bet · H701AU8 · 2020-03-18 00:00:00 — Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om att ändra anställningsskyddslagen så att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning kortas ned och inträder efter sammanlagt sex månaders anställning och tiden under vilken företrädesrätten till återanställning gäller förlängs efter anställningens upphörande. Lag mot trakasserier i arbetslivet, punkt 7 (V) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att det saknas en tydlig lagstiftning som skyddar den som utsätts för trakasserier på jobbet. En lucka i lagstiftningen gör att anställda kan frysas ut och systematiskt mobbas av en chef eller av andra arbetstagare utan att någon ställs till svars. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivare arbeta förebyggande mot trakasserier och mobbning, men den arbetsgivare som inte har prioriterat det förebyggande arbetet eller inte har åtgärdat påtalad mobbning behöver inte stå till svars ens om det går så långt att den drabbade blir sjukskriven. föreskrifter och allmänna råd om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) innebär visserligen en förbättring på området. Föreskrifterna är dock, som flera arbetstagarorganisationer har påtalat, inte tillräckliga för att skydda den som utsätts för kränkande särbehandling på jobbet. Problemet är att arbetsmiljölagen är en förvaltningsrättslig lag som reglerar förhållandet mellan staten och arbetsgivaren. Arbetsmiljölagen ger ingen lösning eller upprättelse i form av erkännande eller ekonomiskt skadestånd till den som blivit trakasserad. För att kunna få sin rätt prövad i domstol behövs det en arbetsrättslig lag. Det är beklagligt att utskottet inte ser det behov som finns av att komma till rätta med ett problem som ofta innebär allvarliga konsekvenser för de drabbade. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:673 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48 samt 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3080 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 30 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 89. anser att behöver fler företag om vi ska klara framtidens utmaningar. Utöver företagsklimatet i största allmänhet kan initiativ från staten med riktade insatser bidra till att fler företag skapas. Ett sådant önskvärt initiativ vore mer generösa regler för personer som vill vara tjänstlediga för att starta företag. Har man ett fast arbete och bär på en företagsidé kan steget vara stort att lämna sin fasta anställning för att försöka driva ett eget företag. Samhället riskerar därigenom att gå miste om vad som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. Vidare konstaterar vi att minnesdagen för svenska veteraner är en allmän flaggdag i . Vi anser att veteraner bör ha en lagstadgad rätt att ta ut ledighet denna dag. Det är en rimlig ordning att försöka underlätta för veteraner att delta i det årliga högtidlighållandet av de viktiga insatser som de själva har varit en del av. Ett annat område av ledighetslagstiftningen där det finns skäl att se över regelverket är ledigheter för föräldrar. Vi anser att besök hos mödravården kan hjälpa föräldrarna med viktig information om fostrets utveckling och den gravida kvinnans hälsa och vara en förberedelse för föräldraskapet. Båda föräldrarna bör därför ha en lagstadgad rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta. Vidare kan vi konstatera att barn går igenom olika faser i sin utveckling och i sina möten med omvärlden. För vissa barn går t.ex. inskolningen på förskolan mycket bra och snabbt, medan det för andra barn kan behövas extra stöd. inser betydelsen av att barn i största möjliga mån får utvecklas i sitt eget tempo och vill därför öka möjligheten för föräldrar att arbeta deltid under barnets första . har också noterat de problem som många föräldrar upplever de veckor då förskolan har sommarstängt. Vi vill därför införa s.k. förskoledagar, en lagstadgad rätt till tjänstledigt då förskolan är sommarstängd. Det är visserligen glädjande att både utskottet och partierna bakom januariöverenskommelsen i viss mån verkar se behovet av att prioritera arbetande föräldrar. Det är en grupp som har prioriterat . Till skillnad från vad utskottet verkar tycka anser vi dock att det finns skäl för åtgärder på flera områden . Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om följande förändringar av regelverket: • utöka rätten till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet från • införa en lagstadgad rättighet för veteraner att ta ut ledighet för att delta under veterandagen • införa en lagstadgad rättighet för båda föräldrarna att få ledigt från sitt arbete för att kunna närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta • utöka den lagstadgade deltidsrätten för föräldrar under barnets första till från nuvarande • införa en ny lagstadgad rätt till tjänstledigt i form av s.k. förskoledagar då förskolan är sommarstängd. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:673 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48, 2019/20:3080 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 30 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 89. Rätt använd kan teknikutveckling leda till ökad livskvalitet, bättre arbetsvillkor och en generell arbetstidsförkortning. Det bygger dock på att den svenska modellen värnas och att goda arbetsvillkor och förutsättningar för omställning finns i grunden. Innovationsarbetet har en nära koppling till kompetensutveckling där större kunskap och förståelse för ens arbete öppnar dörrar för att se nya och bättre lösningar. Jag konstaterar att de som jobbar på golvet tidigare fick kompensation för de uppfinningar och lösningar de utvecklat i större utsträckning än vad som är fallet . Många av de tidigare som funnits hos företagen för att skapa möjlighet att få kompetensutveckling eller ledig tid med ersättning för innovation är borttagna. menar att åtgärder måste vidtas för att stoppa den utvecklingen. Som exempel skulle ett stödsystem som möjliggjorde en typ av utvecklingsledighet likt studieledigheten underlätta för dem som jobbar närmast produktionen att utifrån sina erfarenheter utveckla idéer. Till skillnad från utskottet anser jag alltså att fler åtgärder behövs för att stödja dem som tar fram innovativa idéer i sitt arbetsliv. Jag anser därför att regeringen bör se över formerna för kompensation för att stärka dem som genom sitt arbete i produktionen bidrar till innovation, t.ex. genom utvecklingsledighet. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 30 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 89 och 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:673 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 13 och 48 samt 2019/20:3080 av m.fl. (M) yrkande 1. Jag anser att dagens regelverk medger en relativt flexibel användning av föräldraförsäkringen under barnets första levnadsår. Vid barnets ettårsdag inträder dock ett antal begränsande regler och villkor som starkt styr såväl uttaget av föräldrapenningen som planeringen av eventuella syskon. Jag vill att makten över föräldraförsäkringen i större utsträckning ska flyttas till föräldrarna. Ett område som behöver förändras för att det ska vara möjligt är föräldrars rätt till tjänstledighet för att vara med sina barn. Dagens system inskränker möjligheten att nyttja föräldraförsäkringen flexibelt. Vidare konstaterar jag att i en rapport (RiR 2014/15:11) har rekommenderat regeringen att överväga hur socialförsäkringssystemet och arbetsmarknadslagstiftningen bör anpassas för att underlätta för anhöriga att förena anhörigomsorg med arbete på ett bättre sätt. I det sammanhanget har frågan om rätt till tjänstledighet på heltid eller deltid utretts. Även om det i någon mån går att glädjas åt att såväl utskottet som partierna bakom januariöverenskommelsen åtminstone uppmärksammar situationen för arbetande föräldrar är det olyckligt att utskottet inte kan se att behovet av konkreta åtgärder brådskar. Jag anser att regeringen behöver agera bredare och snabbare och vidta följande åtgärder för att komma till rätta med de nuvarande bristerna på området: • återkomma med ett förslag om att utöka möjligheten till tjänstledighet för föräldrar genom att ge varje förälder rätt till 20 månaders tjänstledighet på heltid utöver tjänstledighet med föräldrapenning • återkomma med ett förslag om att ge varje förälder rätt till fem dagars tjänstledighet för vård av barn upp tills barnet fyller • se över möjligheterna till rätt till tjänstledighet för anhörigomsorg. Stridsåtgärder, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2467 av i (M), 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3175 av (SD) och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. En väl fungerande arbetsmarknad förutsätter att konfliktreglerna utformas så att det råder en balans mellan parterna. Som utskottet påpekar har visserligen få konfliktdagar i en internationell jämförelse. Vi anser dock att det finns skäl att uppmärksamma att även hot om stridsåtgärder kan få stor inverkan på arbetsmarknaden, inte minst när arbetsgivarparten är ett litet företag. Liksom anställningsskyddet har den grundläggande lagstiftningen om konflikträtten varit oförändrad . Vi anser att det finns skäl att överväga förändringar på området. Ur ett europeiskt perspektiv är de svenska reglerna om sympatiåtgärder särskilt tillåtande. Det ställs inte något krav på att åtgärden ska avse en part som kan påverka huvudkonflikten eller är kopplad till den på något sätt. I fungerar sympatiåtgärder framför allt som ett vapen på arbetstagarsidan, t.ex. för att sätta press på arbetsgivaren i huvudkonflikten att teckna kollektivavtal. Sympatiåtgärder kan till skillnad från andra stridsåtgärder vidtas även när parten är bunden av kollektivavtal. Det innebär ett undantag från den överordnade principen om kollektivavtals fredsverkan. Vi anser att det ur ett moraliskt perspektiv är svårt att motivera att en part som inte har med huvudkonflikten att göra ska drabbas. Till skillnad från vad utskottet verkar göra ser vi vilken konkurrensnackdel detta är för svenska företag jämfört med företag i andra länder där sympatistrejker är förbjudna eller åtminstone starkt begränsade. För att värna arbetsfreden och för att oskyldiga företag och arbetstagare inte ska drabbas av en konflikt bör det övervägas om möjligheten att vidta sympatiåtgärder ska begränsas genom införandet av en proportionalitetsprincip. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att begränsa rätten till sympatiåtgärder genom att införa en proportionalitetsprincip i enlighet med vad som anförts ovan. Stridsåtgärder, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 3, 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2467 av i (M), 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2019/20:3175 av (SD), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 2. kan fackförbund vidta stridsåtgärder mot små företag även om de anställda där själva inte har någon konflikt med arbetsgivaren. Sådana strider handlar sällan om att medlemmar i facket skulle ha drabbats av orimliga villkor eller vägras skälig lön utan om att den mix av villkor som anställda och arbetsgivare enats om är en annan än den facket föreskriver centralt. Till skillnad från vad utskottet tycks göra ser jag ett behov av att byta godtycket i att blockera mindre företag mot respekt för de anställdas egna önskemål. Jag anser att det måste finnas en proportionalitetsregel mellan vad facket försöker uppnå med sina stridsåtgärder och den skada det lilla företaget eller samhällsekonomin utsätts för. Jag anser därför att regeringen bör se över hur en bättre proportionalitet kan nås i förfackförbunds möjligheter att vidta stridsåtgärder mot mindre företag i enlighet med vad som anförts ovan. Stridsåtgärder, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:2467 av i (M), 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3175 av (SD), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. Strejkrätten är en grundlagsfäst, demokratisk rättighet skyddad av flera internationella konventioner. Rätten att strejka är helt avgörande för att arbetstagarna ska kunna försvara uppnådda rättigheter och förbättra dem. Relationen mellan arbetsgivare och arbetstagare är i grunden ojämlik till arbetsgivarens fördel, eftersom arbetstagaren är beroende av sin inkomst, som arbetsgivaren i kraft av en utvidgad tolkning av äganderätten har rätten att leda och fördela arbetet. Den enskilda arbetstagaren är beroende av kollektivt agerande för att faktiskt kunna hävda sig och motverka den strukturella obalansen. Strejk är en yttersta möjlighet att realisera detta och bör värnas på starka principiella grunder. Strejkrätten är ett resultat av arbetarrörelsens långa och mödosamma kamp och utgör en grundläggande del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Om strejkrätten begränsas stärks arbetsgivarnas makt ytterligare medan arbetstagarna försvagas än mer. De förändringar av strejkrätten som genomfördes innebär allvarliga och oacceptabla begränsningar i strejkrätten vars konsekvenser är svåra att överblicka framöver. När ärendet behandlades i utskottet avvisade förslaget med motiveringen att regeringens förslag utgör en ensidig begränsning av arbetstagarsidans stridsåtgärdsrätt, öppnar för avtalsshopping och gula fackföreningar och innebär ett oproportionerligt hårt slag mot fristående fackföreningar. Jag står fast vid denna uppfattning och menar att begränsningarna i strejkrätten försvagar arbetstagarnas ställning och stärker arbetsgivarnas makt i när löntagarna redan är tillbakapressade. Utgångspunkten bör i stället vara att stärka arbetstagarnas position på arbetsmarknaden – inte att angripa en av grundvalarna för ett fritt och välorganiserat arbetsliv. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om att riva upp de inskränkningar i konflikträtten som genomförts i medbestämmandelagen. Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 21, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2467 av i (M), 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3175 av (SD) och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3. I likhet med utskottet noterar jag att har förhållandevis få strejker på arbetsmarknaden. förekommer dock flera andra typer av konflikter på arbetsmarknaden. Fler och fler anställda och företag hamnar i avtalslösa tillstånd när ett avtal löpt ut. Hot om konfliktåtgärder förekommer i stor utsträckning, och en växande tendens är att konfliktvapnet används mycket snabbt i vissa branscher. Det finns skäl att påpeka att skadorna för företagen blir mycket omfattande redan vid varsel om konflikt. Särskilt uppmärksammad har hamnkonflikten i varit, men konfliktvapnet används även frekvent i branscher som bygg och renhållning. Hoten i konfliktvapnet används också i vissa fall i proportioner som inte står i paritet till vad avtalstvisten gäller. Jag anser att fackföreningarna har en viktig roll och bidrar till en stabil och trygg arbetsmarknad, men det är viktigt att stridsåtgärder och medbestämmande sker inom rimliga ramar och att maktförhållandena mellan arbetsgivare och fackföreningar är rimliga. Ett område där jag menar att det finns skäl för ytterligare insatser är rätten att vidta sympatiåtgärder. Det är olyckligt att utskottet inte ser de problem som regelverket på området kan föra med sig i form av skadeverkningar för vissa arbetsgivare. Jag anser därför att regeringen bör