det är särskilt bra att utskottet lyfter fram tillkännagivande om ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration som grundar sig på ett förslag från Liberalerna. Vi förväntar oss att regeringen skyndsamt återkommer med ett förslag om införande av detta delmål. Till skillnad från utskottet anser vi att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att jämställdhetsintegrering även fortsättningsvis ska vara den bärande strategin i jämställdhetspolitiken. Kvinnors företagande, punkt 6 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 3. Liberalerna har tidigare påtalat att regeringens jämställdhetspolitik inte tillräckligt uppmärksammar företagarfrågorna. Den kritiken kvarstår alltjämt. En jämställdhetspolitik utan ett tydligare företagarperspektiv riskerar att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda. av företagen i drivs av kvinnor. Det är lägre än EU:s genomsnittliga nivå, där av företagen drivs av kvinnor. Till skillnad från utskottet anser jag att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kvinnors företagande. Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2019/20:798 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2. stärktes skyddet för föräldrar vad gäller diskriminering i arbetslivet. Det infördes bl.a. ett missgynnandeförbud vid föräldraledighet. Trots den viktiga lagändring som då genomfördes är missgynnande i samband med föräldraledighet fortfarande vanligt i arbetslivet enligt ().