bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — Här ser vi att det finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen, varför bör uppmana regeringen att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport. En annan viktig del i att främja den svenska handeln är att svenska företag bör ges ökade möjligheter att delta i FN-upphandlingar. Globalt upphandlade FN varor och tjänster för , varav upphandlades från , vilket vida understiger andel av FN:s budget. levererar främst medicinsk utrustning och laboratorieutrustning, fordon samt utbildnings- och städmaterial. På tjänstesidan levererar tjänster inom administration, bygg- och ingenjörsområdet och transportområdet. Vi kan tyvärr konstatera att få svenska företag har deltagit i upphandlingarna men att de som haft rätt förutsättningar har gjort intressanta affärer. Många handelskamrar har dessutom byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. behöver skapa förutsättningar för svenska företag att delta i, och konkurrera på en rättvis spelplan för, internationella upphandlingar. Även på detta område bör därför uppmana regeringen att utveckla insatser för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Avslutningsvis vill vi i enlighet med det som anförs i motion 2019/20:2659 (M) framhålla att koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till att uppfylla klimatmålen och skapa nya jobb och exportmöjligheter. Vi menar att industrin och transportsektorn i största möjliga mån bör dra nytta av att har ren el, och regeringen bör därför se över hur kan locka energiintensiv industri att etablera sig i landet. Detta är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:2659 (M) och 2019/20:2677 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:373 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 16 och 17, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:921 av och (båda S), 2019/20:1198 av m.fl. (S), 2019/20:1324 av (M), 2019/20:2448 av och (båda MP) yrkandena 1–4, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 36, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 22 i denna del och 23, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2019/20:2785 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:2980 av (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 46. Vi ser positivt på import i sin helhet och dess betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och den s.k. värdekedjan är i viss mån positiv, även om önskan om geografisk närhet till värdekedjor bör tas i beaktning. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften för inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Vi ser dock i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:394 (SD) att importbehovet behöver utvärderas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar i fråga om vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Vi föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov för att stärka den svenska produktionen av produkter som har betydelse i de globala värdekedjorna. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vi förordar en politik som stärker svenska exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster, särskilt långt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar och ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner. Vi ser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan i form av små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. Vidare vill vi framhålla att det ständigt ökande behovet av datalagring kommer att kräva alltmer kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. Runt om i världen kommer många nya datacenter, centraler för lagring av digital information, att behöva etableras. När det gäller etablering av denna typ av verksamhet har i ett europeiskt perspektiv många konkurrensfördelar. Kallt klimat, god tillgång på utbildad personal, en bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och en stabil kraftförsörjning gör att står sig väl i en internationell konkurrens. Utöver att har likvärdiga ekonomiska konkurrensförutsättningar som många andra länder är det av vikt att med ett samlat grepp jobba med samtliga konkurrensfördelar som finns här. En nationell strategi för etablering av datacenter i som kanaliserar dessa fördelar vore angeläget för att utöka möjligheterna för företag att nyetableras här, vilket även vore en viktig del för att kunna förädla det överskott av elenergi som finns i stället för en olönsam export av elenergi. Detta är något som överensstämmer med vad som sägs i motion 2019/20:376 (SD). Business ansvarar för det statligt finansierade export- och investeringsfrämjandet. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:373 (SD) anser vi att regeringen bör ge i uppdrag åt Business att ge tillväxtekonomier som eftersträvar upprätthållandet av mänskliga rättigheter högre prioritet. Genom en sådan prioritering kan Business verka för ekonomisk tillväxt både i och globalt som på riktigt bidrar till demokratiseringsprocesser, och stärkande av levnadsvillkor, utomlands. Urvalet bör därför inte uteslutande fokusera på länder med en god ekonomisk tillväxtpotential utan också på länder som på ett trovärdigt sätt utvecklas åt rätt håll när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter, miljö och jämställdhet. Ett land vi anser att Business borde ge ökad prioritet är Somaliland. I likhet med vad som framhålls i motion 2019/20:754 (SD) anser vi att det finns en enorm potential för svenska företag i eftersom förtroendet för svenska företag och svenska produkter är stort. Business bör därför ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Det skulle gynna både nationen och svenska företag som det underlättar ett internationellt erkännande av Somaliland som stat. Ett ökat utbyte av varor och tjänster skulle även kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området, som tillväxten ökar. Genom att varor produceras i Somaliland möjliggörs också en billigare import av varor till . Ett annat område där vi, i likhet med vad som framförs i motionerna 2019/20:373 (SD) och 2019/20:595 (SD), ser en stor potential för svenska företag framöver är exporten av varor och tjänster som syftar till energieffektivisering. tekniska och innovativa lösningar skulle i stor utsträckning kunna tillgodose vad som efterfrågas i energieffektiviseringsprocesser runt om i världen. har till exempel en välfungerande export av tekniska lösningar