bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Den sammanlagda exponeringen hanteras normalt inte heller i dagens lagstiftning, som i huvudsak är inriktad på exponering för enskilda ämnen i vissa användningar. Steg har tagits inom EU för en gruppvis bedömning av ämnen, t.ex. för ämnesgruppen PFAS, men även här återstår arbete att göra för att säkerställa skyddet för människors hälsa och miljön. 5.3.1 bedömningar om redovisningens struktur Utskottet välkomnade att regeringen redovisade vad man gjort med anledning av tillkännagivandet om teknik för att hantera föroreningar i vattenreningsverk. Utskottet ansåg dock att det hade varit bra om regeringen i samband med detta även kommenterade tidigare, ännu inte slutbehandlade, tillkännagivande om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta. Det framgick inte av resultatredovisningen, men utskottet noterade att den utredning regeringen tillsatt med anledning av tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen skulle komma att presenteras . Utskottet såg fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. I samband med att regeringen redovisar resultat och sin bedömning av etappmålen skulle det enligt utskottet vara bra om regeringen även nämner den särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och resultatet av de åtgärder som vidtagits för att uppnå etappmålen. 5.3.2 bedömningar om resultat I förra årets uppföljning liksom tidigare ansåg utskottet att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Utskottet såg positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det var enligt utskottet också positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 5.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen i årets redovisning tagit bort underrubrikerna som motsvarade preciseringarna av miljökvalitetsmålet och i stället använt sig av ett fåtal talande underrubriker. Gruppen anser att det därför inte är lika lätt att följa utvecklingen av preciseringarna av miljökvalitetsmålet som . Gruppen anser att det är önskvärt om regeringen antingen återinför underrubriker som är kopplade till preciseringarna eller tydliggör vilka resultat som hänför sig till de olika preciseringarna för att underlätta läsningen. Positivt med kommentarer till den redovisade indikatorn Gruppen ser positivt på att regeringen i resultatredovisningen kommenterar indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade. Gruppen konstaterar vidare att regeringen har valt att inte redovisa indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod, eftersom den inte uppdaterats sedan senaste redovisningen. Gruppen anser att det är önskvärt att indikatorn åtminstone kommenteras kortfattat i nästa års resultatredovisning oavsett om den är uppdaterad eller inte, eftersom den utgör en bedömningsgrund för regeringens bedömning av miljökvalitetsmålet. Sparsam återkoppling kring tillkännagivanden Gruppen noterar att regeringen kommenterar att satsningen på avancerad rening av avloppsvatten har bidragit till att minska utsläppen av läkemedel till miljön. Tillkännagivandet om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta,[23] är fortfarande inte slutbehandlat enligt regeringens skrivelse 2019/20:75. Vidare noterar gruppen att utredningen kemikaliekontroll[24] presenterades och att den nu bereds i . Tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen[25] är således inte heller slutbehandlat, vilket framgår av samma skrivelse från regeringen. [26] Gruppen ser därför fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. Gruppen konstaterar att regeringen bedömer utvecklingen av de tre återstående etappmålen, som ingick i den av antagna särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utöver regeringens bedömning skulle det enligt gruppen vara önskvärt om regeringen även förtydligade vilka ytterligare åtgärder som den anser behöver vidtas för att uppnå etappmålen. 5.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten EU-arbetet även i fortsättningen betydelsefullt Gruppen anser fortfarande att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Gruppen ser även positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Önskvärt att fler resultat redovisas Gruppen vill även påminna om att den ser fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom nya satsningar. Gruppen anser även att det är önskvärt att resultat av insatser och åtgärder som har genomförts redovisas i så stor utsträckning som möjligt. 