bet · H701SkU24 · 2020-06-12 00:00:00 — Exportindustrin är även den motor som skapar förutsättningar för välfärdsutveckling och genererar de resurser som krävs för att finansiera välfärdens upprätthållande. handel med andra länder är beroende av många faktorer, bl.a. vårt nät av skatteavtal. har agerat passivt och oengagerat med sina bi- och multilaterala skatteavtal. Det medför en risk för att en del av våra skatteavtal med andra länder har börjat bli föråldrade. Det har gjort att vi har tappat i konkurrenskraft gentemot våra viktigaste konkurrentländer och på våra viktigaste marknader. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt. Det kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger på en aktiv och offensiv näringspolitik. Vi sverigedemokrater vill därför prioritera arbetet med de internationella skatteavtalen i syfte att upprätthålla och stärka svensk exportkonkurrens som är en viktig faktor för svensk industri och sysselsättningen i . Att stärka bi- och multilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet är därför en viktig och nödvändig förutsättning för att kunna behålla och utveckla konkurrenskraften för svensk exportindustri. Genom att bevara och utveckla en välfungerande exportindustri upprätthåller vi dessutom en skattebas som är av fundamental betydelse för vår gemensamma välfärd. Problemen med skatteflykt och skatteundandragande har ökat i takt med globaliseringen enligt . Nya möjligheter till aktiva arrangemang som syftar till att minimera skatteinbetalningar har etablerats. En viktig uppgift för är därför att motverka och bekämpa brottslighet inom sitt ansvarsområde och i samverkan med andra myndigheter. Detta är viktiga områden där berörda myndigheter måste utveckla sin kompetens. Det är också positivt att agerar för ett brett internationellt samarbete inom ramen för arbete med åtgärder mot skatteundandragande och vinstförflyttning. På det internationella området pågår således ett omfattande arbete med att förhindra skattefusk i multinationella storbolag, vilket är positivt. Vi sverigedemokrater menar att det är lika viktigt att upprätthålla en kollektiv skattemoral i och vill därför möjliggöra fler skattekontroller genom att tillföra mer resurser. Det bör få som effekt att skattefelet, dvs skillnaden mellan lagstadgad skatt och inbetald skatt, minskar. Fler skattekontroller är en av flera vägar för att spåra och beivra brottslighet i . Att bekämpa skattefusk och skattebrott hänger också tätt samman med att säkerställa finansieringen av trygghet och välfärd. För att göra detta behöver man arbeta med flera strategiska angreppssätt. Dels behöver man långsiktigt fortsätta att upprätthålla nollvisionen för skattefelet, dvs. skillnaden mellan förväntat inbetald skatt och faktiskt inbetald skatt. Dels behövs också en kontinuerlig utvärdering av skattesystemet och hur detta upprätthåller en hög skattemoral. har antalet skattebrott inom minskat, vilket är glädjande, men det finns fortfarande utrymme att förbättra detta i avsikten att nå nollvisionen för skattefelet. vill därför satsa mer resurser på fördjupade och mer sofistikerade processer för skattekontroller för att stävja skattebrott i . Genom ett minskat antal skattebrott tryggar vi finansieringen av välfärden och tryggheten. Utvecklingen på det digitala området har skapat nya vägar för privatpersoner och företag att dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Delningsekonomin växer och i och med detta skapas nya förutsättningar för ett mer resurseffektivt samhälle. Det bör därför utredas hur regler på beskattningsområdet kan förändras för att förenkla för den växande delningsekonomin. Ett sätt vore att definiera delningsekonomin som en mindre ekonomisk aktivitet om den understiger ett visst belopp, med särskilda beskattningsregler, och som professionell i annat fall och därmed beskattas enligt vanliga företagsmässiga skatteregler. Detta skulle öppna upp för förenklade skatteregler för privatpersoner som vill dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Det bör även utredas om man kan ställa krav på plattformsinnehavarna att redovisa intäkter och betala in skatter för sina användare, för att förenkla och minska riskerna för privatpersoner. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1799 av Per Åsling (C) och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 42 samt 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7, 2019/20:1016 av (M) yrkande 1, 2019/20:1193 av och (båda S), 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9, 2019/20:2903 av (M), 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 24 i denna del och 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 3. är i stort behov av reformer som stärker konkurrenskraft, lockar investeringar till och ger våra företag större möjligheter att skapa jobb och tillväxt. vill därför se en grundlig skattereform, som syftar till att skapa mer jobb och tillväxt och ökar kostnaden för miljöfarlig verksamhet. Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks och att tar in de skatter som beslutat. