bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — Vidare noterade utskottet att det inom ramen för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslag om att all relevant lagstiftning ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag och att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Utskottet såg därför inget behov av att tillstyrka någon av motionerna i vilka det efterfrågades andra mål för energipolitiken. Vikten av att vidhålla energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU lyftes fram i en motion. Här konstaterade utskottet att förhandlingarna om kommissionens s.k. vinterpaket har avslutats och att målen för förnybar energi och energieffektivisering för EU 2030 har skärpts. Vidare noterade utskottet att det inom det övergripande styrningssystemet för energiunionen ställs krav på att varje medlemsstat ska ta fram nationella integrerade energi- och klimatplaner till 2030 som beskriver hur medlemsstaten ska nå sina respektive mål. Utskottet såg därför inget behov av att tillstyrka de då aktuella motionerna i de aktuella delarna. Utskottet avstyrkte också ett yrkande om ett tillkännagivande – liknande det nu aktuella i motion 2019/20:3333 (KD) – om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål med hänvisning till att detta enligt utskottets uppfattning ligger i linje med den förda politiken. Beträffande förslag om att se över subventioner till olika energislag hänvisade utskottet till sin tidigare uppfattning, nämligen att subventioner i första hand ska riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål. Utskottet såg inga skäl att ompröva detta synsätt på subventioner. När utskottet behandlade budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg. omr. 21, bet. 2019/20:NU3) anfördes bl.a. följande: Energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Utskottet anser i likhet med regeringen att förnybar och effektiv energianvändning runt om i världen kan bidra till att lösa den globala klimatutmaningen och välkomnar de olika energipolitiska insatser som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Det gäller exempelvis insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och en fortsatt utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Utskottet ser positivt på regeringens förslag som bl.a. kan göra det enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi. Vidare noterar utskottet att den förordningsändring som genomförts om stödnivån när det gäller solceller möjliggör att investeringsstödet kan lämnas till betydligt fler projekt . För att uppnå de energi- och klimatpolitiska målen behövs fortsatta satsningar på forskning och innovation inom energiområdet, där insatserna inte bara ska bidra till att uppnå de nämnda målen utan även ha fokus på områden med förutsättningar för tillväxt och export. Utskottet noterar att denna inriktning för energiforskningspolitiken ligger fast . Vidare noterar utskottet att regeringen anger att det är motiverat att riktlinjer för forskning och innovation på energiområdet bör ges i enlighet med en särskild proposition varje mandatperiod eftersom forskning och innovation på området är utmaningsdrivna och tydligt kopplade till såväl energipolitiken som till omställningen av energisystemet. Utskottet noterar vidare att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft och att beredning pågår inom med anledning av tillkännagivandet. Utöver avsikten att tillsätta en som regeringen redovisade i budgetpropositionen angav regeringen även i den klimatpolitiska handlingsplanen som överlämnades till att den avser att ta fram en nationell strategi för elektrifiering där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet bereds frågor om sammansättningen av och direktiven för och elektrifieringsstrategin alltjämt inom . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål om en fossilfri elproduktion – Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning. Mål om en fossilfri elproduktion Energipolitikens inriktning lades fast av och baserades på en bred energipolitisk överenskommelse mellan fem av partier . beslut omfattade bl.a. ett övergripande mål med innebörden att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Denna inriktning ger långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Utskottet anser inte att det är motiverat att ompröva målet om en helt förnybar elproduktion till 2040. Eftersom det uttryckligen sägs att detta mål inte ska betraktas som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut är utskottets uppfattning att förnybarhetsmålet inte behöver bytas ut mot ett mål om en helt fossilfri elproduktion. