bet · H701MJU7 · 2020-02-13 00:00:00 — Skogen i är torkstressad , vilket har lett till att populationen av granbarkborren har ökat kraftigt. har de största skadorna i skogen sedan stormarna och . Det finns många olika faktorer som bidrar till att förvärra situationen. Glesa, olikåldriga och trädslagsblandade bestånd klarar sig bättre gentemot angrepp från granbarkborrar. Staten har ett stort ansvar för åtgärder för att minska spridningen av granbarkborrar från skyddade områden. har utarbetat en vägledning om vilka åtgärder som länsstyrelserna bör vidta vid omfattande angrepp av granbarkborre i skyddade områden. Det finns ett samarbete mellan länsstyrelserna, och när det gäller angrepp av granbarkborre i skyddade skogar. Regeringen bedömer också att fortsatt information till skogsägarna är avgörande liksom myndigheternas stöd i arbetet med att lokalisera angrepp. Regeringen har mot denna bakgrund i budgetpropositionen föreslagit att tillförs –2022 för hanteringen av skogsskador och för att stödja arbetet med att bekämpa granbarkborre, utöver de som regeringen redan tillfört för ändamålet. Mot bakgrund av den mycket svåra skadebild som finns i delar av landet är det synnerligen viktigt att alla inblandade parter samverkar och gör sitt yttersta för att begränsa utbrotten. Det gäller såväl privata som offentliga skogsägare, länsstyrelser, kommuner, och . Regeringen har även i regleringsbrevet för 2020 gett myndigheten i uppdrag att ta fram en vägledning för länsstyrelsernas insatser för att minska spridning av granbarkborre från skyddade områden såsom nationalparker och naturreservat. Enligt regeringen bör vägledningen bl.a. innehålla förebyggande arbete och kapacitetsuppbyggnad för att stoppa spridningen av granbarkborre. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet har förståelse för att angreppen av granbarkborre i skyddade områden kan innebära problem för en enskild skogsägare i samband med att granbarkborrar lokalt sprider sig från formellt skyddade skogar till omgivande brukade skogar. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att , , berörd länsstyrelse, kommuner och andra offentliga skogsägare i förekommande fall samarbetar aktivt med skogsägare, och säkerställer att förebyggande åtgärder vidtas för att motverka spridning av granbarkborrar från naturskyddade områden. Utskottet välkomnar de satsningar som genomförs för att kartera och stoppa spridningen av granbarkborrar. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att de aviserade och påbörjade insatserna snabbt utvärderas så att deras ändamålsenlighet kan säkerställas samt att fler åtgärder och förebyggande insatser vid behov kan vidtas. Utskottet menar därför att motionerna 2019/20:172, 2019/20:604 (SD) yrkande 23, 2019/20:1337 (M), 2019/20:1998 (M) yrkande 4, 2019/20:2667 (M) yrkande 15 samt 2019/20:3247 (C) yrkande 13 kan lämnas utan åtgärd i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Angrepp av granbarkborre i övrigt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot angrepp av granbarkborre i övrigt. Jämför reservation 11 (M, SD, KD). Motion 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande‑3 handlar om kartläggning och information om granbarkborren. Enligt motionärerna är det oerhört viktigt att regeringen ålägger att bedriva ett effektivt arbete och samordning för att hantera granbarkborren. Även i kommittémotion 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 14 anförs att regeringen ska säkerställa att bedriver ett effektivt arbete med att kartlägga, samordna och hantera insatser mot granbarkborren. Även kommittémotion 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 11 handlar om att vidta åtgärder för att begränsa skadedjursangrepp på skog. Motionärerna anför att ansvariga myndigheter behöver arbeta med frågan och vidta åtgärder för att hindra skadedjursangrepp på skog. Genom att förstärka kapacitetsuppbyggnaden inom olika typer av skogsskador är det möjligt att förebygga angrepp som förstör skogsmark. I yrkande 12 samma motion anförs att det behövs förebyggande