bet · H801UFöU2 · 2020-12-07 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår att bifaller regeringens proposition. Därmed föreslår utskottet att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (SD, V). Proposition 2020/21:21 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Sex yrkanden i följdmotioner. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 1.Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i , punkt 1 (V) 2.Övriga frågor, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Därmed bifaller proposition 2020/21:21 och avslår motion 2020/21:3741 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3734 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. Reservation 2 (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M) och (L). Ärendet och dess beredning I proposition 2020/21:21 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i föreslår regeringen att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomföras av den globala koalitionen mot Daesh. I betänkandet behandlas även två följdmotioner och nio motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). föredrogs propositionen för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet av utrikesminister m.fl., försvarsminister m.fl. och brigadgeneral m.fl. från Försvarsmakten vid det sammansatta utskottets sammanträde. gav kabinettssekreterare m.fl., Utrikes-departementet, statssekreterare m.fl., Försvarsdepartementet, samt brigadgeneral m.fl. ytterligare information till utskottet med anledning av det amerikanska beslutet att reducera antalet amerikanska soldater i . efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bl.a. utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terrororganisationen , till vilken anslöt sig. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt stadga samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitärrätt, vidta nödvändiga åtgärder i bl.a. för att förstärka och samordna sina insatser i syfte att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bl.a. Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i proposition 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), proposition 2015/16:40 (bet. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108), proposition 2016/17:32 (bet. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:107), proposition 2016/17:127 (bet. 2016/17:UFöU4, rskr. 2016/17:309), proposition 2017/18:31 (bet. 2017/18:UFöU2, rskr. 2017/18:134), proposition 2018/19:6 (bet. 2018/19:UFöU2, rskr. 2018/19:59) och proposition 2019/20:28 (bet. 2019/20:UFöU2, rskr. 2019/20:119). I proposition 2019/20:28 föreslog regeringen att skulle medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Det svenska styrkebidraget skulle bestå av högst 70 personer på plats. Om situationen så krävde skulle det finnas möjlighet att högst tillfälligt sätta in en förstärknings- och evakueringsstyrka om ytterligare högst 150 personer. beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till fortsatt bidrag till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i (Fö2020/00912). I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh, Operation Inherent Resolve (OIR), t.o.m. . Det svenska styrkebidraget ska bestå av högst 70 personer på plats. Om situationen så kräver, ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget till insatsen kommer i huvudsak att utgöras av stabspersonal för att bemanna staber som är relevanta för insatsen och för mentorskap av de irakiska säkerhetsstyrkorna i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. kommer också att ha beredskap att vid behov kunna bidra med personal för exempelvis skydd och bevakning samt för utbildning vid koalitionens samtliga baser. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, och för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och resonerar kring det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. När det gäller tillkännagivandet om återrapportering till utrikesutskott om den militära utbildningsinsatsen i (bet. 2019/20:UFöU2, rskr. 2019/20:119) anför regeringen att den har återrapporterat återkommande och minst en gång per kvartal till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Regeringen avser att fortsätta göra så t.o.m. . Genom dessa återrapporteringar anser regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Utskottet konstaterar att regeringen enligt ovannämnda tillkännagivande om återrapportering om den militära utbildningsinsatsen i ska återrapportera till utrikesutskott, när läget så påkallar eller minst en gång per kvartal, om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen av den internationella koalitionen med Daesh rör ovannämnda frågor ska även innehållet i denna dialog återrapporteras. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet noterar att regeringen i propositionen delvis felaktigt anger att dess återrapportering om den militära utbildningsinsatsen i har skett enbart till det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Utskottet konstaterar att regeringen muntligen återrapporterade till utrikesutskottet i enlighet med det aktuella tillkännagivandet. fick del av den muntliga återrapporteringen vid ett parallellt sammanträde. Därefter beslutade utrikesutskottet att det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet tillfälligtvis skulle ta emot information om insatsen i . Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet beslutade att ta emot informationen vid ett sammanträde och vid samma sammanträde återrapporterade regeringen om den militära insatsen i till det sammansatta utskottet. Regeringen gav kompletterande information om insatsen i till det sammansatta utskottet . Regeringen har därefter återrapporterat till det sammansatta utskottet . Efter att det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet upplöstes mottog utrikesutskottet muntlig återrapportering från regeringen om insatsen. fick del av den muntliga återrapporteringen vid ett parallellt sammanträde. Utskottet finner sammantaget att det tillkännagivande som regeringen redovisar i proposition 2020/21:21 om återrapportering till utrikesutskottet är slutbehandlat. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Utskottets förslag i korthet medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs i av den globala koalitionen mot Daesh. avslår ett motionsyrkande som lagts fram i en följdmotion. Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2020/21:3741 av m.fl. (V) anförs att bör avslå proposition 2020/21:21 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella insatser. Frågan behandlades i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. behöver därför vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Utskottet bekräftar i likhet med i tidigare betänkanden (senast bet. 2019/20:UFöU2) sitt stöd till den internationella koalitionen mot Daesh och sitt stöd för att ingår i koalitionen. I den globala koalitionen ingår 77 länder, inklusive , flera andra EU-stater och länder i regionen samt fem organisationer. och ansvarar för den övergripande samordningen. Koalitionen bedriver arbete inom fem huvudsakliga områden: militära operationer och kontraterrorism, motverkande av finansiering av terrorism, utländska terroriststridande, information och motbudskap samt stabiliseringsstöd. ingår i koalitionens kärntrupp som består av drygt 30 bidragsgivare. I propositionen anges att Daesh fortfarande utgör ett reellt hot mot stabilitet och mot den globala säkerheten, trots att organisationen genom förlusten av territoriell kontroll har försvagats betydligt. rapporterades om en ökning av Daeshs aktivitet i såsom attacker mot irakiska säkerhetsstyrkor och ekonomiska mål. Ett inflöde av stridande från bedöms ha stärkt terroristorganisationens kapacitet, även om upptrappningen inte bedöms vara en återgång till tidigare kapacitet. Det övergripande målet för styrkebidrag till koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att fortsatt motverka hotet från Daesh. har även som målsättning att aktivt verka för att 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet genomförs som en del i koalitionens operationsplan. har vidare som mål att säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad i och har kunskap om praktisk tillämpning av resolution och påföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Ytterligare en målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. Utskottet välkomnar att folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och humanitärrätten, är centrala aspekter i planeringen och genomförandet av utbildningsinsatsen. Regeringen uppger vidare i propositionen att kommer att aktivt verka för att folkrätten, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, respekteras av samtliga aktörer. Respekten för den internationella humanitära rätten måste ständigt värnas. Det är centralt att det internationella samfundet bidrar till att ansvar utkrävs av individer som misstänks för brott eller kränkningar mot folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Försvarsmaktens personal i den militära utbildningsinsatsen har därmed till uppgift att bidra till att internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter respekteras i . Detta sker bl.a. genom skyldigheten att rapportera bevittnade eller misstänkta överträdelser av internationell humanitär rätt eller mänskliga rättigheter. Utskottet