bet · H701UFöU4 · 2020-06-05 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag om att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att delta i insatsen Task Force Takuba i . Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns två reservationer (V) och två särskilda yttranden (M, C, V, L). Proposition 2019/20:86 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i . 12 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Deltagande i den militära insatsen Task Force Takuba i , punkt 1 (V) 2.FN:s insats i , Minusma, punkt 4 (V) 1.Deltagande i den militära insatsen Task Force Takuba i , punkt 1 (V) 2.Övergripande frågor om insatsen (M, C, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Deltagande i den militära insatsen Task Force Takuba i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Därmed bifaller proposition 2019/20:86 och avslår motionerna 2019/20:3532 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:3534 av m.fl. (SD). Reservation 1 (V) Bedömning av förutsättningarna för deltagande i insatsen 2019/20:3542 av m.fl. (L), 2019/20:3549 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3553 av och (båda C) yrkande 1. 2019/20:3549 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3553 av och (båda C) yrkande 3. FN:s insats i , Minusma 2019/20:3532 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 2 (V) 2019/20:3549 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3553 av och (båda C) yrkande 2. 2019/20:3549 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3553 av och (båda C) yrkande 4. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (C), (V), (L), (MP), (S), (S), (S), (S), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning Regeringen föreslår i proposition 2019/20:86 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). gav utrikesminister , försvarsminister och brigadgeneral , Försvarsmakten, det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet en redogörelse för propositionens innehåll. Försvarsministern och Försvarsmakten återkom för uppföljande frågor. Regeringen har därefter lämnat kompletterande information i ärendet (UU-1.6.2-1963/2019/20). har det skett en markant ökning av de väpnade extremistgruppernas aktiviteter med omfattande attentat mot såväl militära som civila mål i gränsområdet mellan , och . Mot denna bakgrund har beslutat att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane som ska sättas in med fokus på området sydost om staden i . Regionen gränsar mot och , och i gränslandet mellan de tre länderna verkar ett antal väpnade terroristgrupper. Task Force Takubas uppgift ska vara att bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium. tillfrågade bl.a. om möjligheten att bidra till Task Force Takuba. Frågan om svenskt deltagande i Task Force Takuba har beretts inom . uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att planera och vidta förberedelser för deltagande i insatsen. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande t.o.m. för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av högst 150 personer. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas med högst 100 personer. Det svenska förbandet ska framför allt kunna understödja, undsätta och förstärka pågående insatser inom Task Force Takuba. Det svenska bidraget ska också kunna bidra till att genomföra Task Force Takubas mandat i övrigt inom befintliga resurser och förmågor. Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att delta i insatsen Task Force Takuba. Jämför reservation 1 (V) och 2 (V) samt det särskilda yttrandet (V). Propositionen och kompletterande information Task Force Takubas uppgift ska vara att bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium genom rådgivning, stöd och gemensamma operationer med de maliska säkerhetsstyrkorna. Insatsen ska genomföras på inbjudan av och ledas av befälhavaren för Operation Barkhane. Operation Barkhane verkar även i gränsöverskridande insatser in i och . Under förutsättning att det finns en inbjudan från och att nödvändiga avtal ingåtts kan Task Force Takuba komma att verka även på nigeriskt territorium. Det svenska styrkebidraget till insatsen planeras uppgå till högst 150 personer på plats i insatsområdet och bl.a. omfatta förmågor för en snabbinsatsstyrka inklusive egna helikopterresurser samt förmågor för skydd och bevakning. Bidraget kommer också att ha möjlighet att bidra med exempelvis transportflygresurser, kvalificerade sjukvårdsresurser, understödjande resurser för drift och underhåll samt nödvändiga stödfunktioner och stabsofficerare vid staber som är relevanta för insatsen. Bidraget ska vara utgångsgrupperat i östra delen av mittersta men ha beredskap att verka i hela landet. Bidraget beräknas vara på plats . Förutsatt att nödvändiga avtal finns på plats ska det svenska förbandet också ha möjlighet att verka i . Det kan vara fråga om gränsöverskridande operationer från maliskt territorium. Deltagande styrkor i Task Force Takuba kan även komma att använda territorium för logistik, exempelvis transport av personal, utrustning och förnödenheter. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att kunna understödja, undsätta och förstärka pågående operationer inom Task Force Takuba. Det är således fråga om en central funktion för genomförandet av insatsen. Utöver huvuduppgiften ska det svenska bidraget också kunna bidra till att genomföra insatsens mandat inom befintliga resurser och förmågor. Exempel på sådana uppgifter kan vara eskortuppgifter för att stödja insatsens verksamhet. I samråd med insatsens ledning kan det svenska bidraget, inom ramen för befintliga resurser och förmågor samt inom de ramar som folkrätten tillåter, ingripa vid överhängande allvarliga hot från väpnade terroristgrupper mot övriga insatser som vilar på en folkrättslig grund i området, som Minusma, G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka, eller andra insatser initierade av FN eller EU eller som leds av EU-medlemsländer. kommer att delta som en del i en multinationell insats. Insatsens behov kommer därför att vara vägledande för den närmare utformningen av det svenska bidraget. för en kontinuerlig dialog på både politisk och militär nivå med i dess egenskap av ramnation för insatsen, samt med övriga truppbidragsgivare. Om behov uppstår ska styrkan med kort varsel tillfälligt kunna förstärkas för att möjliggöra räddnings-, evakuerings-, förstärknings- och fritagningsinsatser. Det svenska bidraget ska då kunna uppgå till högst 250 personer. Säkerhetssituationen i insatsområdet analyseras kontinuerligt av Försvarsmakten. tar del av dessa rapporter som vägs in i de analyser som fortlöpande görs av deltagande i insatsen. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst och 2021 till högst . Kostnaderna ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Av kompletterande information som inkommit från efter att propositionen lämnats till , framgår att en inbjudan från har inkommit till regeringen. Därmed finns en folkrättslig grund för den svenska styrkan att vid behov också verka i på det sätt som beskrivits i propositionen. har som huvudansvarig för Task Force Takuba ingått (Status of Forces Agreement) med och . De övriga länder som avser att bidra till insatsen, inklusive , kommer att erbjudas att ansluta sig till dessa avtal. Regeringen bedömer enligt den kompletterande informationen att deltagande i Task Force Takuba inte påverkar nationella förutsättningar att hantera covid-19 eller Försvarsmaktens stöd till samhället. Covid-19 och det extraordinära läget kan dock komma att påverka förutsättningarna för insatsen. Hänsyn måste tas till risken för smittspridning såväl för den egna personalen som för den maliska och nigeriska befolkningen. Regeringen och Försvarsmakten följer utvecklingen noga och har beredskap att vid behov anpassa planeringen efter omvärldsläget. nationella planering för Task Force Takuba går enligt den kompletterande informationen enligt plan. Med anledning av covid-19-utvecklingen i och i andra berörda länder bedömer dock Försvarsmakten att etableringen av insatsen kan komma att försenas. Det är framför allt möjligheter att genomföra de infrastrukturella arbetena på plats i som riskerar att försenas med anledning av covid-19. Regeringen bedömer dock fortsatt att den tidsram som angavs i propositionen är tillräcklig. Regeringen och Försvarsmakten står i nära samband med sina franska motsvarigheter för att få information för den vidare processen. anför i kommittémotion 2019/20:3549 av m.fl. yrkande 1 att man stöder regeringens förslag i propositionen men att deltagandet i insatsen bör vara avhängigt den fortsatta utvecklingen kring coronapandemin och andra länders bidrag till insatsen. Motionärerna kräver också att ska hållas informerad om insatsen minst en gång per kvartal (yrkande 3). Regeringen bör enligt yrkande 4 återkomma med en redovisning av kommande avtal med om styrkans möjligheter att verka på dess territorium. anser att behöver fokusera såväl på uppbyggnad av det militära och det civila försvaret som på vår egen försvarsförmåga och på utbildning av nya officerare, och föreslår därför i kommittémotion 2019/20:3534 av m.fl. att avslår propositionen. stöder regeringens förslag i propositionen men anför i kommittémotion 2019/20:3553 av och yrkande 1 att deltagandet i insatsen bör vara avhängigt den fortsatta utvecklingen kring coronapandemin och andra länders bidrag till insatsen. Enligt motionens yrkande 2 bör regeringen informera om insatsen minst en gång per kvartal. Regeringen bör enligt yrkande 3 återkomma med en redovisning av kommande avtal med om styrkans