bet · H701SoU5 · 2020-02-13 00:00:00 — sitter, står eller rör sig väldigt lite. Den inaktiva tiden ökar med åldern, från för 11-åringar till för 15-åringar. I alla åldersgrupper är den inaktiva tiden jämnt fördelad över veckan, med skoltid, fritid och helg. – Sammantaget är 11-åringar mer fysiskt aktiva än 13- och 15-åringar, och pojkar är mer aktiva än jämnåriga flickor. Skoldagen bidrar med av veckans totala fysiska aktivitet på måttlig och hög ansträngningsnivå. – De som skattar sin hälsa som god är mer fysiskt aktiva och spenderar mindre tid i inaktivitet, jämfört med de som skattar sin hälsa som dålig. De som känner hög skolstress har i stället mer inaktiv tid, både totalt sett och under skoltid, än de som känner mindre skolstress. Det går dock inte att avgöra vad som är orsak och verkan utifrån en enda undersökning, för det krävs upprepade mätningar. Skolförordningen (2011:185) ändrades (SFS 2018:512) genom en ändring i timplanen för (bil. 1 i förordningen) så att eleverna i fr.o.m. får undervisningstid i idrott och hälsa som fördelas mellan mellanstadiet och högstadiet. Svar på skriftlig fråga svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om barnfetma (fr. 2019/20:372). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag vill arbeta för att minska barnfetma i det svenska samhället. antog regeringens förslag om en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2018/19:249). I propositionen En god och jämlik hälsa presenterar regeringen en långsiktigt hållbar politik för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Folkhälsopolitiken utgår från hälsans bestämningsfaktorer. Dessa omfattar de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som har störst påverkan på människors hälsa. I propositionen presenterar regeringen åtta målområden som ingår i en samlad målstruktur. De första sju målområdena omfattar de områden som är särskilt avgörande för en jämlik hälsa. Det första målområdet handlar om det tidiga livets villkor. För att stärka det långsiktiga arbetet med att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet presenterade regeringen även ett nytt delmål om ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. Skälet är att arbetet för att påverka och förebygga ohälsa relaterad till dåliga matvanor och fysisk inaktivitet, såsom t.ex. övervikt, kräver insatser inom flera sektorer och av många aktörer. Det tidiga livets villkor har stor betydelse för hälsoutvecklingen under livet. Likaså är hälsan ojämlikt fördelad i befolkning, vilket till stor del hänger samman med att människor lever under olika socioekonomiska förhållanden. Därför har regeringen ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting om insatser för ökad tillgänglighet i barnhälsovården. Barnhälsovårdens mål är att främja barns hälsa och utveckling, förebygga ohälsa. Det övergripande målet med överenskommelsen är att öka tillgängligheten i barnhälsovården genom utökade hembesök eller annan uppsökande verksamhet i främst socioekonomiskt utsatta områden. Folkhälsopolitiken är sektorsövergripande. Insatser krävs inom flera politikområden. Skolan är en viktig arena för att främja hälsa bland barn och unga. För att få rörelse att bli en del av vardagen för barn i , har undervisningstiden i idrott och hälsa utökats i . De svenska skolmåltiderna ger alla elever, oavsett bakgrund, möjlighet till bra matvanor och är en viktig del i arbetet för jämlik hälsa och en hållbar utveckling. har i uppdrag att arbeta för en fortsatt utveckling av de offentliga måltiderna, inte minst inom förskola och skola. kom t.ex. nya, reviderade råd för måltider i förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och fritidshem. För att möjliggöra systematiska och samordnade insatser i enlighet med målsättningarna i propositionen har fått i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet. Myndigheten ska redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska ske . Vidare ska myndigheten utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp på nationell, regional och lokal nivå. Strategin syftar till ett samordnat, sektorsövergripande arbete i syfte att främja en jämlik hälsa i befolkningen. Slutligen vill jag lyfta fram idrottsrörelsens strävan att bredda verksamheten för att stimulera ett livslångt idrottande i föreningslivet. Statens stöd till idrotten har ökat och detta ger svensk idrott goda förutsättningar att utveckla verksamheten. Regeringen avser även att tillsammans med idrottsrörelsen och skolor fortsätta den pågående kraftsamlingen kring idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen som bedrivs i satsningen på samling för daglig rörelse. Motionsyrkanden om bl.a. en nationell strategi för nutrition och fysisk aktivitet behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 40). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:87). Utskottet konstaterar att ett av delmålen för folkhälsopolitiken är ett samhälle som främjar fysisk aktivitet och bra matvanor för alla. ska verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås. Därtill har i uppdrag att arbeta för säkra livsmedel och bra matvanor. När det gäller fysisk aktivitet på recept (FaR) noterar utskottet att 21 regioner är huvudmän för arbetet och att FaR har utvecklats och anpassats till regionala och lokala förutsättningar. Enligt Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor rekommenderas vid otillräcklig fysisk aktivitet bl.a. rådgivande samtal som kan kombineras med aktivitetsmätare eller skriftlig ordination av fysisk aktivitet. Utskottet noterar även att har ett uppdrag som rör fallprevention. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för utskottet att föreslå någon åtgärd från när det gäller motionerna 2019/20:2917 (M) yrkandena 7 och 8, 2019/20:2926 (M) yrkande 5 och 2019/20:3253 (C) yrkande 14. Motionerna bör avslås. Utskottet välkomnar studie som beskriver barns och ungas rörelsemönster. Resultaten ger även kunskap om samband mellan fysisk aktivitet, inaktivitet och hälsa. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:2778 (SD). Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om information om buller och om föreskrifter om amning och uppfödning med modersmjölksersättning. I motion 2019/20:2754 av (L) föreslås ett tillkännagivande om information om buller. Motionären anför bl.a. att det är viktigt att har ett tydligt uppdrag om kunskapsspridning av hälsoriskerna med buller. I motion 2019/20:1853 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att föreskrifter om amning och uppfödning med modersmjölksersättning bör tydliggöras i fråga om att rådgivningen ska bygga på respekt för den enskildes bestämmanderätt samt tydliggöra föräldrars rätt till objektiv information om modersmjölksersättning. Bakgrund och pågående arbete är tillsynsvägledande myndighet i frågor som gäller hälsoskydd enligt . Myndigheten har gett ut allmänna råd om buller inomhus (FoHMFS 2014:13) och allmänna råd om höga ljudnivåer (FoHMFS 2014:15). De allmänna råden innehåller riktvärden för bl.a. bostadsrum, lokaler för undervisning, vård eller annat omhändertagande samt lokaler och platser, både inom- och utomhus, där hög musik spelas, t.ex. diskotek och konsert- och träningslokaler. publicerade e-publikationen Hälsoeffekter av buller och höga ljudnivåer. Det är en genomgång av de vanligaste hälsoeffekterna av exponering för olika ljud och buller. Publikationen kan användas som kunskapsstöd för de som vill veta mer om hur buller och höga ljudnivåer kan påverka människors hälsa. Den vänder sig främst till miljö- och hälsoskyddsnämnderna i deras tillsyn enligt (1998:808). publicerade myndigheten även e-publikationerna Om ljud och buller samt Vägledning om buller inomhus och höga ljudnivåer. De tre e-publikationerna ersätter handboken – höga ljudnivåer och buller inomhus som gavs ut av 2008. Av 4 § i den senaste versionen av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2008:3) om information som avser uppfödning genom amning eller med modersmjölksersättning (HSLF-FS 2017:17) framgår att den information som lämnas om uppfödning genom amning och användning av modersmjölksersättning till modern eller någon annan person som vårdar ett spädbarn ska vara objektiv och entydig. Informationen ska vara anpassad till det enskilda spädbarnets och moderns behov och ska i övrigt överensstämma med vad som framgår av 3 kap. patientlagen (2014:821) och 6 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Av 5 § följer att modern eller någon annan person som vårdar ett spädbarn ska få tydlig information om amningens fördelar jämfört med uppfödning med modersmjölksersättning ammande mödrars näringsbehov och hur de kan förbereda och upprätthålla amningen den negativa inverkan på amningen som partiell uppfödning med modersmjölksersättning kan medföra svårigheten att övergå till amning, om modern har börjat med uppfödning med modersmjölksersättning. Vad gäller uppfödning med modersmjölksersättning ska information enligt 6 § dessutom lämnas om hur sådan ersättning används på ett riktigt sätt hur man kan stärka anknytningsprocessen mellan modern och spädbarnet i samband med uppfödning med modersmjölksersättning de hälsorisker som är förknippade med olämplig föda och olämpliga uppfödningsmetoder de hälsorisker som är förknippade med oriktig användning av modersmjölksersättning. Samordning av frågor som rör spädbarnsnutrition inklusive amning ingår i instruktion. har i uppdrag att leda en samordningsgrupp för amningsfrågor med företrädare för , och . Syftet med samordningsgruppens arbete är att samverka och samordna mellan myndigheter och andra aktörer för att främja, skydda och stödja amning. Av informationen på webbplats framgår att samordningsgruppens arbete följs upp av den nationella amningskommittén, som utöver myndigheternas företrädare även består av företrädare för enskilda intresseorganisationer och professionella sammanslutningar inom hälso- och sjukvården. Ett motionsyrkande om amning behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 48). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:87). När det gäller motion 2019/20:2754 (L) om information om buller noterar utskottet att har publicerat tre e-publikationer om buller – däribland Hälsoeffekter av buller och höga ljudnivåer som kan användas som kunskapsstöd beträffande frågan om hur höga ljudnivåer och buller kan påverka människors hälsa. Utskottet välkomnar dessa. anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionen. Motionen bör därför avslås. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ när det gäller motion 2019/20:1853 (S) om att föreskrifter om amning och uppfödning med modersmjölksersättning bör tydliggöras. Motionen bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (KD) och 5 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 5 och 11 samt 2019/20:31 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:459 av (S), 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 121 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 10. Vi anser att en nationell hälsofrämjande strategi behöver tas fram och genomföras. Regeringen bör besluta om ett uppdrag om att genomföra analyser och lämna förslag till en nationell hälsofrämjande strategi som kan svara upp mot de omfattande och växande behoven av en tydlig strategi, riktlinjer och handlingsplaner för att kunna stärka och effektivisera det förebyggande hälsoarbetet i . Vidare bör regeringen ge i uppdrag att i samarbete med andra relevanta aktörer ta fram förslag på nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser. Vi anser även att bör ges i uppdrag att ta fram en process som syftar till att alla riktade hälsofrämjande satsningar ska utvärderas på ett regelbundet och systematiskt sätt. Slutligen anser vi att regeringen bör ge ansvariga myndigheter och andra relevanta aktörer ett långsiktigt uppdrag att genomföra mer regelbundna informationsinsatser om vikten av hälsofrämjande arbete. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi anför ovan. Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:31 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:459 av (S), 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 11, 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 121 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 10. Enligt vår mening bör regeringen ge i uppdrag att ta fram en process som syftar till att alla riktade hälsofrämjande satsningar ska utvärderas på ett regelbundet och systematiskt sätt. Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 121 och 2019/20:31 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:459 av (S), 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 5 och 11 samt 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 10. är samordningsansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa samt stödja stat, regioner och kommuner i genomförandet och uppföljningen av folkhälsoarbetet. För att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt hållbart förebyggande folkhälsoarbete krävs även en tydlig nationell strategi, riktlinjer och en handlingsplan med konkreta delmål. Det är något som saknas , och enligt vår mening bör regeringen säkerställa att detta skapas omgående. Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:31 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:459 av (S), 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 5 och 11 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 121. Forskningen är övertygande om hur mycket som står att vinna för både individerna själva och för samhällsekonomin genom skadeförebyggande åtgärder, fysisk aktivitet, hjälp till rökstopp, hjälp mot överbruk av alkohol, främjande av gott näringstillstånd, god tandhälsa och optimal läkemedelsbehandling. Här finns underlag från och andra myndigheter som kan användas i det lokala arbetet. Hälsofrämjande insatser bör spridas från till länsstyrelser, regioner och kommuner. Regeringen bör ta initiativ i enlighet med vad jag nu anfört. Suicidprevention, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 24–26 och 30 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2019/20:1635 av (M) och 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:1637 av (M) och 2019/20:1638 av (M) yrkande 1. I samband med att tog beslut om en nollvision för suicid antogs ett niopunktsprogram för suicidprevention. Vi anser att detta niopunktsprogram, , behöver revideras och uppdateras. Det behövs konkreta delmål och en plan för det fortsatta arbetet med nollvisionen för suicid. Vidare behövs det tydliga riktlinjer för eftervård av suicidnära patienter. En utredning bör även tillsättas för att se över vilka insatser som behövs för att kunna möta de efterlevandes behov, för att stödja och vägleda tillbaka till vardagens liv. För att på bästa sätt arbeta preventivt för att minska antalet självmord är det avgörande med nationell statistik som belyser situationen. Därför anser vi att det ska införas anmälningsplikt för hälso- och sjukvården samt vid självmord. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförs ovan. Suicidprevention, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:1638 av (M) yrkande 1 och 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 24–26 och 30, 2019/20:1635 av (M), 2019/20:1637 av (M) och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 42. Självmord är ett folkhälsoproblem som drabbar många. Enligt min mening är det angeläget att ha ett genus- och hbtq-perspektiv på allt arbete med suicidprevention. Det behöver därför utarbetas tydliga riktlinjer för hur ett regionalt arbete mot självmord kan stärkas runt riskgrupper. Regeringen har som vision att ingen ska behöva ta sitt liv. Dessvärre kan inte denna nollvision och inte heller andra åtgärder som vidtagits sägas ha varit speciellt framgångsrika. Enligt min mening är det nödvändigt att följa upp nollvisionen regionalt och nationellt samt utvärdera nollvisionen. Vidare anser jag att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att utreda hur det förebyggande arbetet mot självmord kan stärkas regionalt. Lämplig myndighet bör även ges i uppdrag att analysera hur varje enskilt självmord kan utredas och leda till ett förbättrat förebyggande arbete. Slutligen anser jag att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att nationellt ta fram informationspaket kring psykisk ohälsa och självmord speciellt riktade till vissa grupper som exempelvis hälso- och sjukvård, utbildningsväsende och föräldrar. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförs ovan. Suicidprevention, punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 24–26 och 30, 2019/20:1635 av (M), 2019/20:1637 av (M) och 2019/20:1638 av (M) yrkande 1. Regeringen har som vision att ingen ska behöva ta sitt liv. Dessvärre kan inte denna nollvision och inte heller andra åtgärder som vidtagits sägas ha varit speciellt framgångsrika. Enligt vår mening är det nödvändigt att följa upp nollvisionen regionalt och nationellt samt utvärdera nollvisionen. För att på bästa sätt arbeta preventivt för att minska antalet självmord är det avgörande med nationell statistik som belyser situationen. Vi anser därför att det ska införas anmälningsplikt för hälso- och sjukvården samt vid självmord. Slutligen anser vi att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att analysera hur varje enskilt självmord kan utredas och leda till ett förbättrat förebyggande arbete. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad vi anför ovan. Förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa, punkt 4 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:47 av (KD). Olika studier visar att psykisk ohälsa är vanligt förekommande hos hbtq-personer. Skillnader i hälsa är ett av de tydligaste uttrycken för att diskriminering påverkar många hbtq-personers liv. Därför är det av stor vikt att hbtq-frågorna beaktas i både folkhälsoarbetet och hälso- och sjukvården. Enligt vår mening behövs det specifika förebyggande insatser som kan minska risken för psykisk ohälsa inom denna grupp. Det är även viktigt att höja kunskapen om hbtq-personers villkor och levnadsförhållanden i syfte att minska skillnader i hälsa mellan hbtq-personer och övriga. Nationella riktlinjer som fokuserar på förebyggande insatser och psykologiskt stöd för hbtq-personer bör arbetas fram. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att föreslå insatser i enlighet med vad vi anför ovan. Informationsplikten för hivpositiva, punkt 6 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2019/20:566 av och (båda S), 2019/20:574 av (MP) och 2019/20:2800 av m.fl. (L) yrkande 8. Enligt vår mening är smittskyddslagens bestämmelser om bl.a. informationsplikt för hivpositiva väl avvägda. Vi anser därför att inte bör göra något tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Motionerna bör avslås. Vaccinationsregister, punkt 8 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 14–19 och 21–26 samt 2019/20:437 av (C). Vaccination är en av de viktigaste förebyggande åtgärderna mot infektionssjukdomar. Befolkningen vaccinerar sig inom barnhälsovården, elevhälsan, primärvården, företagshälsovården, sjukhusvården och hos privata vaccinatörer under olika skeden i livet. Det går inte att få en samlad bild av vilka vacciner individen fått, och det är stora problem att få vaccinationsstatistik på befolkningsnivå. Det går inte heller att få fram vaccinationsdata på individnivå, eftersom man använder olika journalsystem för registrering hos olika vaccinatörer (även inom samma län) och eftersom systemen inte kommunicerar med varandra. Därför behövs det enligt vår mening vidtas åtgärder för att ta fram de it-lösningar som behövs för att åstadkomma en väl fungerande vaccinationsregistrering. Målet med en gemensam plattform för vaccinationsregistrering är att förbättra möjligheterna att skydda befolkningen mot smittsamma sjukdomar. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi anför ovan för att skapa ett nationellt vaccinationsregister. Vaccinationsprogram för personer , punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2800 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2019/20:2594 av och (båda M). Det finns vetenskapligt stöd för att ett strukturerat vaccinationsprogram som innehåller vaccination mot säsongsbunden influensa, pneumokocksjukdom, difteri, stelkramp och bältros ger samhällsekonomiska besparingar och minskad dödlighet bland äldre och riskgrupper. Enligt min mening bör därför och regeringen gå vidare med frågan om ett nationellt vaccinationsprogram för årsrika människor med tanke på de mänskliga och samhällsekonomiska vinster ett sådant program kan ge. Regeringen bör ta initiativ i enlighet med vad som anförs ovan. Sexuell och reproduktiv hälsa, punkt 12 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:423 av (C) yrkandena 1 och 2. Forskning pekar på att otillräcklig preventivmedelsanvändning är en bidragande orsak till oönskade graviditeter. rekommendationer når helt enkelt inte ut. Enligt vår mening är en förbättrad rådgivning av yttersta vikt liksom en förskrivning som bygger på forskning och evidens.