arbete med skogsskador för att utveckla kunskap om och rutiner för angrepp och skador i skogen. Detta arbete ska göras tillsammans med representanter för såväl skogsägarna, akademin och myndigheterna. behandling och kompletterande information Enligt 29 § skogsvårdslagen (1979:429) får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om bekämpning av insektshärjning i skog och om upparbetning av skadad skog, utforsling eller lagring av virke och andra åtgärder som behövs för att motverka spridning. Det är skogsmarkens ägare som är ansvarig för att sådana åtgärder utförs. Den som har rätt att förfoga över skog eller virke i samband med avverkning och lagring av virke är också ansvarig för att vidta förebyggande åtgärder. De åtgärder som ska vidtas beskrivs närmare i 6 kap. föreskrifter och allmänna råd (SKSFS 2011:7) till skogsvårdslagen. Den mängd skadad skog av gran och tall som överstiger per hektar måste tas om hand. För gran gäller reglerna stamdiameter och för tall den del av stammen som har skorpbark. Obarkat virke av tall och gran får inte lagras i skogen eller vid bilvägar över sommaren. Reglerna för när virket måste vara utforslat ur skogen är något olika i jämfört med den norra halvan av landet. Fjällnära skog, skogliga impediment, stubbar, högstubbar, stubbvältor och områden med naturvårdsavtal med syfte att gynna död ved är undantagna från reglerna, liksom naturreservat där skogsbruk regleras i reservatsföreskrifterna samt områden med biotopskydd. Virke som inte är så färskt att insekterna kan använda det för att föröka sig i omfattas heller inte av reglerna. Enligt kan sådana träd med fördel lämnas kvar för att gynna den biologiska mångfalden. I s.k. bekämpningsområden finns dessutom särskilda regler för bekämpning av granbarkborre. Dessa gäller utöver de vanliga reglerna. Vad gäller frågan om kunskap om angrepp av granbarkborre driver ett projekt som syftar till att ta fram kartor över riskområden och områden som redan drabbats av angrepp. Projektet finansieras av anslag som regeringen tillförde för bekämpning av granbarkborre. Målet är att kunna hjälpa skogsnäringen att leta efter angrepp på rätt ställen. Genom att analysera olika geografiska data och information från satellitbilder går det att peka ut vilken typ av skog som löper hög risk för granbarkborreangrepp. kommer även att påbörja arbetet med att bygga upp ett system för kontinuerlig övervakning av skogen. Kartor med s.k. riskindex för granbarkborre finns tillgängliga via webbplats, och övriga karttjänster kommer successivt att finnas tillgängliga inför bekämpningsarbetet våren och . driver även samverkansprojektet borrarna, som omfattar ett tjugotal myndigheter, företag och organisationer i södra och . Enligt är målet att • sprida kunskap om granbarkborren • bekämpa skadeinsekten med gemensamma resurser • effektivisera logistiken inom skogsbruket • övervaka och inventera angrepp och skador av granbarkborren. Planeringen av projektets aktiviteter görs till stora delar inom fem arbetsgrupper med ansvar för bl.a. övervakning och förekomst av granbarkborre, metoder och resurser för bekämpning samt avsättning av skadat virke och angrepp i skyddade områden. Stoppa borrarna pågår . Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit för att stödja arbetet med att bekämpa angreppen av granbarkborre. har tillförts –2022 för hanteringen av skogsskador. leder och samordnar arbetet med att få kontroll över angreppen tillsammans med ett tjugotal myndigheter, företag och organisationer i södra och . Det är utskottets uppfattning att agerar på ett ändamålsenligt sätt mot bakgrund av den mycket svåra skadebild som finns i delar av landet. Utskottet menar därmed att motionerna 2019/20:1998 (M) yrkande 3, 2019/20:2667 (M) yrkande 14 samt 2019/20:3247 (C) yrkandena 11 och 12 kan lämnas utan åtgärd, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C) och 5 (KD). I motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:MJU8. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu ånyo pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Mål för skogspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 21 och 22 samt 2019/20:3308 av (MP) yrkande 1 och 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 6. Vi motsätter oss projekten med s.k. grön infrastruktur där man planerar framtida skydd tvärs över enskild mark. Enskilda markägare ska inte omfattas av denna typ av planering, som åsidosätter likheten inför lagen och kan leda till att vissa markägare som har all sin äldre skog på ”fel ställe” fråntas sin brukanderätt medan grannen kan sköta sin skog som . Den enskilt ägda skogens särart utgör en mosaik av olika skogsskötselstrategier och detta bör ses som en styrka. Exemplet grön infrastruktur tydliggör att det finns ett behov av att i vissa frågor skilja på statens skogspolitik beroende på ägarkategori. Det är rimligt att staten tar större naturvårdsansvar på vår gemensamt ägda statliga mark än vad staten begär av enskilda näringsidkare. Vi anser vidare att områdesskyddet inte i första hand bör inriktas på en given andel av en viss naturtyp. Ovanliga naturtyper behöver större naturvårdsinsatser och en väl avvägd skötsel behövs för att bevara och utveckla dem. Det gäller t.ex. övergångszoner som skogsbryn mot eller naturbetes- och slåttermark. Sådana skogsbryn är mycket viktiga miljöer för såväl djur- som växtliv. Även här är skötsel en viktig faktor för att uppnå miljönytta i kombination med produktion. Vi anser även att en nationell strategi för bevarande av inhemska trädarter bör infogas i arbetet med det nationella skogsprogrammet. Ädellövträd, till vilka alm och ask räknas, upptar bara av skogsarealen i , men många hotade arter är knutna till dessa trädslag. Både den svenska asken och almen riskerar att utrotas på grund av skadegörande arter. Mål för skogspolitiken, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 21 och 22 samt 2019/20:3308 av (MP) yrkande 1. Vi anser att skogen är helt central när det gäller att ta upp koldioxid och motverka klimatförändringar. Skogen är även avgörande för den biologiska mångfalden. Skogsnäringen är av stor betydelse för svensk ekonomi, och skogens potential att bidra med förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Vi står bakom den svenska skogspolitiken som vilar på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Både staten och skogsnäringen har ett stort ansvar för att skydda skogens ekosystem, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Vi anser att miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka och att det behövs mer forskning i frågor om alternativa bruknings- och avverkningsmetoder. är äganderätten central, och det man äger vårdar man också. Vi vill göra en översyn av en rad regler för att stärka incitamenten för hållbart skogsbruk t.ex. förbättrade ersättningsmodeller för att formellt skydda värdefull skog och översyn av tillämpningen av artskyddsförordningen och reglerna kring nyckelbiotoper. Vi vill även göra en översyn av möjligheten att i större utsträckning utnyttja statligt ägd utbytesmark. Vi anser att den mest värdefulla skogen och nyckelbiotoper ska skyddas genom naturreservat och nationalparker. De kvarvarande naturskogarna, eller gammelskogarna, måste skyddas. Myndighetshandläggning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 16 och 17. Vi anser att skogsägarnas intressen är centrala eftersom de är nyckelpersoner i landets viktigaste landsbygdsbaserade näring. Förutsättningarna för aktivt skogsbruk måste därför förbättras över hela landet. Det handlar exempelvis om minskad byråkrati kring skötsel och avverkning av skog. Vi anser vidare att det behövs en förstärkning av den behovsanpassade forskningen och ytterligare stöd till fortsatt utveckling av det svenska skogsbruket, exempelvis åtgärder för att öka tillväxten och för att minska skador på skogen. Skogsnäringen är en mycket viktig komponent i levande landsbygd och i ekonomin i hela landet. bör vara den myndighet som i normalfallet handhar frågor om skogsbruk och skogsskydd gentemot skogsägare, liksom har motsvarande roll gentemot lantbruket. Det