bet · H701NU16 · 2020-05-19 00:00:00 — Frågan gällde om statsrådet anser att det är aktuellt att verka för denna princip. Statsrådet anförde att regeringen inte har tagit ställning till om det vore aktuellt att verka för principen ”En regel in och en regel ut” på nationell nivå. Regeringen överväger dock löpande vilka initiativ som är lämpligast att genomföra inom förenklingspolitiken, för att stärka svensk konkurrenskraft och förutsättningarna för fler jobb i fler och växande företag. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • ”En dörr in” • Tidsgräns för handläggningstider • Övrigt om regelförenkling. ”En dörr in” I ett antal motioner föreslås tillkännagivanden till regeringen om att förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheter genom att införa konceptet ”En dörr in”, dvs. att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång. Utskottet noterar bl.a. att regeringen beslutade om förordningen (2018:1264) om digitalt inlämnande av uppgifter för företag. Förordningen omfattar 67 myndigheter och syftar till att underlätta företagens kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Av förordningen framgår att myndigheter ska eftersträva att utveckla system för digitalt uppgiftslämnande och att en myndighet så långt det är möjligt ska använda sådana uppgifter om företag som finns tillgängliga inom statsförvaltningen så att företag inte behöver lämna samma uppgifter . Utskottet noterar även att regeringen i skrivelse 2019/20:42 anger att förordningen ännu inte har hunnit få fullt genomslag och dess effekter därför inte helt har kunnat bedömas, bl.a. för att myndigheter kan göra varierande bedömningar av hur långt det är möjligt att återanvända sådan information som redan finns tillgänglig inom statsförvaltningen. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2019/20:1776 (C), 2019/20:2444 (MP), 2019/20:2676 (M), 2019/20:2677 (M) 2019/20:2743 (L) och 2019/20:3335 (KD) i berörda delar. Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna 2019/20:386 (SD) 2019/20:2677 (M) om att det är viktigt att myndigheters och kommuners handläggningstider förkortas när det gäller ärenden som rör företag. Utskottet noterar att det pågår ett antal insatser för att förkorta handläggningstiderna. Utskottet ser dock inget skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att det bör införas tidsgränser för handläggningstider. Därmed avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Med anledning av det redan existerande regelkrånglet som flera företagare upplever är det viktigt att nya lagar och regler som införs uppfyller sina syften. Utskottet anser därför att regeringen bör pröva att använda solnedgångsklausuler då nya lagar och regler införs. Detta skulle innebära att nya lagar och regler utvärderas för att se om de uppfyller sitt syfte. Om det då visar sig att de inte behövs skulle dessa lagar och regler upphöra att gälla. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:370 (SD), 2019/20:2506 (M), 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C) i berörda delar. I motionerna 2019/20:370 (SD) och 2019/20:3335 (KD) efterfrågas att regeringen bör utreda inrättandet av ett implementeringsråd som fyller ett liknande syfte som det danska . Utskottet noterar att rådet har till uppgift att bidra i arbetet mot överimplementering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. Utskottet kan också notera att tillkännagav för regeringen att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utgångspunkten bör enligt tillkännagivandet vara att EU-direktiv införs på miniminivå i nationell lagstiftning. Utskottet utesluter inte att det kan behövas åtgärder inom detta område för att skydda och stärka de svenska företagens konkurrenskraft, men ser dock inget behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad motionärerna här föreslår. Därmed avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Ytterligare tillkännagivanden om regelförenkling för företag efterfrågas i motioner av företrädare från olika partier (S, M, SD, C, KD). