bet · H701SfU19 · 2020-04-03 00:00:00 — I motion 2019/20:1275 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ändra beräkningsmetoden för pensioner till ett prisindex som stämmer bättre överens med den konsumtion som är aktuell för de pensionärer som enbart har garantipension. Enligt motionären är dagligvaror, hyra m.m. de vanligaste utgiftsposterna för en pensionär med enbart garantipension. Inköp av bl.a. bilar, vitvaror, hemelektronik väljs bort. Eftersom den senare kategorin konsumtionsvaror ofta har en betydligt lägre prisutveckling än dagligvaror sänks konsumentprisindex till en lägre nivå än vad som motsvarar många pensionärers aktuella konsumtion. I motion 2019/20:855 begär (SD) ett tillkännagivande om att höja gränsen för tillgångar vid förmögenhetsprövningen gällande bostadstillägg för pensionärer. Med hänsyn till den berättigade oro som många har över låga ersättningsnivåer i pensionssystemet är en ekonomisk buffert motsvarande en genomsnittlig årslön nödvändig. Motionären anser därför att fribeloppet bör höjas från till för ensamstående och från till för sammanboende. I kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att se över grunderna för beräkning av försäkringstiden för garantipensioner för utlandsfödda. Motionärerna anför att en flykting som kommer till som 60-åring utifrån gällande regelverk kan tillgodoräkna sig full garantipension. Enligt motionärerna är detta inte rimligt. I kommittémotion 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om inkomstindexering av garantipensionen. Motionärerna anför att förvärvsarbetande har fått en real inkomstökning sedan pensionssystemet infördes. Motsvarande siffra för pensionärer med garantipension är . Enligt motionärerna bör garantipensionen inkomstindexeras så att pensionärer med garantipension inte ytterligare halkar efter den övriga befolkningen. I yrkande 8, som avser bostadstillägg, begärs ett tillkännagivande om ytterligare harmonisering så att även garantipension, änkepension, etableringsersättning och studiemedel beaktas i beräkningen av reduceringsinkomsten. Motionärerna anser att även dessa inkomster bör omfattas av harmoniseringen och alltså beaktas . Enligt motionärerna är det svårt att se att en sådan ändring skulle ha någon större inverkan på incitamenten att arbeta. I motion 2019/20:1203 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen vid en kommande översyn bör beakta att pensionsnivån påverkas av civilstånd eller samlevnadsform. Motionärerna anger att regelverket innebär att vissa pensionärer som gifter sig eller blir sambor får lägre pensioner. Det är djupt orättvist att just pensionärer får sänkt inkomst för att de gifter sig eller flyttar ihop. trädde en lagändring i kraft som bl.a. innebar att nivån på garantipensionen och bostadskostnadstaket i bostadstillägget för pensionärer höjdes. Förslagen gynnar kvinnor, oftast äldre och ensamstående, som i störst utsträckning tar del av grundskyddets olika delar. Huvudprincipen i det allmänna pensionssystemet är att pensionen grundar sig på individens förvärvsinkomster under hela livet, den s.k. livsinkomstprincipen. Grundskyddet för pensionärer är ett avsteg från den principen. Grundskyddet är nödvändigt för att även äldre som inte har haft möjlighet att tjäna in en tillräcklig egen pension ska få en rimlig ekonomisk standard. För att kunna behålla drivkrafterna till arbete och pensionssystemets legitimitet bör det emellertid alltid löna sig att ha arbetat. Pensionen för den som har arbetat ett helt arbetsliv bör därför vara högre än nivån för grundskyddet, dvs. det s.k. respektavståndet ska upprätthållas. Utskottet anser att den höjning som genomförts innebär ett tillräckligt skydd mot ekonomisk utsatthet som det värnar pensionssystemets livsinkomstprincip. Eftersom garantipensionen syftar till att täcka grundläggande konsumtionskostnader är det enligt utskottet logiskt att nivån är kopplad till prisindex och på så sätt garanterar köpkraften. Inkomstindex kan sjunka eller realt minska. I sådana perioder innebär prisindexering en värdesäkring av garantipensionen. Garantipensionen är föremål för utredning, den s.k. . lämnade den särskilde utredaren ett delbetänkande (SOU 2019:53). Huvuddragen i de förslag som presenteras i betänkandet är att garantipensionen ska ersättas av en ny förmån kallad grundpension. Grundpensionen ska tjänas in av den försäkrade och beräknas utifrån den tid som personen har arbetat eller varit bosatt i . Den nya förmånens belopp ska motsvara garantipensionens nuvarande nivå och avtrappas mot den inkomstgrundade allmänna pensionen. I ett tilläggsdirektiv uppdrog regeringen åt att bl.a. överväga att avskaffa eller förändra den särregel som gör det möjligt för vissa försäkrade att tillgodoräkna sig bosättningstid i tidigare hemland vid beräkning av garantipension (dir. 2019:75). Slutbetänkandet ska lämnas . Såvitt avser bostadstillägg till pensionärer anser utskottet inte att det finns skäl för att vid inkomstprövningen undanta ytterligare förmögenhet från beräkningsunderlaget. Vidare har utskottet tidigare framhållit att en utformning av bostadstillägget där hänsyn tas till om inkomsterna härrör från eget arbete eller inte är av central betydelse. Det är därför inte motiverat att behandla alla inkomster på samma sätt. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte något skäl för att göra ett tillkännagivande om ytterligare höjning, utredning eller översyn av garantipensionen eller bostadstillägget. