bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Att låta bli att erlägga korrekt tull, skatt eller avgift är straffbelagt. Även vissa överträdelser av restriktioner för in- eller utförsel av varor är kriminaliserade. Det är mot den bakgrunden som även har vissa uppgifter inom området brottsbekämpning. Av 3–5 §§ instruktion framgår att ska förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor samt bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet. Till helt övervägande del handlar det om brottslighet som har samband med gränspassager, dvs. smugglingsbrott och brott som kan kopplas till sådana brott. Inregränslagen innehåller bestämmelser om befogenheter vid införsel eller utförsel över gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Lagen är endast tillämplig för vissa varor som anges i 3 §. Bland dessa kan nämnas krigsmateriel, narkotika, vapen och ammunition, barnpornografi och explosiva varor. Enligt 4 § ska den som för in en vara från ett annat EU-land till anmäla varan till , om varan bl.a. omfattas av ett förbud mot införsel eller ett villkor för införsel som inte är uppfyllt. En sådan anmälan ska göras också av den som för ut en vara från till ett annat EU-land om varan omfattas av sådana förbud eller villkor. För att kontrollera om förbuden eller villkoren iakttagits får en tulltjänsteman undersöka transportmedel, containrar, lådor och andra utrymmen där varor kan förvaras vid införsel från eller utförsel till ett annat EU-land och bagage, såsom resväskor och portföljer, handväskor och liknande som medförs av en resande vid inresa från eller utresa till ett annat EU-land (7 §). En tulltjänsteman får vidare undersöka postförsändelser, såsom paket, brev och liknande försändelser, och motsvarande försändelser som är förmedlade av kurirföretag (8 §). och är skyldiga att medverka i kontrollverksamheten enligt lagen. Ett befordringsföretag är skyldigt att göra anmälan till om det i företagets verksamhet uppkommer misstanke om att en försändelse innehåller narkotika som kan tas i beslag enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen) och att på begäran av överlämna en sådan försändelse till verket (12 §). I smugglingslagen finns ytterligare bestämmelser om befogenheter, bl.a. om kroppsvisitation och kroppsbesiktning, och även särskilda bestämmelser om förundersökning, tvångsmedel, åtal m.m. vid brott som rör införsel eller utförsel. Smugglingslagen innehåller bestämmelser om ansvar m.m. för gärningar som rör införsel till eller utförsel från landet av varor, om någon straffbestämmelse inte finns i någon annan lag. Exempelvis döms den som, i samband med införsel till landet av en vara som omfattas av ett särskilt föreskrivet förbud mot eller villkor för införsel, uppsåtligen bryter mot förbudet eller villkoret genom att underlåta att anmäla varan till tullbehandling, för smuggling till böter eller fängelse i högst (3 §). Av 21 § framgår att en tjänsteman vid eller har samma befogenhet som en polis att enligt 24 kap. 7 § första stycket gripa den som misstänks för brott enligt smugglingslagen eller t.ex. inregränslagen. Vad som föreskrivs i om befogenheter och skyldigheter i förhållande till den som gripits gäller för tjänstemannen i samma utsträckning som för en polis samt för i samma utsträckning som för . En tjänsteman vid eller har vidare i fråga om sådana brott samma befogenhet som en polis att enligt 27 kap. 4 § ta egendom i beslag. En tjänsteman vid eller eller en polis får även i andra fall än som anges i 27 kap. 4 § ta egendom i beslag, om den skäligen kan antas bli förverkad på grund av ovan nämnda brott. Dessutom kan i dessa fall också andra tvångsmedel komma i fråga, bl.a. husrannsakan och kroppsvisitation. Tullagen kompletterar en rad EU-förordningar med tullagstiftning. I 4 kap. tullagen finns allmänna principer för tullkontroll. Enligt 2 § får en tulltjänsteman, i den utsträckning andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld eller tvång för att bl.a. ta hand om icke-unionsvaror, preja fartyg och stanna transporter och undersöka bagage och post för att kontrollera varor. Våld mot person får endast användas om tulltjänstemannen möts av motstånd och det med hänsyn till ändamålet med åtgärden är försvarligt. och ska medverka i kontrollverksamhet enligt tullagen (3 §). Enligt 24 kap. 7 § andra stycket får den som har begått ett brott på vilket fängelse kan följa gripas av envar om han eller hon påträffas på bar gärning eller flyende fot. får också gripa den som är efterlyst för brott. Den gripne ska skyndsamt överlämnas till närmaste polis. Av regleringsbrevet för framgår att myndigheten ska redovisa hur arbetet stärkts för att förebygga brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. redovisar i årsredovisningen att myndigheten i arbetet mot den organiserade brottsligheten har drivit färre men betydligt mer omfattande och komplicerade ärenden. Resultatet är därför att antalet utslagna eller allvarligt skadade kriminella nätverk är något lägre än föregående år. Myndigheten uppger också att den har haft flera ärenden som resulterat i förverkande av tillgångar, främst värdet av redan såld insmugglad alkohol men även kontanter, guld och klockor (Årsredovisningen för 2019 s. 59 f.). Av årsredovisningen framgår också att , som är i officiella statistik, fattade tullåklagare 1 010 lagföringsbeslut. Det är en minskning jämfört med föregående år. och har tullåklagare fattat mellan 1 100 och drygt 1 600 lagföringsbeslut . har totalt 217 personer lagförts för grov brottslighet. Det har resulterat i 668 utdömda fängelseår vilket är högre än föregående år. Det genomsnittliga antalet fängelseår per dömd har minskat något jämfört med föregående år. Efter samverkan med flera länder i , bl.a. polismyndigheten i , fick ett ärende som visade sig bli ett av de största som har utrett . Utredningen visade en storskalig, välorganiserad narkotikaorganisation som smugglat stora mängder heroin och kokain från till . Enligt åtalet beräknas de ha hanterat över heroin och kokain till ett sammanlagt gatupris om . De personer som åtalades har haft olika roller som grossister, kurirer och . arbete har allvarligt stört detta västafrikanska narkotikanätverk. Domen i ärendet faller (årsredovisning 2019, s. 56). Vad gäller samverkan i förebyggande brottsbekämpning uppger myndigheten att inom tullkriminalprojekt samverkar företrädesvis med lokal, regional eller nationell polis samt med allmänna åklagare. Utöver detta sker samverkan i enskilda projekt och ärenden med bl.a. , och . deltar sedan starten i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. (årsredovisning 2019, s. 59 f.). redovisade också följande: överlämnades den myndighetsgemensamma lägesbilden om organiserad brottslighet. I rapporten lämnades förslag om att ge och utökade möjligheter att spara och bearbeta bokningsuppgifter i syfte att förhindra bland annat grov narkotika och vapensmuggling. Förslag lämnades också om att utreda möjligheterna för postföretagen att lämna ut information om misstänkt brottslighet till brottsbekämpande myndigheter. Dessutom deltog tillsammans med och i det myndighetsgemensamma regeringsuppdraget att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Under arbetet med uppdraget har en ny arbetsmetod prövats med myndighetsgemensamma operativa arbetsgrupper med representanter från , och (TKPgrupp) som genomfört både in och utförselkontroller utifrån respektive myndighets befogenheter. Arbetet med de gemensamma operativa grupperna kommer att fortsätta. Myndigheterna genomförde dessutom den EUgemensamma kontrollinsatsen Trident i . Syftet med insatsen var att förebygga, lagföra och samla underrättelser om organiserad tillgreppsbrottslighet och annan gränsöverskridande brottslighet i . Totalt genomfördes nästan 20 000 kontroller som resulterade i ett stort antal beslag av bland annat narkotika, dopningsmedel, farliga föremål och misstänkt stöldgods. Under Tridentinsatsen nekades 60 personer inresa i . Genom att stoppa personer som inte har rätt att resa in i landet förhindrades förmodad brottslig verksamhet. Under insatsen genomfördes även alkoholutandningsprov som ledde till misstankar om rattfylleri samt avvisningar av hundar som inte uppfyllde inresevillkoren. Insatsen visade tydliga synergieffekter av myndigheternas samarbete. Dessutom gav insatsen nya underrättelser och uppslag som kan bli användbara i myndigheternas fortsatta arbete. Det gemensamma uppdraget har bidragit till bättre förutsättningar för att bekämpa internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i och samarbetet kommer att fortsätta. medverkar operativt i samarbetet inom EU:s policycykel i kampen mot organiserad brottslighet. Den aktuella policycykeln 2018–2021 omfattar nio prioriterade områden: illegal invandring, människohandel, itbrott, syntetiska droger, narkotika (cannabis, kokain och heroin) och organiserade stöldbrott, skjutvapen, punktskatte och mervärdesskattebrott, miljöbrott samt en övergripande prioritering mot kriminella vinster och penningtvätt. deltar i arbetet mot syntetiska droger, narkotika, punktskattebrott och skjutvapen. ansvarar för det svenska deltagandet i samtliga dessa områden, förutom skjutvapen. har även deltagit som ett av 24 medlemsländer inom EU i en kontrolloperation under Europeiska byrån för bedrägeri-bekämpning () för att förbättra förmågan att upptäcka olovlig förflyttning av kontanta medel som kan