bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Anslaget 1:18 Myndigheten för Regeringen anger att anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för konst- och kulturutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet – stöd för framtagande av modeller för branschvalidering. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 för bl.a. en fortsatt utbyggnad av till följd av covid-19-pandemin med och beräknas behöva tillföras ytterligare och . Anslaget bör också tillföras och beräknas behöva tillföras och för fler kurser och kurspaket (korta utbildningar) inom . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2022–2028. Myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel ska omfatta fler än två utbildningsomgångar. Utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . I partimotion 2020/21:3190 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning med för en satsning på kurslitteratur till vuxenstuderande. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med för att möjliggöra för fler undersköterskor att utbilda sig till specialistundersköterskor. Ett liknande förslag finns i yrkande 6 i partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD). I partimotion 2020/21:3203 av m.fl. (KD) yrkande 29 föreslår motionärerna en förstärkt och förlängd satsning på statsbidrag till vuxenutbildningen för utbildning inom hälso- och sjukvården. I kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 14 föreslår motionärerna att sfi med yrkesutbildning stegvis bör bli huvudalternativ för nyanlända. I yrkande 41 efterfrågas en utökning av antalet platser inom regionalt yrkesvux. I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkande 18 framgår att motionärerna vill att fler platser skapas inom yrkesvuxenutbildningen med fokus på sfi med yrkesutbildning. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 74 föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en omfördelning inom anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning där regeringens satsning på yrkesvux dras ned med för en satsning på yrkesvux där sfi blandas med en yrkesutbildning. Inledningsvis vill utskottet framhålla att den kommunala vuxenutbildningen fortsätter att växa och att expanderar. Utskottet välkomnar satsningar för att ge både kvinnor och män goda möjligheter att utbilda sig, vidareutveckla sig inom sin bransch eller påbörja en ny yrkesbana. Antalet studerande på har ökat kraftigt jämfört med och utskottet kan konstatera att regeringens insatser för att skapa fler platser inom är en viktig del i hanteringen av den pågående pandemin. Det är glädjande att andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning () är hög. Utskottet konstaterar att komvux har ett historiskt högt elevantal och fyller en viktig funktion i samhället. Komvux ger en möjlighet till omställning vid arbetslöshet, stärker individers ställning på arbetsmarknaden och möjliggör ett livslångt lärande. När det gäller yrkanden om sfi med yrkesutbildning vill utskottet påminna om det överlämnade betänkandet Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66). I betänkandet föreslås bl.a. förstärkta granskningar av sfi-verksamheter på anordnarnivå samt av kvalitetsarbetet, skärpta befintliga krav på kommunernas arbete med att söka upp, motivera och stödja individer att påbörja och slutföra hela sfi-utbildningen, tidsbegränsad sfi-utbildning med möjlighet till individuell förlängning, ändamålsenliga individuella studieplaner och progressionsplanering och en plan för ökade behörighetskrav för lärare i sfi för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Utredningen (dir. 2018:73, m.fl.) tillsattes enligt överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna . Utskottet ser inte något skäl att föregripa pågående beredningsarbete. När det gäller frågor om satsningar på utbildning inom hälso- och sjukvården samt ökat stöd till vuxenutbildningen vill utskottet påminna om att det inom ramen för regeringens satsning på Äldreomsorgslyftet nu ges möjlighet för anställda inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. I budgetpropositionen anges att satsningen planeras omfatta sammanlagt ca inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg . I sammanhanget kan även nämnas att regeringen har ökat resurserna till , bl.a. genom fler platser inom yrkesvux och . Satsningen på regionalt yrkesvux föreslås uppgå till 2021. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att yrkesutbildningen för vuxna förstärks och byggs ut och att ytterligare medel tillförs för en fortsatt ökning av platserna på såväl de ordinarie längre utbildningarna som kurser och kurspaket (korta utbildningar). Resurser till korta kurser föreslås öka med och resurser till fortsatt utbyggnad av föreslås öka med . Utskottet delar regeringens bedömning att syftet att svara mot behovet av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i hela landet därmed kan uppfyllas ännu bättre. Utskottet anser att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området vuxenutbildning är väl avvägda. Utskottet kan också konstatera att det pågår en rad initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området och vill inte heller föregripa pågående utredningsarbete. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området vuxenutbildning och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). 5 Universitet och högskolor Omfattning, mål och resultatanalys och högskolor vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare omfattar utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning. Det fanns fler än 410 000 registrerade studenter och fler än 78 000 anställda (av all statlig personal) vid 31 statliga lärosäten och ett antal enskilda utbildningsanordnare, däribland , i och Stiftelsen . Den totala kostnaden för verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till 2019, vilket motsvarar av BNP. Målet för området är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 5.2, 5.3 och 5.4 i propositionen). Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor har ökat jämfört med , antalet studenter som registreras vid högskoleutbildning i var fler än föregående läsår och även antalet registrerade studenter ökade. Enligt () beror en större del av ökningen på att de anslagsfinansierade studenterna blev fler, vilket är ett trendbrott efter minskningar i följd. fortsatte också ökningen av antalet betalande studenter. Det finns regionala skillnader i hur stor andel av en viss årskull som påbörjar högskolestudier och det finns även skillnader mellan svensk och utländsk bakgrund. Antalet examina minskade marginellt /2019 som antalet personer som examinerades ökade marginellt. Antalet utresande studenter minskade med jämfört med föregående år. över har dock antalet utresande studenter ökat något. Vidare redovisar regeringen att fler personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning läser kompletterande utbildningar och att antalet ansökningar om bedömning av utländska utbildningar minskade med jämfört med , vilket enligt Universitets- och högskolerådet beror på ett fortsatt minskat flyktingmottagande. UKÄ:s granskningar av utbildningar på forskarnivå har enligt myndigheten bidragit till en högre kvalitet inom de granskade utbildningarna. Andelen externfinansierad forskning, som enligt regeringen är ett mått på kvalitet i högskolans verksamhet, har ökat och fortsätter att öka. Det rådande läget i ekonomin till följd av den pågående pandemin bedöms dock kunna påverka omfattningen av framför allt privata externa medel , vilket riskerar leda till minskade resurser för forskning. Myndighetskapitalet har minskat. Lärosätena använder därmed avsatta medel i högre omfattning än tidigare varför resursutnyttjandet har ökat. Regeringen bedömer det som troligt att myndighetskapitalet kommer att minska ytterligare. Prestationsgraden i utbildning på grundnivå och avancerad nivå har ökat , bl.a. till följd av en ökad andel programutbildningar i utbildningsutbudet. Även genomströmningen i utbildning på forskarnivå är relativt god. har resultatet av kvalitetsutvärderingar visat att vissa utbildningsområden har problem med bristande kvalitet. Regeringen följer kvalitetsutvärderingarna av bl.a. lärarutbildningen noga. Sammantaget tyder dessa faktorer enligt regeringen på att det finns skillnader i verksamhetens effektivitet mellan lärosäten och utbildningsområden. Mot bakgrund av den pågående pandemin, som bl.a. innebär att universitet och högskolor under delar av 2020 kommer att bedriva utbildning huvudsakligen på distans, bedömer regeringen att det finns en risk för att genomströmningen kan påverkas. Detta kan framför allt påverka utbildningar som omfattar en stor del praktiska moment eller verksamhetsförlagd utbildning. ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Regeringen investerar i att bygga ett starkt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet. Behoven av högskoleutbildning har ökat och antalet sökande till högskolan ligger på rekordnivåer. För att stärka samhället, möta människors behov av utbildning som leder till jobb och förbättra välfärden prioriterar regeringen insatser för att främja en god tillgång till högre utbildning i hela landet och ökade möjligheter till omställning och kompetensutveckling. För regeringen är det viktigt att det finns goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet. Regeringen menar att lärosätena har ett stort ansvar för att se till att utbildningarna vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt att de förnyas, är långsiktigt hållbara och arbetsmarknadsanknutna. På är det också avgörande för konkurrenskraft att allt fler genomgår en högskoleutbildning. Regeringen redogör under rubriken för initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området (avsnitt 5.5 i propositionen). I det följande redovisas några större satsningar. För att stärka kompetensförsörjningen fortsätter utbyggnaden av högskolan. Regeringen prioriterar särskilt att bygga ut utbildningar för verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov. Regeringen föreslår även en satsning på ökade forskningsanslag till universitet och högskolor (se även avsnitt 6.5 Forsknings- och innovationspropositionen). Regeringen framför att det är viktigt att universitet och högskolor har en nära samverkan med arbetsliv och andra aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen, så att de utbildningar som ges motsvarar de behov som finns i hela landet. Regeringen föreslår en utbyggnad och förlängning av den särskilda satsningen på livslångt lärande och omställning samt en förlängning av satsningen på korta kurser som riktar sig till personer med tidigare arbetslivserfarenhet. Regeringen föreslår ytterligare medel för att skapa effektivare strukturer och ge bättre tillgång till distansutbildning . Vidare föreslår regeringen en satsning på lärcentrum, vilket kan bidra till att föra högskoleutbildning närmare människor i hela landet. Det är viktigt att det finns fler vägar till högskolan för att bredda rekryteringen. Regeringen föreslår särskilda medel för att fortsätta arbetet med att utveckla ett nationellt behörighetsprov som ger grundläggande behörighet till högskolan. Provet ska mäta kompetenser som en person kan ha tillägnat sig genom bl.a. arbetslivserfarenhet. För att fler ska kunna läsa in behörighet för att utbilda sig till ett bristyrke inom t.ex. teknik eller vård har regeringen avsatt medel för en särskild satsning på behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning –2022, vilket bl.a. innebär att fler studenter kan läsa s.k. basår. Det behövs fler kunniga och kompetenta lärare. Regeringen har inlett ett arbete med att skapa fler vägar till läraryrket. Genom kortare ämneskurser och påbyggbara kurser kan det skapas effektiva och ändamålsenliga utbildningsvägar till lärar- och förskollärarexamen. Regeringen föreslår även att yrkeslärarutbildningen byggs ut permanent, att den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) utökas ytterligare 2021–2024 och att satsningarna för att stärka möjligheterna till validering inom KPU och vidareutbildning av obehöriga lärare och förskollärare () förlängs. Regeringen har inlett en permanent utbyggnad av utbildningar med inriktning mot bristyrken, men även för att möjliggöra omställning. Inom denna utbyggnad finns förutsättningar att även utöka utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen föreslår 67 anslag inom området Universitet och högskolor om sammanlagt . Två anslag om sammanlagt ca avser utgifter för två myndigheters förvaltning: 2:1 och 2:2 Universitets- och högskolerådet. Trettio