möjligheter att verka på dess territorium. föreslår i kommittémotion 2019/20:3532 av m.fl. yrkande 2 att avslår propositionen. försvarsmakt ska enligt motionärerna kunna hjälpa till internationellt och vid behov agera fredsbevarande i andra delar av världen. Det svenska försvaret ska delta i internationella insatser för att vara med och säkra fred och bygga upp samhällen, i kombination med stora civila insatser med bistånd och utvecklingssamarbete. Därför säger partiet nej till ett svenskt deltagande i Task Force Takuba och föreslår i motionens yrkande 1 att regeringen bör utreda hur kan bidra ytterligare till stabilisering och utveckling i genom att utöka bidrag till FN-insatsen Minusma. Liberalerna stöder regeringens förslag men påtalar i kommittémotion 2019/20:3542 av m.fl. regeringens ansvar att bedöma förutsättningarna för det svenska deltagandet i den militära insatsen för stärkt säkerhet i , särskilt utifrån övriga länders bidrag och de samlade behov som finns i det svenska samhället då det svenska bidraget ska sättas in. Att i en pågående global kris, som den som coronapandemin utgör, sända militära förband och viktiga materiella resurser på riskfyllda uppdrag över stora avstånd är inte någon självklarhet. Det är därför angeläget att regeringen, efter att gett sitt medgivande, noggrant analyserar ovanstående aspekter innan den ger slutligt klartecken till ett svenskt deltagande. Folkrättslig grund för insatsen m.m. Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella insatser. Frågan behandlas i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. Det är därmed viktigt för att vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet vill, liksom vid tidigare beslut om deltagande i väpnade insatser, understryka att denna demokratiska förankring är väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande i frågan om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att huvudlinjen är att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten enbart att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Utskottet konstaterade att den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen när säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar för att förhindra grova övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna princip-överenskommelse om skyldigheten att skydda (responsibility to protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer när säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet vill också, liksom tidigare, understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av insatsen. Utskottet vill betona att kvinnors deltagande i fredsprocesser och i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och dess efterföljande resolutioner bör vara en viktig del i den föreslagna insatsens verksamhet. Utskottet utgår från att regeringen säkerställer att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap om praktisk tillämpning av resolution . Utskottet noterar att utrikesutskottet arrangerade en offentlig utfrågning om arbete med genomförande av resolution med fokus på . Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i genom att ett svenskt deltagande svarar mot en inbjudan från att delta i Task Force Takuba och bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium. Enligt propositionen kan den svenska styrkan komma att verka även på territorium under förutsättning att det finns en inbjudan från och att nödvändiga avtal ingåtts. Det framgår av den kompletterande informationen att en sådan inbjudan inkommit till regeringen. Utskottet noterar också att det framgår av den kompletterande informationen att , som huvudansvarig för Task Force Takuba, ingått ett avtal som reglerar den rättsliga statusen för personalen, Status of Forces Agreement () med och . De övriga länder som avser att bidra till insatsen, inklusive , kommer att erbjudas att ansluta sig till dessa avtal. Utskottet konstaterar att läget i har fortsatt att försämras , framför allt i men även i de norra delarna av landet. Landet präglas av säkerhetsmässiga, politiska, ekonomiska och humanitära utmaningar. Den statliga närvaron är begränsad, inte minst i norra och centrala , med långtgående konsekvenser för människors levnadsvillkor. är ett av världens fattigaste länder. Bland 189 länder på UNDP:s index över mänsklig utveckling (HDI) kom på 184:e plats . Både i islamiska () och Daish har etablerat sig i delar av . I har flera nya grupper bildats, varav vissa har kopplingar till Daish. Bristen på statlig närvaro skapar utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamhet. Terroristattentat inträffar regelbundet riktade mot såväl civila och maliska säkerhetsstyrkor som den internationella civila och militära närvaron. Konflikter mellan befolkningsgrupper ökar, bl.a. till följd av kamp om