bet · H801KU13 · 2020-11-12 00:00:00 — Uppföljning av arbete under coronapandemin Utskottet föreslår med utnyttjande av sin initiativrätt ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en uppföljning av arbete under coronapandemin. Uppföljningen bör utföras av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en uppföljning om arbete under coronapandemin. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av arbete under coronapandemin Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av arbete under coronapandemin ställer sig bakom det som utskottet anför om en uppföljning av arbete under coronapandemin och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). påbörjades en diskussion inom utskottet om en uppföljning av arbete under coronapandemin. inleddes ett beredningsarbete för att utskottet skulle kunna ta ett utskottsinitiativ om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en sådan uppföljning. Under beredningen av ärendet har samråd skett med talman och riksdagsdirektören. Uppföljning av arbete under coronapandemin Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en uppföljning av arbete under coronapandemin och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. pågår i , liksom i övriga delar av världen, en spridning av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Smittspridningen har av ett internationellt hot mot människors hälsa och en pandemi. Pandemin och försöken att begränsa smittspridningen har haft stora konsekvenser för hela samhället. Även och dess beslutsprocesser har påverkats. och har vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att säkerställa att den parlamentariska processen och stödet till denna fungerar oavsett situation samt till att så långt som möjligt begränsa smittspridningen. Som exempel kan nämnas att partier kom överens om att ändra arbetssätt så att endast 55 ledamöter medverkar under omröstningarna i kammaren. Antalet suppleantplatser i utskotten utökades också kraftigt så att det blev möjligt för i princip alla ledamöter att tjänstgöra i alla utskott. inrättade en krisledningsorganisation för att samordna arbetet med att säkerställa stödet till den parlamentariska processen och hindra smittspridning på lång och kort sikt. har vidare beslutat att ställa in ett stort antal planerade externa och interna aktiviteter och att stänga eller begränsa öppettiderna för många av förvaltningens servicefunktioner. Åtgärder har också vidtagits, främst inom it-området, för att öka förutsättningarna för möten på distans. Pandemin och överenskommelsen om de ändrade arbetssätten har haft konsekvenser för utskottens och sätt att arbeta eftersom färre ledamöter än vanligt har varit på plats i . Mot bakgrund av den uppkomna situationen tog initiativ till en ändring i riksdagsordningen som gör det möjligt för ledamöter att delta på distans vid sammanträden i utskotten om det föreligger synnerliga skäl och i om det föreligger särskilda skäl (tilläggsbestämmelse 7.16.1, se bet. 2019/20:KU16, rskr. 2019/20:315). Regeringen tillsatte en kommission för utvärdering av regeringens, förvaltningsmyndigheternas, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter (S 2020:09, dir. 2020:74). Den s.k. ska bl.a. utvärdera hur krisorganisationen inom , berörda förvaltningsmyndigheter, regioner och kommuner har fungerat under pandemin och analysera orsakerna till smittspridningen på särskilda boenden för äldre och inom . En delredovisning om smittspridningen inom vård och omsorg om äldre ska lämnas . Ytterligare en delredovisning, som bl.a. avser frågor om virusets spridning till och inom , åtgärder för att begränsa smittspridningen, hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera virusutbrottet, provtagning och smittspårning samt begränsningar av inverkan på samhällsviktig verksamhet, ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . avser att granska regeringens hantering av coronapandemin. Granskningen kommer inte att begränsas till de anmälningar som kommit in till utskottet utan kommer att inriktas mot hur regeringsmakten har utövats utifrån ett bredare konstitutionellt perspektiv. Vid sitt sammanträde beslutade utskottet att ge