6 Ett rikt odlingslandskap Miljö- och jordbruksutskottet genomförde ingen uppföljning av resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap i förra årets budgetbetänkande. Därför redovisas inte några tidigare bedömningar under detta avsnitt. Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. De bedömningsgrunder som används utgörs av preciseringarna[27] av målet, vilka är – åkermarkens egenskaper och processer – halter av föroreningar i jordbruksmarken – odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur – gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet – bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser – hotade arter och naturmiljöer – främmande arter och genotyper – genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade – odlingslandskapets biologiska värden och kulturmiljövärden – odlingslandskapets kultur- och bebyggelsemiljöer – odlingslandskapets värden för friluftslivet. Regeringen tydliggör inte de kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och Agenda 2030-målen. Det saknas underrubriker i årets redovisning. I resultatredovisningen utgjorde preciseringarna underrubriker. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisar regeringen indikatorn Populationsutvecklingen för 15 vanligt förekommande fågelarter i odlingslandskapet 1975–2019, i ett diagram. Diagrammet Populationsutvecklingen för de 12 svenska arter gräsmarksfjärilar som redovisades i förra årets resultatredovisning har tagits bort. På miljömålsportalen redovisas förutom indikatorn Fåglar och fjärilar fyra andra indikatorer[28] för att följa upp miljökvalitetsmålet. I utgiftsområde 23 finns målet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, och i det utgiftsområdet följer regeringen även upp utvecklingen inom jordbruket. Dock görs ingen hänvisning till detta i regeringens redovisning av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Regeringen lämnar en bedömning av preciseringarna till miljökvalitetsmålet i avsnittet om analys och slutsatser. Regeringen beskriver i resultatredovisningsavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 6.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. För åtta av de tolv preciseringarna för odlingslandskapet bedöms tillståndet vara godtagbart utifrån dagens kunskap. För de fyra övriga preciseringarna är tillståndet inte godtagbart, vilket drar ner den övergripande bedömningen av utvecklingen för miljökvalitetsmålet. Dessa preciseringar rör gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet, hotade arter och naturtyper, odlingslandskapets biologiska värden och kulturmiljövärden samt kultur- och bebyggelsemiljöer. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att tillståndet för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är den största utmaningen för att kunna nå miljökvalitetsmålet. Den långsiktiga minskningen av åkerarealen i landet fortsätter. ökade arealen välhävdade naturbetesmarker med och ängsmarkerna med nästan . bedömer att den markanta ökningen av hävdad areal ängs- och betesmarker varit en effekt av torkan 2018 då brist på djurfoder var påtaglig. Torkan hade också stor påverkan på djurhållningen med en minskning av antalet med 40 000 nötkreatur. bedömer att nedgången var en effekt av minskad tillgång på vinterfoder. beslutade regeringen att blommande träda ska vara en egen åtgärd inom kraven om ekologiska fokusarealer under gårdsstödet, vilket bl.a. kan gynna vilda pollinatörer och andra insekter. Arealen blommande träda ökade till och bedömer att den potentiella arealen för blommande träda är betydligt större. anger att i utpräglade slättbygder har andelen mark med ekologisk odling av den totala åkerarealen ökat från –2018. Detta bidrar till en ökad variation i slättbygdslandskapet, vilket är gynnsamt för den biologiska mångfalden. har fortsatt uppföljningen av antalet individer av fågelarter som är vanliga i odlingslandskapet. Den långsiktiga utvecklingstrenden är fortsatt negativ men har avtagandet av antalet individer av de studerade fågelarterna bromsat något. Artdatabanken vid redovisar i rapporten arter i att 1 636 rödlistade arter huvudsakligen förekommer i odlingslandskapet, vilket motsvarar av de rödlistade arterna. Den övergripande analysen för regeringens arbete är att för att nå en gynnsam utveckling för de arter som är knutna till odlingslandskapet är det enligt regeringen viktigt med fortsatt hävd och restaurering av ängs- och betesmarker, en grön infrastruktur med variationsrika inslag av småbiotoper och andra livsmiljöer. Förutsättningen för detta är enligt regeringen ett livskraftigt jordbruk i som bedrivs på ett sätt så att odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer kan stärkas. 