krympande naturresurser. Det försämrade säkerhetsläget i bidrar till instabilitet i den kringliggande regionen. Gränsområdet mellan , och , det s.k. tregränsområdet, präglas av svag statlig närvaro vilket har gjort det möjligt för extremistgrupper att utnyttja lokalt missnöje för rekrytering. Grupper med kopplingar till Daish är verksamma i området, vilket har lett till ett ökat antal terroristattacker, inklusive mot civilbefolkningen. En del av området fungerar som transportled för såväl legala som illegala varor. FN:s stabiliseringsinsats i , Minusma, inrättades 2013 med stöd av kapitel VII. Insatsens övergripande mål är att stödja genomförandet av fredsavtalet . har bidragit till Minusma . Med anledning av ett motionsyrkande vill utskottet påminna om att det framgår av propositionen att de franska styrkorna (Operation Barkhane) har ett säkerhetsrådsmandat att ingripa till stöd för Minusma när insatsen är under ett överhängande allvarligt hot. Minusma stöttar i sin tur Operation Barkhane, och den regionala G5 Sahelstyrkan, med viss logistik vid behov. Utskottet noterar därutöver att Minusma och Operation Barkhane har ett löpande utbyte som omfattar nödvändig koordinering, informationsutbyte och när så är tillämpligt stöd inom ramen för insatsernas respektive mandat och etablerade arbetsformer. I enlighet med fredsavtalet har FN etablerat en internationell för . FN:s generalsekreterare utnämnde medlemmarna i kommissionen och utsåg ambassadör till dess ordförande. Kommissionen ska utreda allvarliga brott mot humanitär rätt och mänskliga rättigheter i begångna mellan och , datumet då kommissionen upprättades. inleddes en fransk militär insats i , Operation Serval, på malisk inbjudan. Syftet med insatsen var att hejda väpnade extremistgruppers framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. ersattes Operation Serval av den franskledda insatsen Operation Barkhane. Operation Barkhane omfattar i huvudsak konventionella styrkor och är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . har det skett en markant ökning av de väpnade extremistgruppernas aktiviteter med omfattande attentat mot såväl militära som civila mål i gränsområdet mellan , och . Mot denna bakgrund har beslutat att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane som ska sättas in med fokus på området sydost om staden i . Regionen gränsar mot och , och i gränslandet mellan de tre länderna verkar ett antal väpnade terroristgrupper. Task Force Takubas uppgift ska vara att bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium genom rådgivning, stöd och gemensamma operationer med de maliska säkerhetsstyrkorna. Insatsen ska genomföras på inbjudan av och ledas av befälhavaren för Operation Barkhane. Utskottet noterar att Försvarsmakten bedömer att hotnivån för terrorism och väpnat våld är hög i och i gränsområdet mellan och , där insatsen kommer att vara. betonas i propositionen att svenska förband har en hög förmåga vad gäller egenskydd, hög utbildningsnivå och materiel av hög kvalitet, vilket bidrar till att hantera identifierade risker. Det svenska styrkebidraget till Task Force Takuba planeras uppgå till högst 150 personer på plats i insatsområdet och bl.a. omfatta förmågor för en snabbinsatsstyrka inklusive egna helikopterresurser samt förmågor för skydd och bevakning. Bidraget kommer också att ha möjlighet att bidra med exempelvis transportflygresurser, kvalificerade sjukvårdsresurser, understödjande resurser för drift och underhåll samt nödvändiga stödfunktioner och stabsofficerare vid staber som är relevanta för insatsen. Bidraget ska vara utgångsgrupperat i östra delen av mittersta men ha beredskap att verka i hela landet. Bidraget beräknas vara på plats . Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att regeringen informerar de berörda utskotten eller kammare, i anslutning till att en beslutad marginal för en förstärknings- eller evakuerings-insats tas i anspråk. Som påpekas i motionerna kan den pågående coronapandemin innebära att förutsättningarna för det svenska deltagandet i den militära insatsen påverkas. Det kan handla om övriga länders möjligheter att bidra till insatsen, de samlade behov som finns i det svenska samhället då det svenska bidraget ska sättas in och, framför allt, den svenska truppens säkerhet utifrån ett smittskydds- och säkerhetsperspektiv. Det framgår av den kompletterande informationen att ett svenskt deltagande i Task Force Takuba inte bedöms påverka nationella förutsättningar att hantera covid-19 och Försvarsmaktens stöd till samhället. Utskottet noterar att regeringen tydliggör att covid-19 och det extraordinära läget kan komma att påverka förutsättningarna för insatsen. Regeringen och Försvarsmakten följer utvecklingen noga och har beredskap att vid behov anpassa planeringen efter omvärldsläget.