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. Trösklarna till småskaligt företagande måste sänkas genom regelförenklingar och lägre skatter. En sådan viktig del är att lagstiftningen om hantering av preliminärskatt bör utredas i syfte att ändra på regelverket för förtida inbetalning. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet är det avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna. För mindre organisationer och företag riskerar en komplicerad och tidskrävande skatteadministration och regler att bli en tyngre börda eftersom dessa oftast måste göra lika mycket med mindre resurser. Bland annat är det viktigt att säkerställa att ideella organisationer och mindre företag inte drabbas oproportionerligt. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. När det gäller frågan om delningsekonomin försvåras möjlighet att kontrollera s.k. plattformsföretag av bristen på kontrollinformation, vilket kan leda till en erodering av skattebasen. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera delningsekonomins påverkan på skattesystemet. Verket skulle dels utreda hur skattesystemet mer kan anpassas till dagens digitala förfarande, dels se över skattebortfallet. fullföljde uppdraget med två rapporter . Mot bakgrund av sin utredning föreslog att regeringen borde införa någon form av rapporteringsskyldighet för tillhandahållare av digitala plattformar. Trots detta har regeringen ännu inte tagit något initiativ för att utreda förslagen vidare och genomföra dem. Det är hög tid att det arbetet sätts igång och att plattformsföretagen åläggs att rapportera in till vilka ersättningar de har betalat ut till uppdragstagare. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 24 i denna del och 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7, 2019/20:1016 av (M) yrkande 1, 2019/20:1193 av och (båda S), 2019/20:1799 av Per Åsling (C), 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9, 2019/20:2903 av (M) och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 42. Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Det är också viktigt att det utformas så att det stimulerar arbete, hederlighet, sparande och företagande. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser att svenska intressen bör värnas. Den svenska skattebasen bör skyddas. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Jag välkomnar detta. arbete med att eftersöka svarta inkomster från kriminella och terrormisstänkta har försämrats väsentligt genom en dom från kammarrätten 2017. Genom domslutet ändrades bevisbörda. har det varit den som fått odeklarerade medel in på sitt konto som haft bevisbördan för att visa att summan inte varit skattepliktig men är det som är skyldigt att bevisa att intäkten är skattepliktig för den enskilde. På grund av detta kommer att minska sin kontroll av illegala inkomster med . Den här typen av bakslag hämmar allvarligt statens möjligheter att bekämpa den grövsta kriminaliteten. vill därför ändra lagstiftningen för att säkerställa att det inte råder några tveksamheter om befogenheter. Deklaration, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2672 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3033 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3180 av (SD) yrkandena 1–3. Skattesystemets förutsägbarhet och legitimitet är avgörande för att bedriva företag, för möjligheten att kunna investera, för våra skatteintäkter och därmed för upprätthållandet av vår välfärd. Genom den ökade digitaliseringen kan företagens redovisningar förenklas. Målet bör vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. I och med införandet av den nya dataskyddsförordningen (GDPR) har också den personliga integriteten stärkts hos medborgarna. En åtgärdsplan bör därför tas fram som visar hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. bör ges i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. Förseningsavgifter m.m., punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:681 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:681 av och (båda SD) yrkande 3, 2019/20:1038 av (S), 2019/20:1434 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:1670 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2359 av (M), 2019/20:2749 av (L), 2019/20:3021 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 1. Den bilägare som antingen missar eller glömmer att betala sin trängselavgift i eller måste betala en tilläggsavgift om oberoende av storleken på det ursprungliga belopp som fakturan avsåg. En fordonspassage som ursprungligen skulle kostat kan således kosta bilägaren totalt . Såväl Transportstyrelsen som har under båda de föregående mandatperioderna påpekat det olämpliga i en sådan hög tilläggsavgift. En statlig utredning (SOU 2013:31) föreslog att reglerna skulle förändras på sådant vis att en avgift om ska tas ut vid en försenad inbetalning. Om inbetalning fortfarande inte genomförs ska ytterligare en påminnelseavgift om påföras och i förlängningen ska fordonet enligt förslaget tas ur trafik om inbetalning inte sker. Det är inte rimligt att påminnelseavgiften är så hög som den är ; den bör istället stå i relation till det förfallna beloppet. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att i enlighet med SOU 2013:3 utreda möjligheten att i första hand ta ut en lägre påminnelseavgift innan den senare högre tilläggsavgiften tas ut om inbetalning av det förfallna beloppet inklusive påminnelseavgift inte sker. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:234 av och (båda S), 2019/20:2193 av (M) och 2019/20:3129 av m.fl. (S). Alla som arbetar i ska ha rätt till de löner och arbetsvillkor som regleras i lagar och kollektivavtal – oavsett om man är bosatt i eller arbetar tillfälligt här. är det inte så. En stor grupp arbetstagare, främst från EU och tredjeland, men även personer med subventionerade anställningar, har lägre löner och sämre villkor än andra arbetstagare på svensk arbetsmarknad. dumpar löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Detta undergräver såväl lönearbetarnas rättigheter som seriösa företags möjligheter till konkurrens på lika villkor. I förlängningen går stat och kommun miste om skatteintäkter, och den gemensamma välfärden hotas av medborgarnas minskade tilltro till skattesystemet. F-skattesystemets nuvarande utformning urholkar arbetstagarbegreppet, stärker arbetsgivarnas makt och påverkar i förlängningen maktbalansen på arbetsmarknaden. Sedan F-skattesystemet infördes har reglerna ändrats . Systemet har med tiden blivit alltmer generöst. De senaste förändringarna genomfördes av den borgerliga regeringen då näringsbegreppet utvidgades i syfte att fler skulle beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera kan vara tillräckligt att en egenföretagare har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara egenföretagarens tidigare arbetsgivare. Detta medför flera problem. Enligt en rapport från LO blir det allt vanligare att anställda sägs upp och erbjuds att utföra samma arbete som egenföretagare. Därmed kan arbetsgivaren sänka sina arbetskraftskostnader och undgå sitt arbetsgivaransvar. Enligt en rapport från TCO är nästan var tionde egenföretagare att betrakta som s.k. falsk egenföretagare, dvs. en person som uppträder som egenföretagare med godkännande för F-skatt men som jobbar under förhållanden som liknar en anställds. lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2019:31). Utredningen konstaterar att F-skattesystemet i huvudsak är ett välfungerande regelverk men att det förekommer att systemet missbrukas av personer som avsiktligen vill undanhålla skatter och avgifter eller kringgå arbetsrättsliga regelverk. För att komma till rätta med problemen föreslås att ett godkännande för F-skatt ”i vissa fall” ska kunna tidsbegränsas. Tidsbegränsningen ska ske om den sökande begär det eller ännu inte bedriver, men har för avsikt att bedriva, näringsverksamhet (SOU 2019:31, s. 263 f.). Vidare föreslås högre krav på skötsamhet för den som ansöker om att bli godkänd för F-skatt samt utökade möjligheter att återkalla ett godkännande vid brister och missbruk (SOU 2019:31). Jag välkomnar utredningens förslag. Jag menar dock att förslagen inte är tillräckliga för att värna arbetstagarbegreppet och motverka missbruk och fusk. Jag anser att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt värnas arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Vidare bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. Företrädaransvar, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2462 av i (M), 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 44. har på många sätt bra villkor för företagande och har haft en konkurrenskraft i internationell toppklass. relativa försprång utmanas dock i takt med att fler länder utvecklas allt snabbare. Några exempel på problemområden för svensk konkurrenskraft är ett alltför högt skattetryck, skattekrångel, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och brister i utbildningssystemet. Vi moderater vill skapa ett företagsklimat som gör att fler företag kan startas och växa i . Det ska vara lätt att göra rätt och driva företag. Onödig skatteadministration som försvårar entreprenörskap ska stävjas. Som regel blir företrädare för ett aktiebolag inte personligen ansvariga för skulder i bolaget. Företrädaransvaret innebär dock att styrelseledamöterna kan bli betalningsansvariga för företagets skatter. Varje företrädare måste ha ingående kunskap om skatter och avgifter och företagets löpande möjlighet att betala dessa. Om denna kunskap brister kan det få stora oväntade konsekvenser i den privata ekonomin hos styrelseledamoten. Dagens regler om företrädansvar kan försvåra rekryteringen av erfarna styrelseledamöter, särskilt i innovations- och entreprenörsbolag. Kunskapen om reglerna om företrädaransvar är bristfällig och reglerna har dessutom kommit att tillämpas mycket strängt. När man går längre vad avser skulder till det allmänna jämfört med andra skulder gynnas det allmänna på ett sätt som inte framstår som rimligt. Det finns således anledning att se över reglerna om företrädaransvar i