vara ett led i finansiering av terrorism och penningtvätt. Kontroller genomfördes i samverkan med och på flygplatserna och utifrån ett antal riskländer. Under operationen genomfördes 140 kontroller men operationen hade också en preventiv effekt genom att visa både att myndigheter samverkar och att kontroller av kontanta medel sker. (årsredovisning , s. 60). Regeringen beslutade att ge , och i uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i (Ju2018/00991/PO). I samband med att uppdraget slutredovisades uttalade inrikesminister och finansminister följande: Slutredovisningen visar bland annat att många aktiviteter har bedrivits inom uppdraget för att förstärka det brottsförebyggande arbetet, arbetet vid yttre och inre gräns samt det brottsutredande arbetet. Bland annat har , och skapat en varaktig stärkt samverkan och hittat sätt att arbeta tillsammans som gör det samlade arbetet mer effektivt. Arbetet med uppdraget har visat att det finns mycket som myndigheterna med gemensamma ansträngningar kan göra i arbetet med att motverka den internationella, organiserade brottsligheten. Regeringen kommer också att se över hur befogenheter kan utökas (). I slutredovisningen konstaterar myndigheterna bl.a. att samarbetet med anledning av regeringsuppdraget lett till mer integrerade arbetsformer, större underrättelseutbyte och konkreta resultat som beslag och avvisningar av kriminella individer som inte har rätt att vistas i . Myndigheterna anser sammantaget att åtgärderna bidragit till bättre förutsättningar att bekämpa internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . (Slutredovisning av regeringsuppdrag om internationella brottsnätverk, , Ju2018/00991/PO, s. 4 och 45). Vad gäller utförsel av stöldgods redovisar myndigheterna att en särskild form av operativ samverkan har prövats vad gäller in- och utresekontroller vilket lett till ingripande, brottsanmälningar, beslag och avvisningar av individer som inte har rätt att vistas i landet. Myndigheterna understryker att det även förekommer att stöldgods skickas med försändelser eftersom risken för upptäckt här är låg då det i inte finns något identifieringskrav för avsändaren. och ser behov av att låta utreda möjligheten att införa ett identifieringskrav för avsändare av försändelser i vart fall när det gäller försändelser till utlandet. (Slutredovisning av regeringsuppdrag om internationella brottsnätverk, , Ju2018/00991/PO, s. 34 och 39). I frågan om utökade befogenheter för i den brottsbekämpande verksamheten gör myndigheterna bedömningen att det är en komplex fråga som har varit föremål för utredning och politiska diskussioner. betonar också att om myndigheten skulle få nya befogenheter bör sådana åtgärder begränsas till att kunna ingripa initialt med frihetsberövande och kvarhållande av godset och att för detta kommer ytterligare resurser att krävas (Slutredovisning av regeringsuppdrag om internationella brottsnätverk, , Ju2018/00991/PO, s. 35 f). De berörda myndigheterna tar även upp frågan om befogenheter att samla in s.k. PNR-uppgifter () från andra transportslag än flyg: antog ministerrådet rådsslutsatser om en utvidgning av insamlingen av så kallade PNR-uppgifter till andra transportslag än flyg. I rådsslutsatserna rekommenderade medlemsstaterna kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning rörande behovet och genomförbarheten av insamling, lagring och bearbetning av PNR-uppgifter från gränsöverskridande trafik utöver lufttrafik. Uppdragsmyndigheterna är positiva till att utvidga EU:s PNR-direktiv i det avseendet och ser fram emot kommissionens konsekvensbedömning. Vid sidan av initiativet om att utvidga PNR-direktivet har uppmärksammat behov av anpassningar i regleringen om uppgifter från transportföretag i 25 och 26 §§ polislagen. I färjetrafiken registreras bland annat uppgift om passagerares nationalitet och födelsedatum. Den typen av uppgifter krävs för att tillgodose behov av information i den brottsbekämpande verksamheten, även när det gäller färjetrafik inom Schengen. Regleringen om tillhandahållandet av uppgifter på begäran bör vidare moderniseras för att möjliggöra en enhetlig hantering av passagerarlistor med strukturerad överföring och lagring av denna information för analys vid . Även har enligt gällande bestämmelser rätt att få vissa bokningsuppgifter från andra transportslag än lufttrafik och även där finns behov av att få uppgifterna i mer strukturerat format och bättre möjlighet till lagring och behandling. Möjligheten för och att effektivisera hanteringen av denna typ av information skulle öka genom ovan nämnda initiativ, liksom möjligheten att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Detta eftersom gränsövergångarna