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2019/20:389 (SD), 2019/20:1802 (M), 2019/20:2363 (M), 2019/20:2670 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3351 (L) i de berörda delarna. Vidare avstyrks motion 2019/20:2659 (M) i den del som gäller ett mål för fossilfri energi. Den parlamentariskt sammansatta bedrev ett viktigt energipolitiskt arbete och bidrog till att bereda vägen för den energipolitiska fempartiöverenskommelse som slöts och som sedermera utmynnade i den energipolitiska inriktning som godkände . Energipolitiken bör vara långsiktig och det finns därför mycket att vinna för samhället, dess medborgare och företag om det är möjligt att uppnå breda överenskommelser kring de energipolitiska villkoren. Utskottet ser därför positivt på om den typ av konstellationer som utgjorde kan bidra till detta. Det är emellertid också utskottets uppfattning att stabiliteten och långsiktigheten i de energipolitiska förutsättningarna kan ifrågasättas om grupperingar av liknande slag som sätts samman alltför frekvent. Utöver detta anser utskottet att de energipolitiska förutsättningarna inte har förändrats på ett sådant sätt under de senast två åren att det är motiverat att tillsätta en ny parlamentariskt sammansatt . Med det anförda avstyrks motionerna 2019/20:389 (SD), 2019/20:2670 (M) och 2019/20:3351 (L) i de berörda delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning Energipolitiken syftar till att skapa förutsättningar för en långsiktigt säker och hållbar energiförsörjning till konkurrenskraftiga priser, vilket kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Förnybar och effektiv energianvändning runt om i världen kan bidra till att lösa den globala klimatutmaningen. Utskottet ser positivt på insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och en fortsatt utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Omsättningen av energipolitiken i praktiken innefattar bl.a. att bygga ut överföringskapacitet och satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät, ökad användarflexibilitet och energilagring. Något riksdagsuttalande med en innebörd i linje med vad som föreslås i motion 2019/20:3264 (C) om behovet av att bygga ut överföringskapacitet och satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät, ökad användarflexibilitet och energilagring anser utskottet därför inte vara nödvändigt. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottet är inte heller berett att förorda ett mål som innebär att det svenska energisystemet ska vara helt förnybart till 2040 i linje med vad som föreslås i den nyssnämnda motionen, och den avstyrks därför även i den delen. Den energipolitiska inriktning som har redovisats i det inledande stycket står i bjärt kontrast till den som beskrivs i motion 2019/20:389 (SD). Det är därför naturligt för utskottet att avstyrka motionen i den del som gäller energipolitikens inriktning. Utskottet anser det inte heller vara motiverat för att göra några uttalanden som utgår från vissa näringars energibehov så som föreslås i motionerna 2019/20:366 (SD), 2019/20:372 (SD) och 2019/20:386 (SD). Den allmänna energipolitiska inriktningen, som redovisas i det inledande stycket, anser utskottet täcker in det som efterfrågas i motionerna i det avseendet. De tre motionerna bör alltså avslås av i de berörda delarna. Även motion 2019/20:1890 (M) avstyrks med hänvisning till att energipolitikens övergripande inriktning får förutsättas inte äventyra tillgången till planerbar el i hela . Det förefaller också mindre angeläget att ställer sig bakom förslaget i motion 2019/20:1381 (S) om att regeringen bör verka i enlighet med den ingångna energiöverenskommelsen för att det ska vara möjligt att nå högt uppsatta miljö- och klimatmål. Här kan utskottet konstatera att den energipolitiska inriktning som beslutade om till stor del bygger på den ingångna överenskommelsen. Även om två partier därefter har lämnat överenskommelsen är det fortfarande energipolitiska inriktningsbeslut som vägleder regeringens arbete på detta område. Med samma motivering avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1417 (S) och 2019/20:2267 (S) om förbättrad energiförsörjning