är emellertid avgörande att upplevs som uppmuntrande och stödjande för att privatskogsbruket ska kunna fortsätta att vara basen i vår skogssektor. Därför är det oroväckande att bland många skogsägare i stället kommit att uppfattas som en hindrande organisation. ska kvarstå som en organisation som värnar om skogsägarnas möjligheter att bedriva lönsamt skogsbruk. Detta behöver uttryckas tydligt i , länsstyrelsernas och och regleringsbrev. Skogsvårdsregler, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 10 i denna del och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3308 av (MP) yrkande 3. Vi anser att skogsbruket i länge har bedrivits efter principen frihet under ansvar. Det har varit mycket framgångsrikt och bör fortsätta. Enligt vår mening fattas beslutet att avverka bäst av markägaren. I har man tagit bort gränsen för lägsta slutavverkningsålder, men i finns denna lagstiftning kvar. Vi menar att det i vissa fall kan vara rationellt att avverka vissa bestånd tidigare än vad lagen medger, som det finns uppenbara ekonomiska incitament för den enskilda skogsägaren att inte avverka för . Det vore därför naturligt att med som förebild öka skogsägarnas självbestämmande och ta bort gränsen för lägsta slutavverkningsålder. Skogsgödsling, punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi anser att tillväxtfrämjande åtgärder behöver nyttjas i skogsbruket för att kunna öka uttaget av biomassa. Skogsgödsling på lämpliga marker är en sådan åtgärd, vilket i högre grad bör tillåtas även i . Förutsättningen för detta är att spridning av gödsel sker på samma ansvarsfulla sätt som i jordbruket för att hindra övergödning och näringsläckage. Arealmål för skyddad skog, punkt 5 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi anser att totalarealen skog som är undantagen från skogsbruk inte ytterligare bör öka i . I ett internationellt perspektiv har redan en mycket stor skogsareal som är undantagen från aktivt skogsbruk. En betydande del av skogen har skogsägarna själva frivilligt undantagit från skogsbruk. Dessutom har vi ett väl fungerande system med vardagshänsyn i skogsbruket, som bör utvecklas vidare. Skogsägarnas medverkan är viktig för att skogsbruket ska bli ännu bättre på att skydda sällsynta arter. Skogsägarna måste tillerkännas makten över sin egen mark och rätten att bedriva skogsbruk med förutsättningar till lönsamhet. Vi menar att vi är väldigt nära eller till och med har passerat gränsen för hur mycket skog vi faktiskt ska ta ur produktion. Det svenska skogsbruket avverkar i stort sett hela tillväxten i produktionsskogen. Svensk skogsindustri är mycket innovativ och viktigaste pusselbit i klimatarbetet. Svensk skogsindustri behöver garanteras inhemsk råvara för att vi ska kunna undvika att importera virke från länder med mindre klimatsmart skogsbruk. Utgångspunkten bör vara att skogens värden ska tillvaratas både som biologisk tillgång och som råvarubas för en utvecklad bioekonomi. Dessutom ger skogen möjligheter till en aktiv fritid för landsbygdens befolkning. Virkesproduktion och klimatfrågor, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 67 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del. Vi anser att , i diskussioner om vad som kallas LULUCF (land use, land-use changes and forestry), ska framhäva att långsiktigt inte avser att avverka större volymer virke än vad som växer till. Hur stort överskottet ska bli i form av ökande mängd virke i våra skogar bör däremot aldrig beslutas av vare sig staten eller internationellt utan att sättas i direkt samband med produkternas förmåga att ersätta andra material. Vi anser att systemet med LULUCF riskerar att bli hämmande för utvecklingen av produkter baserade på förnybara råvaror och alltså vara kontraproduktivt, eftersom dessa produkter minskar koldioxidutsläppen. Referensnivån för avverkningar ska ligga på som lägst dagens nivå, . Nivån ska kunna vara högre om vi fortsätter att höja skogens tillväxt och om skogens produkter ersätter mindre miljövänliga sådana. Vi anser att systemet med LULUCF, för att