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är centralt att regler är ändamålsenliga och proportionerligt utformade. Det är även viktigt med myndigheters service, transparens, bemötande och handläggningstider för att stärka ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. Utskottet ser även en stor potential i att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för att förenkla för företagare. I ett antal av de motionsyrkanden som behandlas här, däribland motionerna 2019/20:370 (SD), 2019/20:659 (M), 2019/20:2677 (M), 2019/20:2831 (M), 2019/20:3251 (C) och 2019/20:3335 (KD), efterfrågas mer övergripande insatser om regelförenkling för företag. Det rör bl.a. insatser om att regeringen på olika sätt bör prioritera regelförenklingsarbetet, att företagens regelkrångel behöver minska, att regelförenklingsarbetet behöver systematiseras, att regelbördan för mikroföretag ska minskas och att regeringen bör ta fram handlingsplaner för att minska företagens regelbelastning. Därutöver finns bl.a. i motionerna 2019/20:19 (SD), 2019/20:27 (SD), 2019/20:1321 (M), 2019/20:1322 (M), 2019/20:1650 (M), 2019/20:2372 (M), 2019/20:2472 (M), 2019/20:2506 (M), 2019/20:2602 (M), 2019/20:2760 (KD), 2019/20:2962 (M), 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3235 (SD) förslag om mål för minskat regelkrångel för företag, en kontinuerlig översyn av regler för att underlätta för företag samt andra insatser som syftar till att göra det enklare att starta och driva företag. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen anger att förenkling är centralt i regeringens arbete med att förbättra företagens förutsättningar och konkurrenskraft. Regeringen har även fastställt fyra mål för förenklingsarbetet. Dessa mål är att regler ska främja tillväxt, att kostnaderna till följd av regler ska minska, att det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna, och att handläggningstiderna ska förkortas. Utskottet kan vidare notera att regeringen gav i uppdrag att sammanställa, analysera och konkretisera förenklingsförslag. De förenklingsförslag som uppdraget gäller har sin bakgrund i de möten statsrådet hade med företagare och organisationer . Inom ramen för uppdraget ingår också att myndigheten ska lämna förslag på förenklingar för att åtgärda de problem och hinder som företagen och organisationerna uppfattar samt motivera förslagen. Myndigheten ska vidare utgå från överväganden om bl.a. vilka förslag som skulle innebära störst förenklingar för företagen utifrån den samlade regelbördan för företag, vilka ändringar som är enklast att genomföra och de olika målsättningar och syften som ligger bakom olika regelverk. Utskottet konstaterar att uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar även den utredning regeringen tillsatte om enklare regelverk för mikroföretagande och en modernare bokföringslag. Dessutom noterar utskottet att det i motionerna 2019/20:659 (M), 2019/20:2677 (M) och 2019/20:3335 (KD) återfinns förslag om att regeringen ska överlämna en skrivelse till om regelförenklingar. Utskottet kan konstatera att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att lämna en årlig redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete till . Utskottet noterar likt föregående år att regeringen i budgetpropositionen lämnade en sådan redogörelse för sitt regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande . Därtill efterfrågas i bl.a. motionerna 2019/20:243 (C), 2019/20:370 (SD), 2019/20:386 (SD), 2019/20:1195 (S), 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C) tillkännagivanden som rör myndigheternas handläggnings- och tillståndsprocesser. Det gäller exempelvis insatser för att underlätta företagens kontakt med myndigheter, att handläggningstiderna förkortas och att tillståndsansökningar bör besvaras . Utskottet noterar att kortare handläggningstider är ett av de fyra mål regeringen satt upp för regelförenklingsarbetet. Därtill har 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för företag som de har kontakter med och uppdraget omfattar även handläggningstider. Mot bakgrund av två tidigare tillkännagivanden från om myndigheters handläggningstider gav regeringen i uppdrag att lämna förslag om kortare handläggningsprocesser för företag i besöksnäringen. När uppdraget slutredovisades konstaterade att det kan finnas skäl att införa lagreglerade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. pekade myndigheten på risker som kan finnas med såväl lagreglerade som frivilliga maxtider. Myndigheten ansåg att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att förkorta handläggningstider väger över de positiva effekterna och föreslog därför andra åtgärder. Vidare noterar utskottet de bestämmelser i förvaltningslagen (2017:900) som anger att om en myndighet bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska myndigheten underrätta parten om detta och då också redovisa anledningen till förseningen. Därutöver