bet · H701JuU32 · 2020-03-03 00:00:00 — Myndigheter i olika stater måste kunna samarbeta på ett ändamålsenligt sätt. Svenska myndigheter deltar i flera internationella samarbetsorgan och samarbetar också med brottsbekämpande myndigheter och organ inom EU. När det slutligen gäller att försvåra terrordåd är målsättningen enligt strategin att standarden för att upprätthålla skydd för individer och minska samhällets sårbarhet för terroristattentat ska vara likvärdig i EU:s medlemsstater. Av budgetpropositionen (prop. 2019/120:1 utg.omr. 2 s. 33) framgår att regeringen och dess myndigheter har ett gott samarbete med andra länder i frågor som rör åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Samarbetet fördjupades , inte minst när det gäller samarbete på regional basis. Internationellt samarbete är viktigt för att säkerställa en effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och deltar därför aktivt i alla relevanta sammanhang (EU, FATF, m.fl.). En förutsättning för att bekämpa terrorism är enligt regeringen ett effektivt internationellt samarbete (utg.omr. 4 s. 69). Det är en prioriterad fråga, och regeringen arbetar med att förbättra möjligheterna till sådant arbete. Ett grundläggande verktyg i arbetet mot terrorism är att se till att har en bred och effektiv terrorismlagstiftning. Det förebyggande arbetet mot radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism är särskilt viktigt. För att stärka samhällets insatser på detta område inrättade regeringen vid Brå . Som tidigare nämnts förstärker regeringen nu detta arbete ytterligare genom att ge Brå i uppdrag att fördela statsbidrag till kommuner och organisationer i det förebyggande arbetet. Regeringen konstaterar att terrorhotet i och mot är allvarligt (utg.omr. 6 s. 28). utvecklades formerna för samarbetet mot kontraterrorism mellan Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must), och Säkerhetspolisen. Nationellt centrum för terrorhotbedömning är fortfarande en viktig plattform för rapportering och bedömningar om utländska förhållanden som påverkar terrorhotet mot . Vid utskottets beredning av regeringens skrivelse 2014/15:146 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (bet. 2015/16:JuU7, rskr. 2015/16:86) betonade utskottet att de internationella samarbetena mot terrorism måste ha hög prioritet. Utskottet delade dock inte regeringens uppfattning att det förebyggande arbetet ska vara i fokus för internationella arbete mot terrorism och att det arbetet ska bedrivas inom ramen för FN, utan menade att fokus i första hand borde vara att säkerställa ett bra och fungerande samarbete inom EU. Det är enligt utskottet viktigt att deltar aktivt för att stärka det europeiska samarbetet för att förebygga, förhindra och lagföra terrorism. Vidare ansåg utskottet att arbetet på EU-nivå när det gäller frågor om radikalisering och deltagande i terroristverksamhet behöver fördjupas. Samarbetet inom Europol, som inrättats för att förbättra polissamverkan mellan EU:s medlemsländer i syfte att bekämpa bl.a. terrorism, bör förbättras. Utskottet föreslog därför att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om inriktningen av det internationella samarbetet. När det gäller möjlighet till internationell samverkan kunde utskottet konstatera att regeringen enligt strategin har som uttalad målsättning att myndigheter ska ha goda förutsättningar att samarbeta över nationsgränserna och att den internationella samverkan som finns på området även i fortsättningen ska stärkas. Det saknades enligt utskottet anledning till sådana tillkännagivanden om internationell samverkan som föreslogs i vissa motionsyrkanden. I betänkande 2017/18:JuU35 behandlade utskottet ett antal yrkanden bl.a. med begäran om tillkännagivanden om vikten av det internationella samarbetet mot terrorism och att ska delta aktivt i detta arbete. Utskottet konstaterade att bl.a. genom FN och EU på olika sätt deltar i en omfattande internationell samverkan och avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet instämde i betänkande 2018/19:JuU16 Terrorism i den uppfattning som förts fram i motionerna att det internationella samarbetet mot terrorism är viktigt och att bör delta aktivt i detta arbete. Utskottet framhöll att detta också är en viktig del av den svenska strategin mot terrorism. Det saknades enligt utskottet anledning till sådana tillkännagivanden om utökad samverkan som föreslogs i berörda motioner. Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motionerna att det internationella samarbetet mot terrorism är viktigt och att bör delta aktivt i detta arbete. Som utskottet har konstaterat deltar bl.a. inom FN och EU på olika sätt i en omfattande internationell samverkan om terrorism. I strategin lyfts även det nordiska samarbetet fram. Utskottet vidhåller därför sin tidigare uppfattning att det inte finns anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Motionerna 2019/20:555 (SD) yrkande 26, 2019/20:750 (SD) yrkandena 8–10 och 2019/20:2830 (M) yrkande 14, 2019/20:3248 (C) yrkande 59 och 2019/20:3366 (L) yrkande 10 avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 13 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkande 2018/19:JuU16. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 5. framstår straffnivåerna för vissa brott inom terrorismområdet som orimligt låga. Straffskalorna kan inte sägas spegla brottens allvar. Vi anser att straffen bör skärpas väsentligt för t.ex. offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering till terroristbrott, utbildning till terroristbrott, finansiering av terroristbrott och resor i terrorismsyfte. Spannet för straffnivåerna för dessa brott bör omfatta fängelse till fängelse i stället för, som , fängelse till fängelse . Är brotten grova bör det dömas till fängelse i lägst och högst , i stället för fängelse i lägst och högst som gäller . Regeringen bör därför ta fram förslag i syfte att skärpa straffen för vissa brott inom terrorismområdet. Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 5. Straffskalorna bör höjas för alla typer av terroristbrott, dvs. för att ta emot utbildning om bl.a. terroristbrott, för att resa eller påbörja en resa till ett annat land än det land där personen är medborgare om avsikten är att begå eller förbereda eller att ge eller ta emot utbildning om bl.a. terroristbrott, för att finansiera en sådan resa som avses ovan eller finansiera en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott, oavsett syftet med finansieringen. Straffskalorna för både normalgrad och grovt brott bör höjas, både minimistraff och maximistraff. Normalgraden bör kunna ge fängelse och grovt brott bör kunna inkludera livstids fängelse, framför allt vad gäller finansiering av en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott. En sådan straffskärpning är rimlig eftersom planering, logistik och finansiering när det gäller terrorism bär en stor del av ansvaret för begångna terrordåd. Vi instämmer i Säkerhetspolisens och bedömning att undantaget för ringa fall bör tas bort och anser att all finansiering med ifrågavarande syfte och vetskap måste vara straffbar. Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 1. Straffbestämmelsen för finansiering av terrorismresa behöver skärpas. Enligt gällande lag gäller för finansiering av resa samma straffskala som för själva resan, dvs. fängelse i högst . Detta förbiser att kriminaliseringen av resan riktar sig mot en enskild persons resa medan finansieringen kan syfta till att möjliggöra resor för fler personer. När det gäller finansiering i större skala eller systematisk form av terrorismresor behöver straffskalan ligga betydligt högre. Även resefinansieringsbrottet bör ha en särskild straffskala för grova brott på fängelse i lägst och högst . Detta gör att straffskalan för grova fall av finansiering av terrorismresor harmoniseras med straffskalan för andra grova fall av finansiering av terroristverksamhet. Offentlig uppmaning till terrorism, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (M), (SD), (M), (SD), (SD), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 8. För att mer effektivt kunna motverka terrorism är åtgärder som försvårar spridandet av terroristpropaganda viktiga. Ett straffansvar för den som publikt publicerar en bild eller ett budskap som ger stöd åt en terroristorganisation bör därför införas. Det kan exempelvis handla om publiceringar i sociala medier som syftar till att sprida propaganda för att visa sitt stöd. Propaganda för terrorism sprids i sociala medier, i religiösa församlingar och i många andra sammanhang. Det är förbjudet att uppmana till terroristbrott enligt lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, men vi anser att det bör utredas hur man på ett mer omfattande plan kan förhindra propaganda för terrorism eller terroristorganisationer. Det gäller exempelvis där gärningsmannen inte uppmanar direkt till sådan brottslighet men ändå propagerar för deltagande i organisationer som kan bedömas utgöra terroristorganisationer. Förbud mot rättfärdigande av terrorhandlingar, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 15. Medan ett förbud mot propaganda för terrorism på ett bredare sätt kan straffa dem som uppmanar och uppmuntrar till terrorism anser vi att vi även behöver titta närmare på de som rättfärdigar terrorhandlingar. har exempelvis en sådan lagstiftning som nyttjades i samband med det senaste terrordådet för att gripa en politiker som uttalade stöd för mordet på en fransk polis. Ett liknande lagförslag för kan vara ett komplement till den nuvarande lagstiftningen för att förhindra att terrorism normaliseras ytterligare. Förbud mot att inneha terroristbrottsinstruktioner, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 9. För att vi mer effektivt ska kunna motverka terrorism är åtgärder som