utgör en strategiskt mycket viktig plats för och . har tagit fram en promemoria – Ändringar i smugglingslagen, får utökad förundersökningsrätt och ökade möjligheter att biträda åklagare – som överlämnats till regeringen. I promemorian föreslås att befogenheter att leda förundersökningar utvidgas till att omfatta även brott som består i bruk av narkotika, innehav av narkotika för eget bruk, innehav av dopningsmedel eller innehav av hälsofarliga varor. En förutsättning för att en sådan befogenhet ska finnas är att misstanke om ett sådant brott uppstår i samband med att ingriper mot eller utreder brott som rör införsel till eller utförsel från landet av varor men det misstänkta brottet inte kan antas ha samband med sådan brottslighet, eller i samband med att ingriper mot eller utreder rattfylleri enligt lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. Vidare föreslås att åklagare ska få anlita biträde av även vid förundersökningar om brott som består i innehav av föremål som inte får innehas utan tillstånd och som inte får föras fritt in i eller ut ur landet även då det inte finns något som tyder på att föremålet är insmugglat. En förutsättning för att anlita biträde i ett sådant fall är att det aktuella föremålet har påträffats i samband med att tulltjänstemän ingriper mot eller utreder brott som rör införsel till eller utförsel ur landet av varor eller i samband med en punktskattekontroll enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Åklagaren ska då även få uppdra åt tjänstemän vid att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet. Promemorian innehåller även ett förslag till författningsändring i smugglingslagen som innebär att det förtydligas att 2 § narkotikastrafflagen har företräde framför 12 § smugglingslagen. Ändringen får även till följd att får befogenhet att inleda förundersökning om ringa narkotikabrott när sådan befogenhet finns i fråga om narkotikabrott av normalgraden. Promemorian har remissbehandlats och en proposition är aviserad . Regeringen beslutade om en lagrådsremiss om utvidgad förundersökningsrätt för . Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . har tidigare behandlat motionsyrkanden om tullens befogenheter, (bet. 2018/19:JuU10 s. 154 f.). Utskottet anförde följande: Det är utskottets uppfattning att brottsbekämpande verksamhet och arbetet med gränsskydd är mycket viktiga. Det är angeläget att minska inflödet av olagliga varor, t.ex. vapen, till . Utskottet ser även allvarligt på den organiserade brottslighet som bl.a. innebär att stöldgods förs ut ur landet. har polisen och åklagarväsendet det huvudsakliga brottsbekämpande ansvaret för denna brottslighet. Regleringen för kontroller tar endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. kontrollarbete bidrar dock till att öka upptäcktsrisken vid t.ex. utförsel av stöldgods. Utskottet har liksom tidigare skatteutskottet uppfattningen att och har ett gott samarbete i de fall där inte själv har befogenheter att ingripa. Som framgår ovan har en rad myndigheter också samverkat på regeringens uppdrag mot den organiserade brottsligheten. Vidare beslutade regeringen att ge , och ett nytt uppdrag att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i . Utskottet noterar i sammanhanget att finansminister anförde att utökade befogenheter för för att förhindra att stöldgods förs ur landet kräver ny lagstiftning och att regeringen kommer att överväga eventuella lagstiftningsåtgärder när det ovannämnda uppdraget om att bekämpa internationella brottsnätverk har slutredovisats . Utskottet noterar även det skatteutskottet anförde i samband med behandlingen av årets budgetproposition om att borde ges ett utökat uppdrag som gäller kontroll vid utförsel och att ny lagstiftning bör antas som ger personal befogenhet att stoppa och genomsöka fordon. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det nu finns skäl till något tillkännagivande om att utöka befogenheter som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrkte även en motion om ett intensifierat samarbete mellan och andra myndigheter mot bakgrund av det arbete som pågår, bl.a. det ovan nämnda uppdraget. har , i samband med behandlingen av en rapport från , behandlat flera motioner som tar upp frågor om brottsbekämpande verksamhet och arbetet mot organiserad kriminalitet (bet. 2019/20:SkU7 s. 13 f.). Utskottet anförde att utför viktiga samhällsuppgifter och bör prioritera insatser för att göra det så enkelt och smidigt som möjligt för allmänheten och företagen att göra rätt för sig som insatser ska skydda från hot mot hälsa, miljö och säkerhet. Utskottet såg allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor, och det var enligt utskottet av största