konstaterar utskottet att regeringen har som avsikt att fortsätta följa upp aktuella myndigheters arbete med att förkorta handläggningstider och att regeringen inte utesluter ytterligare åtgärder på området. Utskottet förutsätter därmed att regeringen följer frågan om myndigheternas handläggnings- och tillståndsprocesser och ser således inget skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med förslagen i motionerna Ett antal motionsyrkanden rör företagens uppgiftslämnande, däribland i motionerna 2019/20:2179 (M) och 2019/20:3439 (C). Här återfinnas förslag om att företagens uppgiftslämnande ska minimeras och att webbportalen ska utvecklas. Utskottet noterar bl.a. förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag som trädde i kraft och som syftar till att förenkla för företag att starta, driva och avveckla sin verksamhet genom att underlätta deras kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Förordningen omfattar 67 myndigheter. Därtill noterar utskottet att regeringen i skrivelse 2019/20:42 granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering anger att den sammansatta bastjänsten för grundläggande uppgifter om företag har vidareutvecklats. är det således möjligt för vissa myndigheter och organ att hämta företagsinformation direkt från den sammansatta bastjänsten till sina verksamhetssystem. Funktionen ska enligt regeringen förenkla och minska de administrativa kostnaderna för såväl berörda organisationer som företag. Utskottet kan också konstatera att haft i uppdrag att –2019 vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag. I den slutrapport som lämnades rekommenderar myndigheten regeringen att införa ett fullskaligt digitalt ekosystem. Myndigheten anser att ett digitalt ekosystem skulle åstadkomma en systematisk, långsiktig och positiv förändring inom samtliga mål som regeringen aviserat för förenklingsarbetet. Frågan bereds i . Även har fått uppdrag av regeringen som rör företagens uppgiftslämnande. Bland annat ska verket i samverkan med flera andra myndigheter utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning och offentliggöra den genom att skicka den till . Uppdraget syftar till att minska företagens börda när det gäller att lämna uppgifter och effektivisera myndigheters och näringslivets informationshantering och ska slutredovisas senast . Utskottet noterar även det arbete som gjorts inom ramen för och att regeringens långsiktiga ambition för är att företagare enkelt och med hjälp av en hög grad av automation ska kunna få personligt anpassad information och vägledning digitalt. När det gäller de förslag som redovisas i motionerna 2019/20:370 (SD), 2019/20:2262 (M), 2019/20:2760 (KD) och 2019/20:3106 (C) som på olika sätt rör genomförande av EU-lagstiftning i nationell rätt vill utskottet anföra följande. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft. Utskottet noterar bl.a. att statsrådet i sitt svar på en skriftlig fråga anger att regeringen kommer att arbeta med genomförandet av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. Vidare framhålls i svaret att upprättat riktlinjer för arbetet med genomförande av unionsrättsakter. Statsrådet konstaterar att regeringens fortsatta arbete med genomförande av EU-direktiv i nationell rätt i stora delar följer de intentioner som uttryckt. Därtill anger statsrådet att givet tillkännagivande överväger regeringen också vilka behov det kan finnas att ytterligare förbättra arbetet med genomförandet av EU-rätt i nationell rätt för att stärka svenska företags konkurrenskraft, stärka förenklingspolitiken och öka transparensen i regelgivningen. Utskottet noterar att frågor som berör tillkännagivandet bereds inom . Därtill konstaterar utskottet att tillsammans med lämnade in en hemställan till regeringen med förslag på en ändrad hantering av granskning av konsekvensutredningar upprättade på EU-nivå. Utskottet noterar att hemställan förnärvarande bereds inom . Tillkännagivanden om olika typer av insatser för att minska regelbördan för företag föreslås också i bl.a. motionerna 2019/20:2364 (M) och 2019/20:3335 (KD). Det gäller exempelvis införandet av en regleringsgiljotin och principen ”En regel in, en regel ut”. När det gäller dessa frågor noterar utskottet bl.a. att statsrådet besvarade en skriftlig fråga om denna princip. Statsrådet angav att även om regeringen inte tagit ställning till om det vore aktuellt att verka för princip ”En regel in, en regel” ut på nationell nivå, överväger regeringen löpande vilka