6.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 6.3.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen i årets redovisning har tagit bort underrubrikerna som motsvarade preciseringarna av miljökvalitetsmålet. Regeringen har dock varit tydlig med hur den bedömer måluppfyllelsen av de olika preciseringarna i avsnittet med analys och slutsatser. Gruppen önskar dock att regeringen även underlättar läsningen för resultaten kopplade till preciseringarna i resultatredovisningsavsnittet, t.ex. genom att återinföra underrubriker. Positivt med bedömning av preciseringarna Gruppen ser positivt på att regeringen förutom en bedömning av miljökvalitetsmålet även lämnar bedömningar av de preciseringar som hör till miljökvalitetsmålet. Hänvisningar till utgiftsområde 23 önskas Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har många kopplingar till resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Gruppen noterar att det inte finns några hänvisningar till exempelvis jordbrukets utveckling i utgiftsområde 23 i avsnitten med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Gruppen anser därför att det är önskvärt att regeringen hänvisar till de indikatorer och/eller avsnitt som har kopplingar till utgiftsområde 23 där det är relevant. 6.3.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Fler jämförelser över önskas I avsnittet redovisar regeringen längre tidsserier, och resultat jämfört med året innan, t.ex. när det gäller arealen välhävdade naturbetesmarker. Mot bakgrund av de förtydligade riktlinjer som tagits fram för resultatredovisningen anser gruppen att det är angeläget att regeringen utökar jämförelserna över en längre tidsperiod, t.ex. med minst tioåriga tidsserier. Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är beroende av jordbrukets utveckling och möjligheterna att bo och leva på landsbygden, vilket regeringen kommenterar. Dock redovisar regeringen inga konsekvensanalyser på andra områden för insatser och åtgärder som vidtas inom miljökvalitetsmålet. Gruppen anser därför att det vore önskvärt om regeringen kunde utveckla sådana analyser i kommande resultatredovisningar, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet har på livsmedelsproduktionen. 7 Ett rikt växt- och djurliv Miljö- och jordbruksutskottet genomförde ingen uppföljning av resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv i förra årets budgetbetänkande. Därför redovisas inte några tidigare bedömningar under detta avsnitt. Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och användas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska skyddas. Arter ska leva kvar i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. De bedömningsgrunder som används utgörs av preciseringarna[29] av målet, vilka är – gynnsam bevarandestatus och genetisk variation – påverkan av klimatförändringar – ekosystemtjänster och resiliens – genetiskt modifierade organismer – främmande arter och genotyper – värdefull tätortsnära natur. Regeringen tydliggör inte de kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv och Agenda 2030-målen. Underrubrikerna i avsnittet utgörs inte längre av bedömningsgrunderna. I stället är rubrikerna mer övergripande och talande. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisade regeringen indikatorn Bevarandestatus för naturtyper och arter i art- och habitatdirektivet i budgetpropositionen , som uppdateras i samband med rapportering enligt artikel 17 i nämnda direktiv. På miljömålsportalen redovisas förutom indikatorn Bevarandestatus för naturtyper två andra indikatorer. Regeringen lämnar en bedömning av miljökvalitetsmålet men lämnar inte någon bedömning av måluppfyllelsen av de kvarvarande etappmålen i avsnittet om analys och slutsatser. Däremot återfinns bedömningen av etappmålen[31] i tabell 3.1 i inledningen av kapitel 3 Miljöpolitik. Regeringen beskriver i resultatredovisningsavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 7.