förutsätter i likhet med i 2019/20:UFöU2 att regeringen noga följer den delvis oförutsägbara utvecklingen i så att det finns förutsättningar för det svenska styrkebidraget att utföra sina uppgifter i enlighet med vad regeringen har angett i propositionen. Utskottet konstaterar att det sammantagna säkerhetsläget i innebär att hotbilden är hög mot den svenska styrkan och att det finns risk för att den svenska personalen utsätts för väpnat våld. I likhet med i tidigare betänkanden (senast bet. 2019/20:UFöU2) framhåller utskottet vikten av fortlöpande hot- och riskbedömningar för insatsens personal. Dessa fortlöpande hot- och riskbedömningar har en ännu större vikt när insatsen utifrån de irakiska försvarsstyrkornas behov ska kunna verka vid koalitionens samtliga baser. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen fortlöpande rapporterar till eller berörda utskott om säkerhetsläget för insatsen. Det kan uppstå situationer där den svenska insatspersonalen får svårt att lösa sina uppgifter. Det kan då bli aktuellt att sätta in en tillfällig förstärkning för att bistå. Därtill behöver det finnas en plan för att insatspersonalen ska kunna evakueras. Utskottet välkomnar regeringens beredskap att återrapportera regelbundet till berörda utskott. Enligt sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behöver situationen i analyseras löpande utifrån den osäkra och oförutsägbara utvecklingen. Det behöver finnas en beredskap för de konsekvenser som slutsatserna av denna analys kan få för det svenska bidraget. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att regeringen återrapporterar till utrikesutskottet när läget motiverar det eller minst en gång per kvartal. Återrapporteringen bör bl.a. omfatta insatsens utformning, eventuellt förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen för den internationella koalitionen bakom insatsen rör ovannämnda frågor ska även innehållet i denna dialog återrapporteras. bemyndigande till regeringen att sända en väpnad trupp till innebär ett betydande ansvar. Som utskottet har konstaterat i betänkanden visar erfarenheten att förluster av människoliv inte kan uteslutas vid fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser utomlands. Liksom tidigare vill utskottet understryka betydelsen av att insatsen har tillgång till kvalificerad sjukvård. Utskottet konstaterar att det svenska styrkebidraget kommer att uppgå till högst 70 personer på plats, medan den begärda personalramen är högst 220 personer. Personalen som ingår i det svenska styrkebidraget ska inte ha stridande uppgifter. I likhet med i betänkande 2019/20:UFöU2 förutsätter utskottet att , genom de berörda utskotten eller i kammaren, får information ifall en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser skulle behöva tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver 70 personer inte kan genomföras utan att ett nytt beslut fattas av . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Kostnaderna är beräknade utifrån beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Mot bakgrund av det som anges ovan föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2020/21:21. Utskottet föreslår vidare att motion 2020/21:3741 avslås. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande i t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som lagts fram i en följdmotion och i tre motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotionerna 2020/21:649 yrkande 1 och 2020/21:3734 av m.fl. (SD) yrkande 1 anför motionärerna att regeringen ska säkerställa att det svenska militära bidraget genom utbildningsinsatsen i riktas till (Regional Government) för att bidra i kampen mot terrorism och underlätta framtida självförsvar. I ovannämnda motioner yrkandena 2 samt i kommittémotionerna 2020/21:669 yrkande 7 och 2019/20:755 yrkande 7 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör verka för att självförsvarsgrupper för svaga grupper som yazidier och kristna inkluderas i koalitionens stödinsatser. Vidare anförs i kommittémotionerna 2020/21:649 yrkande 3 och 2020/21:3734 yrkande 3 av m.fl. (SD) att regeringen bör verka för att utöka de humanitära insatserna i konfliktområdena. I kommittémotionerna 2020/21:649 yrkande 5 och 2020/21:3734 yrkande 4 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör utreda behov och möjligheter till materiellt stöd. I kommittémotionerna 2020/21:649 yrkande 4 och 2020/21:3734 yrkande 5 av m.fl. (SD) och 2020/21:669 yrkande 6 och 2019/20:755 yrkande 6 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör stödja uppbyggnaden av området på i . deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. Målet för den militära utbildningsinsatsen