anslag om sammanlagt avser ersättning till statliga lärosäten för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Trettio anslag om sammanlagt avser ersättning till statliga lärosäten för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Fem anslag om sammanlagt avser olika statsbidrag: 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet, 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor, 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning och 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet. Regeringen föreslår ett bemyndigande för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för universitet och högskolor (avsnitt 5.7 i propositionen). I propositionen återfinns under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag och/eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslaget för Universitets- och högskolerådet, liksom under samtliga anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor, återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslag för myndigheters förvaltning Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen anger att anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Anslaget ökas för genomförande av uppdraget att utveckla ett behörighetsprov som kan ligga till grund för antagning till högskolan med 2021. respektive 2023 beräknas beloppet till för detta uppdrag. Anslaget ökas även för utveckling av en betygsdatabas till stöd för reformen om rätt till behörighetsgivande studier vid komvux med . beräknas ökningen till . För satsningen på stärkt kvalitet i distansutbildningen beräknas anslaget öka med 2021 och 2022. Anslaget minskas med 2021 för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Av samma anledning beräknas anslaget minska med 2022 och med 2023. Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen anger att de totalt 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Regeringen föreslår att anslagen anvisas totalt 25 . Anslagen minskas till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Anslagen ökas för en satsning av utbyggnader på högskolenivå enligt propositionen (avsnitt 5.7, tabell 5.11). Utbyggnaderna avser utbildningar med inriktning mot bristyrken, god tillgång till högre utbildning av hög kvalitet i hela landet, utbildning på avancerad nivå, behörighetsgivande utbildning, livslångt lärande, yrkeslärarutbildning och kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). (Se även fördelningen mellan lärosäten i sammanställningen av regeringens anslagsförslag i avsnitt 2.) Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden framgår av propositionen (avsnitt 5.7, tabell 5.10). Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen anger att trettio anslag får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Anslagen för konstnärliga högskola, , Kungl. i får användas för ersättning för konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslagen anvisas totalt 16 . Anslagen minskas till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Övriga anslag och bemyndiganden Anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . För satsningen på bristyrkesutbildningar beräknas anslaget öka med och för utbyggnad av behörighetsgivande utbildning beräknas anslaget öka med 2021 och 2022. Anslaget beräknas öka med 2021 för satsning på korta kurser och med för satsning på livslångt lärande. För att möjliggöra en satsning på fler studenter på KPU beräknas anslaget öka med 2021 och med 2022 och 2023. Anslaget beräknas öka med 2021 och 2022 för satsningen på utbildning på avancerad nivå. Anslaget beräknas även öka med 2021–2023 för satsningen på utbildning i hela landet. Inom anslaget fördelar regeringen resurser till , i , Stiftelsen , Enskilda , Akademi för Ledarskap och Teologi, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Fördelningen per lärosäte framgår av propositionen (avsnitt 5.7.63, tabell 5.191). Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning och forskning inom högskoleområdet. Anslaget får även användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 för bl.a. en förstärkning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning, de s.k. basanslagen med och med 2022 och 2023 inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Regeringen beräknar även en tillfällig ökning av basanslagen med . För att möjliggöra en fortsatt satsning på förstärkt validering inom kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) ökas anslaget med . För att fler studenter ska kunna studera inom vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () ökas anslaget med 2021–2023. Anslaget beräknas vidare ökas med 2021 och 2022 för en satsning på stärkta förutsättningar för verksamhetsförlagd utbildning i distansutbildning. Inom anslaget finansieras även satsning på studenthälsa om och för att möjliggöra att högskoleprovet kan genomföras på ett smittskyddssäkert sätt beräknas anslaget ökas med 2021. Anslaget minskas bl.a. för att öka medel för studentinflytande med 2021 och med 2022 och 2023. Anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden och för utgifter för bidrag till insatser för ökad kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. Anslaget får även användas för kapitaltillskott för finansiering av idébanksmedel efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För satsning på korta kurser för yrkesverksamma ökas anslaget med 2021. Anslaget minskas med 2021 och 2022 för finansiering av arbete med jämställdhetsintegrering i högskolan. Vidare minskas anslaget med 2021 och 2022 samt 2023 för finansiering av behörighetsprovet. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel. Idébankerna består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Anslaget 2:66 Ersättning för klinisk utbildning och forskning Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag enligt avtal mellan svenska staten och landsting om samarbete om högskoleutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till landsting enligt avtal om samarbete om högskoleutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 . Anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas för att bl.a. stärka studentinflytandet genom ökade bidrag till studentkårerna med 2021. beräknas anslaget öka med . I kommittémotion 2020/21:3332 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med .