försvårar innehavet eller anskaffandet av terroristbrottsinstruktioner viktiga. Det bör vara förbjudet att skaffa eller inneha terroristbrottsinstruktioner. Det kräver ett särskilt straffansvar för den som skaffar eller har information som kan användas vid terrorbrott. Det kan t.ex. handla om filmer där det redogörs för hur en viss spränganordning sätts samman eller andra typer av instruktioner för hur terroristbrott kan genomföras. Finansiering av terrorism, punkt 5 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 6. Det finns stater, stiftelser, organisationer och andra som har ett intresse av att destabilisera och underminera den svenska demokratin. Vi föreslår ett förbud mot att utländska extremister får finansiera organisationer, stiftelser, trossamfund och politiska grupperingar i . Ett sådant förbud behöver utredas grundligt. En lista man kan ta som utgångspunkt är FN:s säkerhetsråds konsoliderade lista över sanktioner, men den bör sannolikt kompletteras med en bedömning från Säkerhetspolisen, Must och . Resa i terrorismsyfte, punkt 6 (SD, L) av (SD), (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 4. står ut jämfört med övriga när det gäller människor som har rest, eller planerat att resa, för att ansluta sig till en terroristorganisation. Resan är straffbelagd, men det saknas ett verktyg för de som befinner sig i riskzonen men där gärningen inte är tillräckligt långt gången för att det ska kunna bedömas som förberedelse till terrorresa. En utredning bör genomföras om möjligheten att införa löpande rapporteringsplikt till polisen för personer som på sannolika skäl kan misstänkas planera en terrorresa. Ny lagstiftning behövs för att göra det möjligt att tidigare gå in och förhindra en resa i terrorismsyfte. Förberedelse till resa i terrorismsyfte är inte kriminaliserat. Om exempelvis en person aktivt samlar in information, hyllar terroristorganisationer på sociala medier och planerar en resa till ett konfliktområde med utrustning som är avsedd för stridssituationer borde rättsväsendet kunna ingripa. Det är en lucka i lagstiftningen som bör täppas till. Om även förberedelse till terrorresor kriminaliseras kan passet eller motsvarande resehandling tillfälligt återkallas för den brottsmisstänkte och en resa därmed hindras i ett tidigare stadium. Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 7 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 16. Vi delar motionärernas uppfattning att en väl fungerande myndighetssamverkan är en förutsättning för ett framgångsrikt arbete mot terrorism och att ett effektivt utbyte av information är en viktig del i detta. Som framgår pågår det också på flera håll arbeten för att förbättra möjligheten för myndigheter att utbyta information. Bland annat bereds inom två skrivelser från respektive Säkerhetspolisen om direktåtkomst till vissa personuppgifter. Det saknas därför anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Nationell samordningsfunktion, punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 10. En ny typ av nationell samordningsfunktion bör införas för att stärka samordningen mellan polisen, Säkerhetspolisen, och i ärenden som rör terrorism. I första hand ska uppgiften vara att driva på och se till att relevant lagstiftning används för att bl.a. säkerställa att potentiella terrorister inte får uppehållstillstånd eller medborgarskap och att tidigare utfärdade uppehållstillstånd återkallas. Det handlar också om att säkerställa att rutiner för effektivt informationsutbyte mellan myndigheterna finns och följs. Samverkan mellan myndigheter, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 8. inrättades ett permanent center mot våldsbejakande extremism vid (Brå). Jag invände mot att denna verksamhet hamnade under en expertmyndighet med ansvar för forskning och statistik och utan koppling till det dagliga operativa arbetet. Brå hade i sitt eget remissyttrande avvisat en sådan lösning. Liberalerna står fast vid att den nationella stödfunktionen mot våldsbejakande extremism borde ha lagts under . Vidare behövs en fördjupad analys av om hur den regionala samordningen för att förebygga radikalisering kan stärkas. En ny funktion bör införas på regional nivå för att samordna de insatser som kan behövas på grund av varningssignaler som har fångats upp av olika samhällsaktörer, t.ex. socialtjänst, skola, polis och säkerhetspolis. Skolan, och lokal polis kan tidigt identifiera personer och erbjuda dem råd och stöd för att förebygga att fler radikaliseras och förhindra ny rekrytering. Denna regionala funktion bör ligga inom polisen. Jag vill också framhålla att information från Säkerhetspolisen till polisen inte förs vidare till rätt nivå i organisationen, till den lokala polisen. Information bör också delas mellan Säkerhetspolisen och t.ex. kommunens lokala samordnare. Dessa samhällsfunktioner är ofta först med att upptäcka en lokal problematik. Särskilt