initiativ som är lämpligast att genomföra inom förenklingspolitiken. Vidare efterfrågas bl.a. i motionerna 2019/20:370 (SD), 2019/20:1753 (C), 2019/20:2677 (M), 2019/20:3108 (C), 2019/20:3235 (SD), 2019/20:3251 (C) och 2019/20:3335 (KD) tillkännagivanden som rör och dess arbete. Det handlar bl.a. om förslag om att ska stärkas och ges ökade befogenheter, att dess organisatoriska placering ska utredas eller att rådet ska flyttas samt att rådet ska bli ett obligatoriskt remissorgan för förslag. Utskottet vill här påminna om Statskontorets rapport uppgifter för . Bakgrunden till rapporten är det regeringsuppdrag myndigheten fick om att utreda förutsättningarna för och lämna förslag till utökade uppgifter för samt bedöma om de utökade uppgifterna medför att bör organiseras på ett annat sätt än i dagens form. Utskottet noterar att Statskontoret inte gjorde bedömningen att behövde omorganiseras utifrån de förändringar i arbetsuppgifter som föreslogs. Däremot framhöll Statskontoret vikten av att hade förutsebara resurser till sitt förfogande. Utskottet noterar även, vilken redan berörts, den hemställan och gjort till regeringen. Därutöver finns i motionerna 2019/20:368 (SD), 2019/20:379 (SD) och 2019/20:1137 (SD) ett antal motionsyrkanden som rör enskilda näringsgrenar. Utskottet kan här konstatera att när det gäller livsvetenskap presenterade regeringen en strategi för livsvetenskaperna. I strategin anger regeringen bl.a. att den ser behov av ökad samverkan mellan regulatoriska myndigheter och företag. Samverkan ska stödja hälso- och välfärdsteknikföretag i med kunskap om regelverk för att underlätta för företagen att utveckla produkter och tjänster. När det gäller besöksnäringen noterar utskottet att näringen varit föremål för att antal regelförenklingsinsatser och att regeringen har för avsikt att ta fram en strategi för besöksnäringen. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga aktuella motionsyrkanden. Förenklingsuppdrag, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (V), (MP), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2019/20:3438 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3440 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3441 av m.fl. (KD) yrkande 3. I motionerna 2019/20:3438 (L), 2019/20:3439 (C), 2019/20:3440 (M) och 2019/20:3441 (KD) efterfrågas ett tillkännagivande till regeringen om att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att underlätta företagande. Givetvis delar vi motionärernas uppfattning om att det ska vara enkelt att starta och driva företag. kan vi konstatera att regeringen i skrivelsen redogör för ett flertal insatser som både genomförts och pågår för att genom digitalisering underlätta för företag och företagandet. Utöver det förenklingsuppdrag som regeringen gav till 19 myndigheter kan förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag nämnas. Förordningen omfattar 67 myndigheter och syftar till att förenkla för företag att starta, driva och avveckla sin verksamhet genom att underlätta deras kontakter med och uppgiftslämnande till myndigheter. Regeringen anger i skrivelsen att förordningen trädde i kraft och den därför inte har fått fullt genomslag och att dess effekter således inte har kunnat bedömas. Därtill kan konstateras att regeringen i skrivelsen gör bedömningen att det finns tydliga och reglerade styrsignaler till myndigheterna om att prioritera arbetet med förenklat uppgiftslämnande och enklare myndighetskontakter och att det därför inte finns behov av ytterligare reglering i detta avseende. Mot bakgrund av det ovannämnda och av att det pågår ett flertal insatser för att underlätta företagandet inom ser vi således inget skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag. Därmed avstyrker vi motionerna 2019/20:3438 (L), 2019/20:3439 (C), 2019/20:3440 (M) och 2019/20:3441 (KD) i berörda delar. Programmet Serverat, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (V), (MP), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2019/20:3438 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 3, 2019/20:3440 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3441 av m.fl. (KD) yrkande 2. I motionerna 2019/20:3438 (L), 2019/20:3439 (C), 2019/20:3440 (M) och 2019/20:3441 (KD) efterfrågas att regeringen ska verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommuner. I likhet med motionärerna anser vi att det är lovvärt med insatser för att minska de administrativa kostnader som företag inom restaurang- och