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. negativ trend för arter och naturtyper rapporterade status för de arter och naturtyper som finns i artikel 17 i EU:s art-och habitatdirektiv samt tillståndet för fåglar enligt artikel 12 i EU:s fågeldirektiv. Rapporteringen visar att de fågelarter som minskar mest är starkt knutna till jord- och skogsbrukslandskapen, t.ex. sånglärka respektive tofsvipa. Även arter i fjällen samt sjöfågelarter i minskar. Av Artdatabankens rapport[32] som publicerades framgår att antalet rödlistade arter har ökat jämfört med förra rödlistan 2015. Motsvarande ökning ses för de hotade arterna. Andelen rödlistade arter av alla bedömda arter är , vilket är högre än i tidigare rödlistor, där andelen pendlat mellan . Förändringarna kan tolkas som en försämring av tillståndet i kombination med förbättrad kunskap om arternas status. inrättades 217 nya och utökade statliga naturreservat på totalt ca värdefulla naturområden. Nyttjandet av naturresurser är ofta huvudorsaken till negativ påverkan på biologisk mångfald och ekosystem. När miljöaspekter ställs mot behov av att ta mark och vatten i anspråk så prioriteras ofta mer kortsiktiga ekonomiska intressen framför biologisk mångfald och en helhetssyn på ekosystemtjänster. Kunskap krävs om ekosystemtjänsters funktioner Åtgärder för att nå uppsatta miljömål kopplade till ekosystemtjänster är enligt regeringen inte tillräckliga. Många ekosystemtjänster kräver en försiktig förvaltning för att nyttjandet ska vara hållbart och för vissa tjänster är kunskapen enligt regeringen otillräcklig. Regeringen bedömer att det saknas ett tydliggörande och utvecklat arbete när det gäller arbetssätt, kommunikation, vägledning och uppföljning som också omfattar nyttan av ekosystemtjänster och grön infrastruktur, inklusive friluftsliv, och kopplingen till den biologiska mångfalden. De tätortsnära natur- och kulturmiljöerna är betydelsefulla för att människor ska förstå värdet av landskapet och den biologiska mångfalden. Dessa miljöer bidrar också till rekreation och folkhälsa. Det råder enligt regeringen fortsatt brist på statistik och underlag för att kunna bedöma tillståndet för den tätortsnära naturen. Kommunikationssatsning om främmande arter I finns ca 2 200 främmande arter, och det råder en hög eller mycket hög risk för att 257 utgör av dessa är invasiva, medan 53 arter bedöms vara potentiellt invasiva. I arbetet med EU-förordningen om invasiva främmande arter har utfärdat genomförandeförordningar med förteckningar över invasiva främmande arter av unionsbetydelse, där medlemsländerna ska göra utrotnings- eller hanteringsåtgärder. Av de totalt 66 arterna i förteckningarna finns 20 i , åtminstone sporadiskt. Ökad tillgång till värdefull natur publicerade en rapport om gröna ytor och grönområden i samtliga ca 2 000 tätorter. Rapporten visar att tillgången till sådana områden är relativt god för många invånare, men rapporten säger inget om kvaliteten på eller tillgängligheten till områdena. /20 fanns det 5 085 naturreservat, varav 428 är kommunalt beslutade. Av dessa har 367 som syfte att tillgodose behovet av tillgång till områden för friluftsliv. Inom lokala naturvårdssatsningar () finns 97 pågående projekt där 74 genomförs nära en tätort. Projekten kommer att innebära förbättrade förutsättningar i den tätortsnära naturen och för friluftslivet. Förekomsten av en grön infrastruktur där olika genotyper, arter och ekosystem finns representerade i tillräcklig omfattning och kvalitet, är grundläggande. I det arbetet bedömer regeringen att de regionala handlingsplanerna om grön infrastruktur är viktiga planerings- och beslutsunderlag. Det saknas tillräcklig kunskap om nyttan av att arbeta utifrån ett landskapsperspektiv. Ny kunskap är inte tillräckligt införlivad i arbetet med kartläggning av ekosystemtjänster, och antalet aktörer behöver öka. Grön infrastruktur förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, att underlätta klimatanpassning samt att stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Hållbar mark- och vattenanvändning är enligt regeringen inte möjlig om det inte upprätthålls och skapas motståndskraftiga ekosystem, gynnsam bevarandestatus för arter och naturtyper, stabila populationer och god genetisk variation, även i ett förändrat klimat. Det saknas enligt regeringen tillräcklig kunskap för att upptäcka och förutsäga vad som är effekter av klimatförändringar och vad som är effekter av dagens markanvändning. Likaså brister det i kunskap om olika miljökvalitetsparametrar som markanvändning, ekologiska funktioner och processer samt olika naturtyper och arter inklusive deras genetiska variation. Det saknas riktat arbete mot invasiva främmande arter som ännu inte omfattas av EU-förordningen om invasiva främmande arter. 