kommunerna har en viktig roll i det förebyggande arbetet. Den information och de lägesbilder som är lämpliga att lämna vidare till den lokala polisen, skolan och når inte fram, vilket är en allvarlig brist i arbetet mot extremister. Bestämmelser och rutiner för s.k. informationsdelning bör ses över. Omhändertagande av återvändare, punkt 10 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 7. Genom de lagändringar som trädde i kraft på grund av beslut med anledning av proposition 2017/18:174 En mer heltäckande terrorismlagstiftning utvidgades nästan alla straffbestämmelser i de berörda lagarna. föreslår i betänkandet SOU 2019:49 En ny terroristbrottslag ytterligare straffskärpningar. Vidare pågår ett arbete med att ta fram ett myndighetsgemensamt nationellt avhopparprogram som ska redovisas . Ett nationellt exitprogram ska införas. Vi konstaterar att det pågår ett omfattande arbete för att på olika sätt bekämpa våldsbejakande extremism och att detta arbete även omfattar s.k. återvändare. Det saknas därför anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Häktning av återvändare, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:3212 av m.fl. (SD) yrkande 5. Resenärer från terroristkontrollerade områden bör omhändertas. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som syftar till att alla som åker till terroristkontrollerade områden eller kan misstänkas ha något med terroristgrupper att göra systematiskt ska häktas och utredas så snart de återvänder. Deltagande i våldsbejakande organisationers verksamhet m.m., punkt 12 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 3. En utredning för att få till stånd att deltagande i en terroristorganisation kriminaliseras bör tillsättas. Ett sådant förbud bör även ta sikte på att det även ska vara brottsligt att delta i andra inhemska våldsbejakande organisationers verksamhet. Det innebär att det måste röra sig om en sammanslutning av personer som begår allvarlig brottslighet – det handlar i princip om allvarliga hot eller våld mot andra personer. Endast den som deltar i en sådan organisations verksamhet, t.ex. genom att sprida information, värva, utbilda eller samla in pengar för organisationens räkning, ska omfattas av förbudet och ska därmed kunna dömas för brott. Det kommer alltså inte att vara tillräckligt att endast lyssna på ett tal eller närvara vid något annat arrangemang av en våldsbejakande organisation. Muslimska , punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1091 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3220 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Muslimska kan beskrivas som ett andligt brödraskap med ett globalt nätverk snarare än en renodlad organisation. Detta har medfört en låg kunskapsnivå i ämnet, vilket också inneburit att Muslimska olika grenar har lyckats etablera sig väl i . Muslimska etablering i bör utredas. Flera av Muslimska olika grenar är terrorklassade av ett antal länder. Det råder inget tvivel om att rörelsen har suspekta inslag, men för att tydligare se dessa samband bör regeringen tillsätta en opartisk och professionell granskning av Muslimska kopplingar till terrorism. Internationell samverkan mot terrorism, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 8–10. bör i sin utrikespolitik tydligare ta avstånd från och motverka all internationell terrorism och extremism och göra allt för att undvika att direkt eller indirekt bidra till terroristers verksamhet. I ett läge där terroristattacker har genomförts på olika håll i och när allt fler individer väljer att stödja terrorism genom aktiviteter i eller utanför krävs internationell samverkan för att bemöta detta hot. Detta är viktigt för att lindra det mänskliga lidandet, för att värna säkerheten i och förhindra ytterligare radikalisering och risk för nya terroristbrott. Internationell samverkan för att motverka resor för att delta i terrorism eller terrorträning bör stödjas. Den fria rörligheten inom EU försvårar möjligheten att stoppa terrorister, och därför vill vi framhålla vikten av såväl politisk som polisiär samverkan mellan länder. Permanenta inre gränskontroller bör återupprättas, och varje land bör också ta eget ansvar och genomföra nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor. Vi anser att en årligt återkommande nordisk konferens med utbyte av positiva exempel och erfarenheter bör inrättas för att motverka våldsbejakande extremism. Gemensamt agerande inom EU för lagföring av återvändare, punkt 15 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 14. Det behövs ett EU-gemensamt agerande för att lagföra de personer som rest från till framför allt och för att bli IS-terrorister. De ska stå till svars för sina brott. Allra helst ska EU bidra till en rättslig lösning på plats, så att IS-terrorister döms där de är. Europeisk samverkan mot terrorism, punkt 16 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.