se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden i syfte att skapa ett mer balanserat regelverk. Stridsåtgärder, punkt 9 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:149 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2467 av i (M), 2019/20:3175 av (SD), 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi konstaterar att den svenska partsmodellen har bidragit med att skapa goda arbetsvillkor och förutsägbarhet för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Svenska företag, som är grunden för samhällets tillväxt och välfärd, drar och har historiskt dragit stor nytta av att kunna skapa förutsägbara villkor mellan de anställda och arbetsgivaren. Genom kollektivavtal erbjuder arbetsgivaren arbetstagarna goda arbetsvillkor i utbyte mot att fackförbundet, som representerar de anställda, förpliktar sig att inte genomföra påtryckningar för att få ännu bättre villkor, det som inom arbetsrätten kallas för stridsåtgärder. I likhet med utskottet noterar vi att det är en modell som innebär att i en internationell jämförelse har få konflikter på arbetsplatser, vilket är en förutsättning för en stabil marknad. Till skillnad från vad utskottet tycks ha uppfattat har vi dock noterat att partsmodellen har visat på en del brister. Det är fråga om brister som inte alltid syns i internationella jämförelser då långdragna hot om stridsåtgärder, eller lågintensiva stridsåtgärder, kan orsaka lika stora ekonomiska skador som intensiva konflikter . Exempel på detta är , sopstrejken i och hamnstrejken i . Som utskottet noterar täpptes visserligen en lucka i arbetsrätten till . Vi anser dock att mer behöver göras för att åter skapa balans på arbetsmarknaden. Vi menar att systemet behöver liberaliseras för att partsmodellen fortfarande ska vara slagkraftig och fungerande. Kryphål ska inte få användas för att sätta systemet ur spel och sanktioner behöver därför ses över för att stridsåtgärder inte ska missbrukas. För att komma till rätta med de nuvarande bristerna på området behöver regeringen vidta följande åtgärder: • utreda införandet av en proportionalitetsprincip i fråga om strejkrätten • utreda hur rättsprocessen kan bli kortare och mindre kostsam för inblandade parter i en tvist i fråga om stridsåtgärder • utreda förutsättningarna för att göra varsel, samt hot om varsel, inför stridsåtgärder mer förutsägbara. Återinförande av lex , punkt 10 (M, C, KD, L) av Gulan Avci (L), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3078 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 1. En av grundpelarna och de främsta framgångarna inom det europeiska samarbetet är den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital. Den gemensamma marknaden inom EU är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt och nödvändig i när utmanas av tillväxtekonomier i andra delar av världen. Att säkerställa goda villkor för dem som jobbar i är en självklarhet. Konsekvenserna av regeringens politik i fråga om utstationering innebär dock mer av protektionism och mindre av omsorg om dem som kommer hit för att arbeta. I likhet med vår inställning under förra anser våra fyra partier fortfarande, till skillnad från utskottet, att den nya ordning som infördes i utstationeringslagen är för långtgående. En utstationerande arbetsgivare kan numera inte freda sig mot stridsåtgärder oavsett hur bra arbetsvillkor arbetstagarna har. Det innebär att det blir mindre attraktivt för företag från andra länder att komma hit, och därmed hämmas den fria rörligheten. I ett läge där har ett stort behov av arbetskraft i byggsektorn, men även inom andra sektorer, kan det vara direkt skadligt för . Vi gör alltså en helt annan bedömning än utskottet. De nya reglerna är dessutom med stor sannolikhet oförenliga med principer om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Det kan också tilläggas att Lagrådet i beredningen av ändringarna som infördes konstaterade att regeringen inte gjort någon systematisk utvärdering av lex och att inga preciserade brister i gällande rätt angetts som skäl till lagförslagen. Därför anser vi att det tidigare regelverket, lex , bör återinföras. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma med förslag om ändringar i utstationeringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Övrigt om utstationering av arbetstagare, punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Vi anser att det finns skäl att betona att det är viktigt att information om vad som gäller på den svenska arbetsmarknaden är lättillgänglig för att underlätta för utstationerande företag att göra rätt och för utstationerade arbetstagare att ta till vara sina rättigheter. finns ett krav på arbetstagar-organisationer att lämna in relevanta kollektivavtalsvillkor till . Vi noterar dock att detta har skett i obetydlig omfattning. Även om regeringen genom ytterligare en ändring i utstationeringslagen förtydligade att skyldigheten att lämna in villkor gäller oavsett om en arbetstagarorganisation har för avsikt att vidta stridsåtgärder eller inte, saknas fortfarande många avtal. Vi håller inte med utskottet om att regelverket skulle vara ändamålsenligt utformat som det ser ut .