är att ska fortsätta kunna stå emot Daesh samt att skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Det svenska bidraget kommer i huvudsak att bestå av stabspersonal för bemanning av staber och för mentorskap av de irakiska säkerhetsstyrkorna samt vid behov personal för exempelvis skydd och bevakning samt för utbildning vid koalitionens samtliga baser, där säkerheten så medger. Koalitionen bedriver huvudsakligen sin verksamhet inom ramen för OIR på platser i och omkring , och . Flertalet av baserna utanför planeras avvecklas , vilket innebär att insatsen blir alltmer centrerad till området omkring . Med anledning av motionsyrkandet om att det svenska bidraget till utbildningsinsatsen i ska inriktas på (Regional Government) konstaterar utskottet i likhet med i betänkande 2019/20:UFöU2 att den snabba militära och politiska utvecklingen i ställer höga krav på flexibilitet i fråga om det svenska bidragets uppgift och geografiska placering. Enligt propositionen är i kontinuerlig dialog med koalitionens medlemmar om situationen i landet och utvecklingen vad avser den regionala kontexten. Utgångspunkten är att använda det svenska bidragets kompetens på bästa sätt utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna och i relation till andra internationella utbildningsbidrag. Utifrån ovanstående resonemang instämmer utskottet i regeringens bedömning att det svenska bidraget bör kunna verka vid koalitionens samtliga baser, när säkerheten så medger. Regeringen konstaterar i propositionen att det för att långsiktigt bekämpa terroristgruppen och förebygga uppkomsten av andra liknande rörelser krävs att grundorsakerna till konflikten hanteras. Insatser för att förbättra fördelningen av resurser mellan etniska och religiösa grupper är av särskild vikt. Daeshs framväxt är i grunden ett symptom på ett djupt och utbrett politiskt missnöje med landets styre. Utskottet konstaterar att det är en central uppgift för en demokrati att skydda minoriteter och att det är av stor vikt att få en långsiktigt hållbar fredlig lösning för minoriteter. När det gäller motionsyrkandena som fokuserar på materiellt och humanitärt stöd till respektive återuppbyggnad av Nineveslätten kan utskottet konstatera att behovet av återuppbyggnadsinsatser och humanitärt stöd är stora. Runt 4,1 miljoner irakier är i behov av humanitär hjälp. Cirka 1,4 miljoner internflyktingar har ännu inte kunnat återvända hem på grund av säkerhetsläget och avsaknaden av fungerande samhällstjänster. Utskottet vill framhålla breda engagemang i . Det svenska militära bidraget är en del av ett omfattande svenskt stöd för att främja ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt . beslutade om en femårig strategi för utvecklingssamarbetet med . Det finansiella stödet kommer att uppgå till . En betydande del av stödet går till insatser för återuppbyggnad och stabilisering efter konflikten med Daesh. har bidragit med till . Denna fond finansierar återuppbyggnad av infrastruktur såsom skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten och elnät. Utöver utvecklingssamarbetet har ett omfattande humanitärt stöd till som uppgår till ca . ger också ett omfattande kärnstöd till FN-systemet som har en bred närvaro i . Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2019/20:755 yrkandena 6–7, 2020/21:649 yrkandena 1–5, 2020/21:669 yrkandena 6–7 och 2020/21:3734 yrkandena 1–5. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2020/21:21. 2020/21:3741 av m.fl. (V) och avslår proposition 2020/21:21. bör avslå regeringens proposition 2020/21 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Övriga frågor, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:755 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2020/21:669 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3734 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. De svenska utbildningsinsatserna i har dels inneburit en ökad möjlighet för humanitärt stöd till civila i landet, dels en ökad möjlighet till självförsvar gentemot terrorister. Vi anser att de svenskar som tjänstgjort i landet förtjänar ett stort tack för sina insatser. Även om Islamiska staten (IS) har slagits tillbaka, utgör IS fortfarande ett hot mot stabilitet. Det finns därmed skäl till att bidra med utbildning till peshmergastyrkor. Regional Government (KRG) i utmärker sig genom en förhållandevis god demokratisk och ekonomisk utveckling och som en av de främsta och mest effektiva krafterna mot IS. Den irakiska regeringen har tidigare angripit och intagit tidigare KRG-kontrollerade områden. I dessa anfall har man använt sig av amerikanska stridsvagnar och materiel som den irakiska militären har fått för att bekämpa IS.