med fokus på förhållandena i respektive . Utskottet ser inte heller att det finns skäl för att tillmötesgå önskemålet i motion 2019/20:2711 (M) om att energiöverenskommelsen bör omförhandlas om den inte möjliggör en fortsatt utveckling av kärnkraften. Om den saken anser utskottet att de villkor för ordnade generationsskiften i den svenska kärnkraften som både ingick i den borgerliga energiöverenskommelsen och i den som slöts över blockgränsen mellan fem partier 2016 ger rimliga förutsättningar för en eventuell utveckling av kärnkraften. Någon omförhandling av dessa villkor inom ramen för en uppdaterad energiöverenskommelse anser utskottet inte vara aktuellt , och motionen bör därför avslås av . När det gäller det som sägs i motion 2019/20:3264 (C) om investeringar i och drift av sådan teknik som kan användas för att balansera snabba variationer i produktion från väderberoende källor och i förbrukning, hänvisar utskottet till vad det anförde när det behandlade olika elmarknadsfrågor tidigare (bet. 2019/20:NU10). Utskottet redovisade då bl.a. att flera åtgärder pågår och planeras för att skapa gynnsamma förutsättningar för en väl fungerande elmarknad. Det handlar om marknadsdesign och insatser så att det finns tillräckligt med effekt, åtgärder för en fungerande efterfrågeflexibilitet, nätstabilitet, ytterligare systemtjänster samt insatser inom överföring av el för god överföringskapacitet och effektiv utbyggnad. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3264 (C) i den aktuella delen. Utformningen av det nu gällande nationella energieffektiviseringsmålet ifrågasätts i motion 2019/20:389 (SD). Motionärerna vill att målet ska avse använd energi i stället för tillförd energi. Här vill utskottet framhålla att ett energiintensitetsmål med utgångspunkt i tillförd energi är mer fördelaktigt än ett mål uttryckt i slutlig energianvändning eftersom det förstnämnda inkluderar effektiviseringar i hela energisystemet, dvs. även vid omvandling, överföring och användning. Detta innebär att energieffektiviseringsarbetet förutsätts omfatta samtliga led i energisystemet. Med det anförda avstyrks motionen i den aktuella delen. Energipolitikens internationella dimension är onekligen betydelsefull. Inte bara som en följd av energipolitikens nära koppling till klimatpolitiken utan också för att det svenska energisystemet blir alltmer integrerat med övriga , både fysiskt och marknadsmässigt. Utskottet bejakar en väl fungerande inre marknad för el. Detta förutsätter dock att marknadsvillkoren inte är diskriminerande och att sammanlänkningen av elnät fortskrider. Detta ökar marknadens effektivitet och öppnar möjligheter för att exportera förnybar el till övriga . Utskottet kan inte se att regeringen skulle ha en annan uppfattning om detta och bedömer det därför inte vara nödvändigt för att uttala sig linje med vad som föreslås i motion 2019/20:2659 (M) om att ska verka för en ökad sammanlänkning av elnäten i . Yrkande 35 i motionen avstyrks därför i den del som har den inriktningen. Enligt utskottets uppfattning finns det av samma skäl inte heller någon anledning för att ställa sig bakom förslaget i motion 2019/20:3107 (C) om att regeringen fullt ut ska verka för att genomföra EU:s energiunion, där EU-ländernas energisystem byggs ihop och där länder med större möjligheter till klimatsmart energiproduktion tillåts att bidra mer till unionens totala energiproduktion, för att öka andelen förnybart i EU och intensifiera arbetet för energieffektivisering i EU. Motionen avstyrks i den aktuella delen. I samma motion begärs även ett tillkännagivande om att medlemsländernas energimål ska vara bindande och att skarpa ekonomiska sanktioner ska införas mot länder som inte uppfyller sina mål. Utskottet kan visserligen sympatisera med de höga ambitioner som kommer till uttryck i motionen men tvivlar på om det förhållningssätt som framförs när det gäller bindande målsättningar och skarpa sanktioner har några större förutsättningar att vinna gehör inom EU-samarbetet. bör kunna förväntas spela en framträdande roll på det energi- och klimatpolitiska området på EU-nivå, även utan att bifaller det refererade förslaget i motion 2019/20:3107 (C). Även den delen av motionen avstyrks därför, liksom även förslaget i motion 2019/20:3264 (C) om att fasa ut subventioner till fossila bränslen i hela EU. Inställningen är visserligen vällovlig, men sannolikt mycket