kansliet i uppdrag att förbereda granskning av bl.a. regeringens beredning av s.k. snabbpropositioner, samråd med och åtgärder för att samordna tillgången till intensivvårdsplatser (särskilt protokoll 2020/21:3). Utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har ställt och den parlamentariska processen inför prövningar som inte tidigare förekommit i modern tid. Det ansågs i ett tidigt skede nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter även om ett större antal riksdagsledamöter inte kan delta i riksdagsarbetet på plats i . Antalet ledamöter som deltar i omröstningar i kammaren har minskats, ett antal förändringar av utskottens arbetssätt har genomförts och inom förvaltningen har anpassningar gjorts för att myndigheten ska kunna ge det stöd och den service som krävs för att minska risken både för påverkan på den parlamentariska processen och för smittspridning. En uppföljning av de vidtagna åtgärderna och av och arbete under pandemin skulle ge ett värdefullt underlag för lärdomar om de arbets- och beslutsprocesser som ägt rum. Sådana lärdomar kan utgöra stöd vid bedömningen av behovet av eventuella förändringar i dessa processer vid extraordinära händelser. anser mot denna bakgrund att det finns skäl att ta initiativ till en uppföljning av arbete under coronapandemin. En sådan uppföljning bör enligt utskottet avse flera perspektiv på hur riksdagsarbetet har påverkats av pandemin. Det första perspektivet gäller som beslutsorgan. Coronapandemin har ställt krav på snabb hantering i den parlamentariska processen och arbetsformerna har behövt anpassas för att minska risken för smittspridning. En uppföljning i denna del bör inriktas mot hur upprätthållandet av statsrättsliga funktioner (lagstiftning, budget och kontroll samt hantering av EU-frågor) har fungerat. Fokus ligger här på arbetet i kammaren, utskotten och . Det andra perspektivet gäller riksdagsledamöternas förutsättningar att utöva riksdagsuppdraget. Ledamöters fysiska frånvaro från kan antas ha påverkat inte bara deltagandet i kammar- och utskottsarbetet utan även förutsättningarna för ledamotsuppdraget i stort (exempelvis kontakterna med riksdagsgrupp och partikansli, med väljare och med intresseorganisationer samt arbetet med internationella frågor). En uppföljning utifrån ett sådant perspektiv bör inriktas på hur ledamöterna har kunnat utöva riksdagsuppdraget på individnivå. Det tredje perspektivet avser stöd och service till den parlamentariska processen under den pågående pandemin. De nya förutsättningarna har skapat krav på ny teknik och förändrade arbetsprocesser i . Som exempel kan nämnas de nya digitala lösningar som förvaltningen behövt införa. Ett antal åtgärder har också behövt vidtas för att minska risken för smittspridning. Fokus i en uppföljning ligger i denna del på hur förvaltningen i den uppkomna situationen har utfört de uppgifter som har en direkt koppling till den parlamentariska processen och ledamotskapet. Utskottet föreslår att en parlamentariskt sammansatt kommitté får i uppdrag att genomföra en uppföljning av samtliga tre ovan nämnda aspekter. I kommitténs uppdrag bör ingå att kartlägga och beskriva vilka åtgärder, förändringar och anpassningar av beslutsprocesser, arbetsformer och servicefunktioner som har vidtagits och genomförts i och samt att redovisa och belysa konsekvenserna av dessa för riksdagsarbetet och ledamöter. Uppföljningen bör i första hand omfatta åtgärder och beslut . Kommittén bör vara fri att själv lägga upp sitt arbete och bör vara oförhindrad att redovisa samtliga de iakttagelser som kartläggningen ger anledning till. Kommittén ska redovisa sin utredning i ett betänkande som sedan överlämnas av riksdagsstyrelsen till för bedömning och beslut. I kommitténs betänkande kan det finnas myndighetsinterna frågor som bör följas upp och som inte är sådana att och behöver bereda eller ta ställning till dem. I dessa fall ansvarar för att bedöma behovet av ytterligare åtgärder. Kommittén bör redovisa sitt uppdrag senast . Sammanfattningsvis föreslår med utnyttjande av sin initiativrätt ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdraget att följa upp arbete under coronapandemin.