till inte minst i den gedigna energieffektivisering av hela staden som lär pågå . besitter samma exportpotential på området som våra nordiska grannländer, och därför ställer vi oss positiva till att Business har inkorporerat energieffektivisering och miljöteknik i sina hållbarhetsmål. Vi är dock av den uppfattningen att både exportpotentialen och de potentiella klimatförbättringarna är av icke ovidkommande volym, varför bör tillkännage för regeringen att Business bör ges ett utökat uppdrag att verka för export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering och miljöteknik. Ett annat område där vi ser att det finns en stor exportpotential är livsmedelsindustrin. Vi förordar därför i enlighet med vad som framförs i motion 2019/20:603 (SD) att regeringen ger tydligare uppdrag åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Detta bör t.ex. ske genom att regeringen gör en översyn av instruktioner och regleringsbrev för att stödja satsningar på innovation, utveckling och export inom denna sektor. För att främja exporten av svenska livsmedel bör arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden prioriteras och små och medelstora livsmedelsföretag få ökat stöd med kompetensutveckling för att därigenom bli bättre på att exportera svenska livsmedel. Avslutningsvis vill vi anföra att vi i grund och botten anser att initiativet med regionala exportcentrum är positivt för att stärka exportmöjligheterna. Vi menar dock att det krävs noggrann uppföljning av verksamheten och ser också att regionala exportcentrum behöver drivas i en mer entreprenöriell anda. Vi kan konstatera att det finns såväl regionala som nationella organisationer och företag som har goda kunskaper om export och handel. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:394 (SD) menar vi att ett sätt att ta vara på denna kompetens skulle vara att uppmanar regeringen att utreda hur framtida regional exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Vidare är det angeläget att insatserna inom ramen för exportfrämjandet samordnas med andra statliga insatser så att insatser inom exportfrämjande och t.ex. insatser för näringslivet och arbetstagarna inte drar åt olika håll. Regeringen bör därför även överväga att införa en nationell samordning av dessa medel. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som vi anfört ovan. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:373 (SD), 2019/20:376 (SD), 2019/20:394 (SD), 2019/20:595 (SD), 2019/20:603 (SD) och 2019/20:754 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:373 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 16 och 17, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:921 av och (båda S), 2019/20:1198 av m.fl. (S), 2019/20:1324 av (M), 2019/20:2448 av och (båda MP) yrkandena 1–4, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 36, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 22 i denna del och 23, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2019/20:2785 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2019/20:2980 av (M). är en exportnation men är det stora företag som står för den största andelen av exporten. Av små och medelstora företag är det bara runt 10–som bedriver export. Många av företagen i denna kategori är underleverantörer. Enligt en undersökning från ser av industriföretagen som sin huvudsakliga marknad, medan anser att EU är hemmamarknaden. Med ca 10 miljoner potentiella konsumenter är en alltför begränsad testmarknad för små och medelstora företag att utveckla egna innovativa produkter på. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3252 (C) anser vi att ett logiskt politiskt steg för fler innovationer är att underlätta steget till export för små och medelstora företag, och därigenom skapa en större hemmamarknad för fler företag. har vidare fantastiska förutsättningar att leverera de gröna innovationer som världen efterfrågar för att nå mål och mer cirkulär ekonomi. har en tradition av innovativa människor och företag, en välutbildad befolkning och en stor trovärdighet inom grön teknik. När skapar och exporterar framtidens tekniker ger det inte bara fler jobb och företag här i landet, utan kan även bidra till en klimatnytta globalt. Liksom i motionerna 2019/20:3107 (C), 2019/20:3258 (C) och 2019/20:3264 (C) förordar vi därför att statliga exportåtgärder som t.ex. exportstrategier och exportkrediter ska fokusera särskilt på grön teknik och grön omställning i linje med . Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:373 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 16 och 17, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:921 av och (båda S), 2019/20:1198 av m.fl. (S), 2019/20:1324 av (M), 2019/20:2448 av och (båda MP) yrkandena 1–4, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 36, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 22 i denna del och 23, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2019/20:2785 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:2980 av (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 46. bedriver omfattande handels- och investeringsfrämjande arbete genom statliga bolag och myndigheter som t.ex. EKN, SEK och Business . Dessa aktörer ger stöd och utfärdar exportkrediter och garantier vid export och investeringar utomlands. utfärdade den statliga myndigheten garantier för affärer inom kolutvinning för . Majoriteten gick till för försäljning av utrustning till kolgruvor i . 2019 hade myndigheten redan beviljat krediter för inom kolutvinning. utfärdade EKN garantier för till för export av utrustning till utvinning av fossilgas och uppbyggnad av en anläggning för flytande fossilgas i ryska . Det finns uppgifter om att anläggningen försvårar urfolket nentsernas levnadsvillkor samt hotar både fisket och rennäringen. lånade SEK dessutom ut till affärer inom fossilutvidgande verksamhet, som utvinning av fossila resurser eller utvidgning av infrastruktur för fossilkraft. I där behovet av omställning är akut och klimatvänliga energi- och produktionsalternativ är på framväxt är det obegripligt att den svenska politiken för export- och investeringsfrämjande ger så stort stöd till fossilindustrin. Jag anser i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:219 (V) att måste ta sitt ansvar för en hållbar utveckling i alla avseenden. bör därför uppmana regeringen att återkomma med nya riktlinjer som stoppar stöd från statliga bolag och myndigheter till miljö- och klimatskadliga investeringar. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:373 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 16 och 17, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:921 av och (båda S), 2019/20:1198 av m.fl. (S), 2019/20:1324 av (M), 2019/20:2448 av och (båda MP) yrkandena 1–4, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 36, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 22 i denna del och 23, 2019/20:2785 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:2980 av (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 46. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2760 (KD) anser jag att den svenska livsmedelsexporten bör underlättas och främjas ytterligare. Staten bör göra det ännu lättare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Business bör få ett tydligare främjandeuppdrag för att förenkla för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta menar jag att Business kompetens inom livsmedel behöver förbättras. Många livsmedelsföretag upplever svårigheter att exportera varor, och Business behöver kunna tillhandahålla information till dessa företag om tillvägagångssätt, potential och mervärdet i att förädla produkter för export. Vidare anser jag att livsmedelsattachéer bör placeras på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport. Regeringen bör analysera vilka marknader som är strategiskt viktiga och därefter tillsätta livsmedelsattachéer på dessa. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Hållbart företagande, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2019/20:2132 av (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3041 av Serkan Köse (S) och 2019/20:3167 av (SD). FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter bygger på statens skyldighet att skydda de mänskliga rättigheterna, företagens ansvar att respektera dem och individens möjligheter att få sin sak prövad vid kränkningar. I stället för att skapa nya rättsliga skyldigheter klargör principerna betydelsen av befintliga internationella konventioner för mänskliga rättigheter. Statskontoret har analyserat hur väl följer principerna. Statskontoret har föreslagit att möjligheten att ställa krav på s.k. human rights due diligence – ett verktyg som företag kan använda för att analysera riskerna för och förhindra att deras verksamhet har en negativ påverkan på de mänskliga rättigheterna – bör utredas, och att regeringen bör utveckla tydliga kriterier för när statliga bolag ska genomföra en sådan analys. Vidare föreslår Statskontoret att regeringen ska se över om möjligheterna till gottgörelse av företagsrelaterade människorättsövergrepp kan utvecklas. Statskontoret menar också att regeringen bör utreda möjligheten att stifta lag som ger möjlighet att pröva och lagföra företagsrelaterade människorättskränkningar som svenska företag begår i andra länder samt att en höjning av maxtaket på företagsboten skulle kunna främja efterlevnaden av FN:s vägledande principer. Enligt Statskontoret bör staten föregå med gott exempel och ställa högre krav vid statliga investeringar och upphandlingar. Det bör ske genom att de kriterier som används för utvärdering och uppföljning av stöd och investeringar i statlig verksamhet harmoniseras med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Slutligen föreslås vissa förändringar i arbetet med offentlig upphandling, bl.a. att man ska utreda konsekvenserna av att göra det obligatoriskt att under vissa förutsättningar ställa fler krav kopplade till de mänskliga rättigheterna i upphandlingar. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:219 (V) instämmer jag i den bild som Statskontoret ger av hur svenska företag bättre kan följa FN:s vägledande principer och vikten av att de gör det. Det förslag som Statskontoret presenterar skulle bidra till en positiv utveckling på området. I likhet med vad som förordas i den nämnda motionen anser jag därför att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar bör även ett klimat- och miljöperspektiv läggas på de förslag regeringen arbetar fram. Det kan ske med utgångspunkt i en s.k. environmental due diligence, ett verktyg som liknar human rights due diligence, men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande. Regeringen bör därför även utreda möjligheten att införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 5 (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande att avstyrka de aktuella motionsyrkandena när det gäller vissa frågor om EU:s inre marknad, bl.a. genom att regeringen redan verkar i linje med det som efterfrågas i motionerna. Jag vill i dock i detta särskilda yttrande tydliggöra min principiella syn på EU:s inre marknad. Företrädare för i utskottet har påpekat den inre marknadens grundproblem: den är byggd utefter att kapital, företag, tjänster och personer ska kunna flöda fritt inom EU och på så sätt stärkas. Det gör att kapitalets flöde och företagens och marknadens intressen överordnas klimatet, arbetsrätten och jämställdheten. Jag menar att det är fel prioritering om EU:s länder ska kunna utvecklas. Den inre marknaden blir på så sätt snarare ett hinder för de länder som exempelvis vill driva klimatfrågorna framåt eller skapa robusta vårdsystem. Jag anser att EU:s inre marknad bör ha som utgångspunkt vad som är bäst för medborgarna och klimatet, inte vad som är bäst för företagen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:11 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för utökad handel mellan Kosovo och EU/och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:67 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:135 av m.fl. (V): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en plan för att underlätta handeln mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:219 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ställer krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att stoppa handelsavtalet med och kräva bindande klimat- och miljöåtaganden för fortsatta förhandlingar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska stipulera sanktioner ifall parterna inte håller sina åtaganden, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med nya riktlinjer som stoppar stöd från statliga bolag och myndigheter till miljö- och klimatskadliga investeringar och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att även införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:373 av m.fl. (SD):