7.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 7.3.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Uppföljnings- och utvärderingsgruppen noterar att regeringen i årets redovisning har tagit bort underrubrikerna som motsvarade preciseringarna av miljökvalitetsmålet och i stället använt sig av ett fåtal talande underrubriker. I avsnittet om analys och slutsatser kommenterar regeringen dessutom preciseringarna i en annan ordning. Därför anser gruppen att det är svårt att följa utvecklingen av varje precisering. Gruppen anser att det är önskvärt om regeringen antingen återinför underrubriker som är kopplade till preciseringarna eller tydliggör vilka resultat som hänför sig till de olika preciseringarna för att underlätta läsningen. I avsnittet redovisar regeringen inte några längre tidsserier, och jämförelser längre tillbaka i tiden är få. Gruppen önskar därför att regeringen ser över möjligheten att utöka redovisningen med längre tidsserier och fler jämförelser längre tillbaka i tiden. Förtydliga bedömning av etappmålen Bedömningar av etappmålen återfinns inte i de avsnitt som tillhör miljökvalitetsmålet, utan endast i den övergripande tabellen till kapitlet. Gruppen efterfrågar därför ett förtydligande kring bedömningen av etappmålen i dessa avsnitt alternativt att en hänvisning görs till den övergripande tabellen. 7.3.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Många insatser redovisas utan något resultat Regeringen redovisar många insatser utan att redovisa vad dessa insatser gett för resultat. Gruppen noterar också att det saknas en hel del statistik för att kunna följa upp preciseringen värdefull tätortsnära natur. Gruppen har förståelse för att det kan vara svårt att redovisa resultat av statliga insatser inom området men vill peka på möjligheten att belysa utvecklingen av statliga resultat genom exempel, även om detta inte ger en fullständig bild. Mycket arbete återstår för att nå miljökvalitetsmålet Gruppen noterar att regeringen bedömer såväl att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet som att etappmålet Skydd av landområden, sötvattensområden och områden inte kommer att nås. Det vore enligt gruppen därför önskvärt om regeringen i nästa budgetproposition nämner om den avser att vidta några åtgärder för att uppnå dessa mål och i så fall vilka. [1] Prop. 2009/10:80 s. 117 och bet. 2009/10:KU19 s. 31. [2] Framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [3] Uttalandet i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [4] . 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. [5] Miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2019/20:45. [6] Prop. 1995/96:220 s. 21 f. [7] Jfr bl.a. prop. 1987/88:150 bil. 68–74 och prop. 1990/91:100 bil. 1 s. 53 f. [8] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 772 f. [9] Se bet. 2015/16:FiU1 s. 165. [10] Se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 180. I sammanhanget kan nämnas att det också bedrevs ett fördjupat utvecklingsarbete inför budgetpropositionen . De områden som då ingick i det arbetet var internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) samt allmän miljö- och naturvård (utg.omr. [11] Prop. 2020/2021:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 181 f. [12] Prop. 2020/21:1 utg.omr. 20 s. 13. [13] Prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. [14] Dessa åtta myndigheter är , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, , , , och geologiska undersökning. [15] Dessa fyra etappmål är: Kommunalt avfall (i syfte att öka andelen kommunalt avfall som materialåtervinns och förbereds för återanvändning), Ökad återanvändning av förpackningar, Minskat matsvinn – minska det sammantagna livsmedelsavfallet och Minskat matsvinn – en ökad andel av livsmedelsproduktion ska nå butik och konsument. [16] . 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122. [17] Prop. 2019/20:65. [18] Prop. 2017/18:163. [19] Preciseringarna presenteras här på rubriknivå.