svår att få gehör för hos många av unionens medlemsstater. Lagstiftning som läggs fast på EU-nivå påverkar förutsättningarna för produktion och användning av vissa energislag i . Det gäller exempelvis regler för fasta och flytande biobränslen. Utskottet instämmer i det som sägs i motion 2019/20:2659 (M) om vikten av rimliga villkor på detta område, men anser ändå att motionen bör avslås av i den aktuella delen. Utskottet förutsätter att regeringen delar motionärernas uppfattning om vikten av att verka för förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå, vilket gör att det saknas anledning för att agera i frågan. bör inte heller ställa sig bakom förslaget i motion 2019/20:595 (SD) om att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Kärnkraften släpper visserligen ut mindre växthusgaser än fossila bränslen, men att därmed likställa den med förnybar energiproduktion vore främmande för utskottet. Motionen avstyrks i den berörda delen. Vidare anser utskottet inte att det kan anses vara motiverat att tillstyrka motion 2019/20:3333 (KD) i den del där det efterfrågas ett tillkännagivande till regeringen om att ska arbeta aktivt för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål. Här är utskottets uppfattning att politiken redan drivs med den inriktningen. Avslutningsvis avstyrker utskottet även motion 2019/20:3107 (C) i den del som gäller att se över regelverk och att omgående tillsätta en branschkommission för att drivmedelsproduktion kan komma igång i större skala. Utskottet kan se fördelar med en sådan gruppering men också svårigheter när det gäller att avgränsa biodrivmedelsbranschen på ett ändamålsenligt sätt. Därtill anser utskottet att en branschkommission bör vara en konstellation som initieras av just branschföreträdare och inte av staten. Sammanfattningsvis förordar utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden som har behandlats i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till den av beslutade inriktningen för energipolitiken avslås de motioner som på ett mer allmänt plan argumenterar för kärnkraftens betydelse i den svenska energimixen. Även förslag som gäller utveckling av det som brukar betecknas den fjärde generationens kärnkraft avslås av . Utskottet hänvisar här bl.a. till att sådan verksamhet bör bedrivas inom ramen för olika europeiska samarbeten. avslår också förslag som gäller den fortsatta driften av kärnreaktorerna 1 och 2. Här hänvisar utskottet till att det är ägarna och som självständigt och på affärsmässiga grunder beslutar i dessa frågor. Jämför reservation 8 (M, SD, KD, L), 9 (SD) och 10 (KD). I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. konstateras det i yrkande 18 att den fjärde generationens kärnkraft ännu bara finns på ritbordet och även att det finns planer på att bygga flera reaktorer . Motionärerna framhåller att den nya tekniken använder bränslet 100 gånger mer effektivt än dagens bränsle gör och att den också gör det möjligt att återanvända kärnbränsle. Därtill blir det avfall som återstår oskadligt . Motionärerna anser att bör vara drivande i att utveckla denna nya teknik som skulle göra det möjligt att bygga ut kärnkraften och att ersätta fossilbränslebaserad elproduktion. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) slås det fast att klimatarbete, välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en fungerande energipolitik. Motionärerna framhåller i yrkande 32 att koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till att klimatmålen uppfylls och till att skapa nya jobb och exportmöjligheter. Motionärerna konstaterar att kärnkraften spelar en central roll för den svenska fossilfria elförsörjningen och anför att den svenska elproduktionen är bland de mest klimatvänliga i världen. Därför anser de att energiöverenskommelsen behöver uppdateras för att förtydliga kärnkraftens roll för att trygga en långsiktigt stabil elförsörjning och för att nå klimatmålen. Även i kommittémotion 2019/20:2670 av m.fl. (M) betonas vikten av alla fossilfria energislags bidrag till klimatomställningen. Motionärerna anser att den befintliga kärnkraften ska värnas och att alla ekonomiskt meningsfulla livstidsförlängningar av kärnkraftsreaktorer bör göras. De menar i yrkande 3 att det bör genomföras en oberoende analys av en eventuell fortsatt drift av . Yrkande 4 har samma innebörd men gäller reaktorn . Vidare anser de att det bör utvecklas en svensk färdplan för fjärde generationens kärnkraft (yrkande 5). Den satsningen bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i , anser motionärerna. Fjärde generationens kärnkraft tas även upp i motion 2019/20:1296 av och Kopparklint (båda M). Med hänvisning till den ökande mängden koldioxid i atmosfären ser motionärerna det som viktigt att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. I då elpriserna och klimatet påverkas stort av världens energiproduktion måste satsa mer på utveckling av test- och demoanläggningar som möjliggör produktionstester av olika slags klimatneutral energi, däribland den fjärde generationens kärnkraft. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att finansiera test- och demoanläggningar som kan utveckla fjärde generationens kärnkraft. (M) framhåller i motion 2019/20:1319 att om och världen ska klara att minska de fossila bränslena och minska takten på klimatförändringarna så måste kärnkraften behållas och byggas ut. Motionären anför i yrkande 1 att därför måste ta fram en tydlig plan för detta. Han anför även att behovet av miljövänlig fossilfri el kommer att öka med omställningen och att svensk kärnkraft behövs och måste byggas ut för att landet ska klara framtidens elförsörjning på ett tryggt och säkert sätt (yrkande 2). Efter nedläggningarna av kärnkraftverken i och de stora bristerna i överföringskapacitet från norra till har sårbarheten ökat högst påtagligt i de södra delarna av landet. Denna uppfattning framförs av (M) i motion 2019/20:1468. Därför anser motionären att regeringen bör se över möjligheterna för fortsatt drift av tills dess nödvändig och tillräcklig elleveranssäkerhet kan garanteras i de södra och sydöstra delarna av . Kärnkraftens betydelse för det svenska kraftsystemet lyfts även fram av och Kopparklint (båda M) i motion 2019/20:1802. De anser att borde satsa mer på forskning och utveckling kring den fjärde generationens kärnkraft. Motionärerna anser i yrkande 2 att måste uppvärdera kärnkraftens stora betydelse för såväl klimatet som elproduktionen och framhåller vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens inom området. För att nå målen om fossilfri elproduktion, stabil leveransförmåga och inte minst konkurrenskraftiga elpriser är kärnkraften en omistlig del i den svenska produktionsmixen, anförs det i motion 2019/20:2363 av och (båda M). För att möjliggöra etablering av ny kärnkraft i bör den nuvarande begränsningen som innebär att nya reaktorer endast får uppföras vid nuvarande kärnkraftsanläggningar tas bort (yrkande 3). Vidare anför motionärerna i yrkande 4 att regeringen bör anta en strategi för hur kan bidra till utveckling av fjärde generationens kärnkraft. I kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att kärnkraften står för nästan hälften av energiproduktion och att den inom överskådlig framtid kommer att utgöra grunden för den svenska energiförsörjningen. Motionärerna anser att bör satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand och begär sammanfattningsvis ett tillkännagivande om en långsiktig satsning på kärnkraft (yrkande 7). Enligt motionärerna innebär den inskränkning som finns i bl.a. att nya kärnkraftsreaktorer endast får ersätta permanent avstängda reaktorer och att detta begränsar antalet reaktorer till dagens tio. Motionärerna anför att gränsen på tio reaktorer bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuellt nya verk samt att man inte ska begränsa platserna för nyetablering till dagens tre platser. De förordar därför att 17 kap. 6 a § (1998:808) avskaffas (yrkande 11). I kommittémotion 2019/20:549 av m.fl. (SD) konstateras det att avser att stänga kärnkraftsreaktorerna , och 2020. En förtida avveckling av dessa reaktorer kommer att ytterligare försvåra effektsituationen. Motionärerna erinrar om att har redovisat uppfattningen att möjligheterna att driva vidare måste ses över. Motionärerna föreslår att den förtida stängningen av reaktorerna stoppas och att regeringen skyndsamt tillsätter en oberoende snabbutredning som analyserar de ekonomiska och tekniska förutsättningarna för vidare drift av (yrkande 2) och (yrkande 3) samt vilken påverkan på utsläppen av växthusgaser som en nedstängning av respektive reaktor får. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2019/20:3333 att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor för ekonomi och avgörande för landets välfärd.