vikt att och samarbetade så långt det är möjligt i de fall där inte självt har befogenhet att ingripa. Det var också utskottets uppfattning att myndigheterna hade ett nära samarbete i dessa frågor. Utskottet konstaterade vidare att man tidigare också tillstyrkt förslag om att ska ges ett utökat uppdrag samt förstärkt myndighetens resurser, vilket ger myndigheten goda förutsättningar för att kunna öka och förbättra kontrollverksamheten. Utskottet ansåg däremot inte att det i övrigt fanns anledning att närmare kommentera hur utformar sin verksamhet, utan utgår från att på eget initiativ föreslår de regeländringar som det anser behövs för att kunna bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden. följde utskottets förslag. Utskottet konstaterar för att komma åt de professionella stöldligorna krävs det krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet. Genom att vidta åtgärder mot dem som befattar sig med stulna varor går det att även stävja stölderna. En åtgärd som därvid bör vidtas för att motarbeta de professionella stöldligorna är att kraftigt begränsa deras möjligheter att frakta ut stöldgodset ur landet. För detta krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad brottslighet. bör också få ökade befogenheter att stoppa och kvarhålla gods och personer i väntan på överlämnande till polis. Den möjlighet till kvarhållande som finns är för restriktiv. En utredning som svarar mot detta bör skyndsamt genomföras. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Övriga frågor som rör polisens verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övriga frågor som bl.a. rör falska uppgifter i polisförhör, polisens verksamhet om skyddade personuppgifter, registerkontroll och brottsofferportal Jämför reservation 50 (M, SD, KD), 51 (M, SD, KD), 52 (KD) och 53 (M, C, KD) samt särskilt yttrande 1 (L). Falska uppgifter i polisförhör I kommittémotion 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs det att det ska bli straffbart att lämna falska uppgifter i polisförhör. I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 20 och i kommittémotion 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 12 anförs det att kan vara straffritt att ljuga i polisförhör för att skydda en brottsling. Ett falskt alibi för att exempelvis skydda en gängmedlem från rättvisan medför att redan komplicerade brottsutredningar försvåras. Enligt motionärerna bör lagstiftningen därför ändras så att det blir straffbart att exempelvis lämna ett falskt alibi vid ett polisförhör. I partimotion 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 13 efterfrågas en översyn av lagstiftningen i syfte att effektivt motverka lögner i polisförhör. I kommittémotion 2019/20:553 av yrkande 31 begärs att det ska bli lättare för poliser att få skyddade uppgifter. I kommittémotion 2019:3191 av m.fl. (KD) yrkande 28 begärs att det utreds hur sekretessbestämmelserna kan utvidgas för myndighetspersonal. Motionärerna efterfrågar hur fler personer på myndigheter kan få skyddade identiteter av olika slag. De efterlyser också att frågan om anonyma handläggare på myndigheter som och inom utreds samt kräver att polisens fordon ska kunna registreras på någon annan än myndigheten. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 18 framställs ett krav på bättre säkerhetskontroller av dem som arbetar vid svenska myndigheter. I motion 2019/20:1809 av (M) begärs att lagen om belastningsregister ses över. I motion 2019/20:5 av (SD) yrkas att det ska införas krav på registrering av kontantkort till mobiltelefoner eftersom anonyma kontantkort utgör en viktig del i kriminella personers olagliga verksamhet. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 38 begärs ett skyndsamt agerande avseende en brottsofferportal för dem som utsatts för bedrägerier eller it-brott. I motion 2019/20:2103 av (S) anförs att polisens förmedling till brottsofferorganisationer kan förbättras. Falska uppgifter i polisförhör I 15 kap. finns straffbestämmelser om mened, falskt åtal och annan osann utsaga. I 15 kap. 1 § anges bl.a. att den som under laga ed lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, döms för mened till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Straffbestämmelsen omfattar t.ex. uppgifter som ett vittne, efter att ha avlagt ed, lämnar vid en huvudförhandling i ett brottmål. Mened är inte fullbordad förrän förhöret har avslutats. Först då kan straffansvar aktualiseras. Om vittnet har ljugit i inledningen av förhöret, men ändrar sig i slutet och berättar sanningen, har vittnet alltså inte begått något brott. Den som hörs av polis eller åklagare under en förundersökning i brottmål avlägger inte ed och kan därför inte straffas för mened.