fungera, måste vara integrerat med ett system för att beräkna nyttan av skogens produkter. Virkesproduktion och klimatfrågor, punkt 6 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del och 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 67. Vi anser att ett aktivt skogsbruk med skog i tillväxt innebär stor nytta för klimatet. Dels innebär en växande skog en kolinlagring, dels kan den avverkade skogen användas för att substituera fossila råvaror. Vi anser därför att det bör utredas vilka ekonomiska incitament som behövs för att öka klimatnyttan i skogen, t.ex. att stimulera ökad tillväxt. Virkesproduktion och klimatfrågor, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 67 och 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del. Klimatförändringarna påverkar också den svenska skogen, och vi anser därför att det är angeläget att stimulera forskning och utveckling av olika trädslag inom skogsbruket. Vi menar att det därmed skulle bli lättare att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringarna kan medföra. Angrepp av granbarkborre i skyddade områden, punkt 7 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:172 av (C), 2019/20:1337 av (M), 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 13. Vi anser att staten bör ta ansvar för att hantera och minska spridning av granbarkborre i skyddade områden eftersom granbarkborren annars snabbt kan sprida sig till andra områden. Det behövs därför en tydligare lagstiftning som möjliggör för myndigheter att ingripa om svampangrepp eller andra skadegörande arter hotar att skada skogar, regionalt eller nationellt. Vi anser även att det ska framgå tydligt av skötselföreskrifterna att skogen i naturskyddade områden ska kunna skötas i enlighet med gällande lagstiftning och i synnerhet skogsvårdslagen, för att vid behov kunna förebygga och minska skador på kringliggande skog. Statligt ägda skyddade skogar som t.ex. naturreservat måste kunna avverkas om det pågår angrepp av granbarkborre. Även privata skogar med skyddad areal ska avverkas vid pågående angrepp. Vi menar att allt arbete som enskilda skogsägare gör annars kan vara förgäves. Om inte dessa åtgärder vidtas anser vi att det kommer att leda till kraftigt minskad tillgång på kvalitetsråvara för skogsindustrin. Vår bedömning är att det svenska skogsbruket kan komma att äventyras på lång sikt, vilket i förlängningen innebär negativa konsekvenser för klimatet och den svenska välfärden. Angrepp av granbarkborre i övrigt, punkt 8 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12. I räknar man med att angreppen av granbarkborre kommer att motsvara över 5 miljoner angripna skogskubikmeter . Det kommer i sin tur att leda till våldsamt ökande problem om inte frågan hanteras kraftfullt. Vi anser därför att det är av största vikt att regeringen ålägger att bedriva ett effektivt arbete och samordna olika åtgärder för att hantera granbarkborren. behöver agera kraftfullt för att inte hamna i samma läge som . Där har man i princip förlorat kriget mot granbarkborren. Angrepp av granbarkborre i skyddade områden, punkt 7 (C) (C) och (C) anför: Granbarkborren orsakade skador på närmare skog i södra och , till ett värde av . I en växande bioekonomi är det därför centralt att agera mot granbarkborren både på kort och på lång sikt. I budgetförhandlingarna inom ramen för januariavtalet har drivit igenom en satsning på för kapacitetsuppbyggnad och hantering av skogsskador, med särskilt fokus på bekämpning av granbarkborre, inklusive i skyddade områden. ansvarar för satsningen och har i uppdrag att samordna berörda myndigheters arbete med att bekämpa granbarkborren. Vi har också drivit igenom ett uppdrag till att ta fram vägledning till länsstyrelserna om bl.a. förebyggande arbete och kapacitetsuppbyggnad för att stoppa spridningen av granbarkborrar från skyddade områden. Vi kommer att följa detta arbete för att säkerställa att det ger önskad effekt. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) (M), (M) och Kopparklint (M) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2.