skatteförfarandelagen. Regeringen lämnade i uppdrag till Statskontoret att se över vissa delar av skatteförfarandelagen (2011:1244) avseende skatterättsligt företrädaransvar. Uppdraget avsåg dock inte hela företrädaransvaret bl.a. saknade direktiven till utredningen den viktiga aspekten om rekvisiten dvs. den grova oaktsamheten. Statskontorets översyn är otillräcklig i flera avseenden, som regeringen inte visar någon vilja att agera i frågan i något avseende. För att underlätta för företagsutveckling och tillväxt genom att kunna tillgodogöra sig goda råd genom en extern styrelseledamot behövs en förändring av företrädaransvaret, där nuvarande regler avskaffas som skatteintäkterna värnas och osund konkurrens stävjas. Regeringen bör se till att hela företrädaransvaret ses över. Företrädaransvar, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2019/20:2462 av i (M), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 5. Trots en rad reformer uppvisar det svenska skattesystemet stora skevheter som begränsar möjligheten till entreprenörskap och framtida tillväxtmöjligheter. är i stort behov av reformer som stärker landets konkurrenskraft, lockar investeringar till och ger våra företag större möjligheter att skapa jobb och tillväxt. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Ett exempel är det s.k. företrädaransvaret, regler om personligt betalningsansvar, i skatteförfarandelagen. Kunskapen om reglerna om företrädaransvar är bristfällig och reglerna har dessutom kommit att tillämpas mycket strängt. Detta kan få stora oväntade konsekvenser i den privata ekonomin hos styrelseledamöter i små företag. Det riskerar också att inverka negativt på möjligheterna att rekrytera styrelseledamöter. Företrädaransvaret behöver därför utredas i sin helhet. Företrädaransvar, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:2462 av i (M), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 44. Skattesystemet ska bidra till ett gott klimat för företagsamhet och främja eget ansvarstagande. Det är dessutom viktigt att skattereglerna utformas så enkelt som möjligt för att underlätta bl.a. för småföretagsamhet. värnar de små och medelstora företagen. För att fler ska få möjlighet att driva företag, anställa och utvecklas måste krångliga och oproportionerliga regler motverkas. Jag anser därför att reglerna om företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Enligt aktiebolagslagens regler om personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelse gäller dock inte skatteskulder, där en styrelse kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i avseende på kontrollstämma etc. Jag vill att man ser över och begränsar styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts. Certifierade kassaregister, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12 samt 2019/20:660 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:668 av (M), 2019/20:1033 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1469 av (M), 2019/20:2182 av (M), 2019/20:2211 av (M) och 2019/20:3180 av (SD) yrkandena 4 och 5. Marknaderna är ett historiskt arv och utgör en mötesplats, och på vissa håll äger de rum på en tidpunkt då utflyttade kommer hem och träffar nära och kära. Det som däremot har blivit ett problem är att knallarna är ålagda att ha kvittoskrivande kassasystem. De måste fungera oavsett om de har tillgång till el eller inte och oavsett om mobilnätet blir överbelastat eller inte. Det fungerar inte alltid, och dessutom ska de tåla fukt och kyla, vilket de inte heller gör. Ingen tillverkare har heller system som lever upp till de svenska kraven, och den svenska marknaden är för liten för att de ska vara intresserade av att ta fram system anpassade för eftersom vi är ensamma om våra krav. Utomlands tillämpas i stället mer schablonmässiga förenklade beskattningar av knallar. Regeringen bör därför ta initiativ till en utvärdering av kravet om kassaregister och kvittoskrivande kassasystem för torg- och marknadshandeln med syftet att göra det möjligt för marknadsknallar att kunna bedriva verksamhet även utan tillgång till el och under svåra väderförhållanden. Personalliggare, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:185 av (C), 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:557 av (S), 2019/20:622 av (KD), 2019/20:835 av (M), 2019/20:960 av (M), 2019/20:1289 av (M), 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:2466 av i (M), 2019/20:2703 av (M), 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3242 av (KD) yrkande 1 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 45. Vi vill skapa ett företagsklimat som gör att fler företag kan startas och växa i . Det ska vara lätt att göra rätt och driva företag. Onödig skatteadministration som försvårar entreprenörskap ska stävjas. Företagare ska uppskattas mer än de beskattas. Syftet med personalliggarsystemet har varit att få bättre kontroll över fusk och stävja osund konkurrens inom ett antal olika branscher. Det personalliggarsystem som gäller för många branscher i det svenska näringslivet har både för- och nackdelar.