besöksnäringen har. Vi noterar att programmet Serverat är en del av regeringens arbete för att göra just detta. Av årsredovisning framkommer att 21 kommuner anslöt sig till Serverat , vilket innebär att det vid utgången av 2019 var 41 kommuner som var anslutna till programmet. Vidare framgår det av regeringens skrivelse att bedriver ett aktivt arbete för att få ännu fler kommuner att ansluta sig till Serverat. Därtill anger regeringen i skrivelsen att det redan har påbörjats ett omfattande arbete inom ramen för Serverat i syfte att förbättra tjänsten och öka användningen. Vi kan således inte se några skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad motionärerna här föreslår. Därmed avstyrker vi motionerna 2019/20:3438 (L), 2019/20:3439 (C), 2019/20:3440 (M) och 2019/20:3441 (KD) i berörda delar. Digital samverkan, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2019/20:3438 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3439 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3440 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3441 av m.fl. (KD) yrkande 1. Jag kan notera att i sin granskning rekommenderar regeringen att fortsätta vidta åtgärder för att underlätta digital samverkan mellan myndigheter. Mot bakgrund av bl.a. denna rekommendation efterfrågas i motionerna 2019/20:3438 (L), 2019/20:3439 (C), 2019/20:3440 (M) och 2019/20:3441 (KD) ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter. Jag konstaterar att regeringen i skrivelsen instämmer i att det finns ett behov av att underlätta digital samverkan mellan myndigheterna. anger regeringen i skrivelsen att den vidtagit olika åtgärder för att underlätta digital samverkan. Regeringen anför också att den följer frågan och att den vid behov kommer att överväga om det behövs mer styrning för att öka samverkan och förenkling. Jag ser således inget behov för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:3438 (L), 2019/20:3439 (C), 2019/20:3440 (M) och 2019/20:3441 (KD) i berörda delar. ”En dörr in”, punkt 5 (M, C, KD, L) av (M), (KD), (M), (M), (L), (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2019/20:2743 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:2444 av (MP) yrkande 2. Företagare behöver lämna in samma typer av uppgifter till flera olika myndigheter. För att minska företagens administrativa kostnader och för att förenkla företagens uppgiftslämnande krävs enhetliga och nationella lösningar som är användarvänliga och som underlättar informationsutbyte mellan myndigheter. Ett sådant system skulle minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden som de kan lägga på sin kärnverksamhet, dvs. att skapa värde och jobb samt även minska risken för felrapportering. Vi ser således stora fördelar med ett samordnat system som innebär att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna enligt konceptet ”En dörr in”. Det är därför vår mening att bör tillkännage för regeringen vad som här anförts om att underlätta företagens uppgiftslämning genom konceptet ”En dörr in”. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:1776 (C), 2019/20:2676 (M), 2019/20:2677 (M), 2019/20:2743 (L) och 2019/20:3335 (KD) i berörda delar. Det vi här anfört överensstämmer i delar med det som förs fram i motion 2019/20:2444 (MP) som därmed i viss utsträckning kan anses tillgodosedd, och tillstyrks därför delvis. Tidsgräns för handläggningstider, punkt 6 (M, SD) av (M), (SD), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del. Företagare som söker tillstånd för att exempelvis expandera eller starta en ny verksamhet bör kunna bli garanterade en rimlig handläggningstid av myndigheter och kommuner. Företagarna bör även bli informerade om hur lång denna handläggningstid är. Vi anser därför att bör tillkännage för regeringen att den bör införa tidsgränser för handläggningstider. Därmed blir motionerna 2019/20:386 (SD) och 2019/20:2677 (M) tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Solnedgångsklausul, punkt 7 (S, V, MP) av (S), (V), (MP), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2019/20:370 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2506 av (M) yrkande 2, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 12. Vi konstaterar att det i ett antal motioner föreslås tillkännagivanden om att införa s.k. solnedgångsklausuler, vilka innebär att en lag eller en reglering ska upphöra att gälla efter ett visst datum som förutbestäms vid dess införande, om inte lagstiftning införs för att förlänga tidsramen.