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:1079 (M), 2019/20:1275 (M), 2019/20:1820 (M), 2019/20:855 (SD), 2019/20:3250 (C) yrkande 23, 2019/20:587 (V) yrkandena 6 och 8 samt 2019/20:1203 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behovet av omställningspension för personer som fyllt . Efterlevandepension kan lämnas i form av barnpension, omställningspension och änkepension. Omställningspension regleras bl.a. i 80 kap. SFB. En efterlevande make, som stadigvarande sammanbodde med sin make vid dennes död, har rätt till allmän omställningspension om denne var försäkrad för sådan förmån enligt 4 och 6 kap. SFB och den efterlevande vid dödsfallet stadigvarande sammanbodde med barn , som stod under vårdnad av makarna eller en av dem, eller oavbrutet hade sammanbott med maken av fram till dödsfallet (80 kap. 3 § SFB). Omställningspension lämnas från tidpunkten för dödsfallet (80 kap. 5 § SFB). Under vissa förutsättningar kan förlängd omställningspension beviljas (80 kap. 6 och 7 §§ SFB). Omställningspension lämnas dock längst t.o.m. månaden före den då den efterlevande fyller (77 kap. 18 § SFB). I motion 2019/20:3039 begär Serkan Köse (S) ett tillkännagivande om behovet av omställningspension vid dödsfall. Motionären framhåller att omställningspension inte utgår om den efterlevande har fyllt . Motionären anser att efterlevande oavsett ålder behöver för att ställa om ekonomin. Enligt motionären bör det ses över om regelverket uppfyller detta syfte. I regleringsbrevet fick i uppdrag att göra en jämförande analys av efterlevandeskyddet före och efter och utreda om avvägningen av de skilda förutsättningarna som alltjämt gäller är rimlig. har återrapporterat uppdraget till regeringen. I rapporten av efterlevandeskyddet dras slutsatsen att lagstiftaren antingen bör avskaffa 65-årsgränsen och ge omställningspension till alla oavsett ålder, alternativt ska staten inte ge omställningspension till någon efterlevande som inte har barn . Myndighetens slutsatser kommer att analyseras vidare inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att göra något tillkännagivande till regeringen om åldersgränsen för omställningspension. Därmed avstyrks motion 2019/20:3039 (S). Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:450 av (S), 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:1076 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1695 av (SD), 2019/20:1722 av (M), 2019/20:2582 av (M), 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Ingen ska behöva arbeta långt över pensionsåldern endast för att övergången mellan lön och pension annars skulle bli ekonomiskt förödande. Att arbeta efter pensionsåldern måste vara frivilligt och inte avhängigt enbart ekonomiska faktorer. Den nya riktåldern tar inte hänsyn till att det inte finns en enda gemensam pensionsålder som lämpar sig för alla individer och alla yrkesgrupper. De som är utslitna som ett resultat av ett långt och krävande yrkesliv ska inte tvingas att stanna på arbetsmarknaden mot sin vilja. De som däremot känner sig kapabla och vill fortsätta sitt yrkesverksamma liv ska erbjudas incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden, exempelvis genom rätten att gå ned i arbetstid samt genom införandet av ett särskilt jobbskatteavdrag för äldre som frivilligt stannar kvar på arbetsmarknaden. Reformen om att införa en ny och högre riktålder för pension bör därför rivas upp. Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16, 2019/20:1722 av (M) och 2019/20:450 av (S), 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1076 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1695 av (SD), 2019/20:2582 av (M), 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8 samt 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15. En ojämställd arbetsmarknad bidrar kraftigt till ojämställda pensioner. För att uppnå jämställda pensioner behöver både arbetslivet och familjelivet bli jämställt. Under småbarnsåren, då den obetalda arbetsbelastningen är extra ojämn, bör därför pensionsrätter delas rakt av mellan föräldrarna. Var och en ska få välja själv, men för att kunna göra ett bra val behövs tillgång till information om hur föräldraledighet, deltidsarbete och pensionssparande påverkar den framtida ekonomin. bör, i samverkan med berörda parter – t.ex. mödravård, , , skolan och banker – ges ett informationsuppdrag om livsinkomstprincipen som riktar sig till föräldrar. I uppdraget ska även det privata pensionssparandets roll för egenföretagare inkluderas. Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 1–5 och 2019/20:450 av (S), 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1076 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1695 av (SD), 2019/20:1722 av (M), 2019/20:2582 av (M), 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Pensionssystemet måste vara utformat så att det går att känna trygghet i att pensionen kommer att gå att leva på. Det nuvarande systemet är ”stabilt”, men oförutsägbart och otryggt. Systemet förstärker ojämlikheten som finns på arbetsmarknaden eftersom det bygger på livsinkomstprincipen. De som kan jobba längre – alltså högre tjänstemän och akademiker – premieras medan de som haft avbrott från arbetet i form av sjukskrivning och arbetslöshet eller går i pension tidigare – t.ex. LO-grupper – får en lägre pension. Vidare måste pensionssystemet åtgärda problemet att skillnaden i medellivslängd skapar en situation där lågutbildade, som ofta har lägre medellivslängd, får sänkta pensioner när medellivslängden ökar. När det nuvarande systemet infördes gjordes bedömningen att i yrkeslivet skulle motsvara nivån i det gamla pensionssystemet. stämmer inte detta; även efter ett långt yrkesliv kan det för många vara omöjligt att uppnå en pension som är högre än garantipensionen. Det nuvarande pensionssystemet saknar demokratisk legitimitet. Lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. En parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämställt och jämlikt pensionssystem bör tillsättas. Skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner är stor, och en av de viktigaste orsakerna är att kvinnor tar ett större ansvar för barn och hem, med högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet, sämre karriärmöjligheter och större andel deltidsarbete som följd. Det leder till inkomstbortfall. Löneskillnader i sig är också en orsak. Utvecklingen mot jämställda löner går långsamt; i nuvarande takt skulle pensionerna bli jämställda först . Vidare bidrar också faktumet att kvinnor ofta lever än sina manliga partner till att de får en sämre ekonomi som ensamstående pensionärer än vad manliga pensionärer får, vilka i större utsträckning lever tillsammans med en partner. Inkomstbortfall är även i princip omöjligt att ta igen för den som inte vistats i för att kvalificera sig för full pension, trots att personen har arbetat . Det finns ett behov av att reformera pensionssystemet i grunden. finns det delar av dagens system som kan och bör reformeras mer skyndsamt. Bland annat bör avgiften till premiepensionssystemet, på , tillföras inkomstpensionssystemet. Med en sådan ändring hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. Det är också orimligt att ge finansiella institut tillgång till miljarder kronor som de kan ta ut vinst från i sin förvaltning. Ett ”robust” system är en klen tröst för dem som inte kan leva på sin pension och som även får räkna med sänkta pensioner under dåliga år. Huvudorsaken till att pensionssystemet ger låga pensioner är att pensionssystemet är underfinansierat, inte att pensionsåldern är för låg. En höjning av pensionsinbetalningarna bör göras retroaktivt så att pensionsrätterna för dagens pensionärer räknas upp på samma sätt som för de som förvärvsarbetar . De fördelningspolitiska konsekvenserna av en sådan höjning bör utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas. Pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. Det bör även utredas hur systemet med en inbyggd broms kan avskaffas. Vid lanseringen av det nuvarande systemet försäkrades att den automatiska balanseringen endast skulle slå till i extremfall, men har den aktiverats . Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8 samt 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:450 av (S), 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1076 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1695 av (SD), 2019/20:1722 av (M), 2019/20:2582 av (M) och 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får inte och kan inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, att se äldre som en resurs och ett väl fungerande samspel mellan generationer är lika viktiga beståndsdelar. Det offentligas insatser måste utformas så att de medverkar till detta. Det är naturligt att pensionsåldern justeras upp när medellivslängden ökar. För de som är eller äldre och fortsätter att arbeta bör ytterligare skattelättnader införas för att stärka incitamenten och möjligheterna att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Det finns vidare anledning att se över vad som kan göras för att tidigarelägga inträdet på arbetsmarknaden, genom bl.a. en s.k. examensbonus. Alltför få känner till möjligheten till överföring av premiepension mellan gifta och registrerade partner. Det bör fortsättningsvis vara möjligt att överföra hela sin premiepension, men starka jämställdhetsskäl talar för att grundregeln ska vara att den intjänade premiepensionen automatiskt delas lika mellan makar eller registrerade partner med gemensamma barn som inte fyllt tolv. Den som vill frångå regeln får i stället aktivt begära det. Det bör även utredas om samma förutsättningar kan gälla sammanboende med gemensamma barn. För att uppmuntra överföring bör det avdrag som görs vid överföring av premiepension slopas. Garantipension och bostadstillägg, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 8, 2019/20:855 av (SD), 2019/20:1079 av (M), 2019/20:1203 av och (båda S), 2019/20:1275 av (M) och 2019/20:1820 av (M). För den som har beviljats uppehållstillstånd som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, alternativt beviljats statusförklaring enligt 4 kap. 3 c § utlänningslagen eller motsvarande förklaring enligt äldre bestämmelser, kan som försäkringstid för garantipension även räknas tid under vilken han eller hon har varit bosatt i sitt tidigare hemland fr.o.m. det kalenderår då han eller hon fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Det innebär att en person som kommer som flykting till som 60-åring kan tillgodoräkna sig full garantipension. Detta är inte rimligt. Beräkningsgrunderna för utrikesföddas pensioner bör ses över. Garantipension och bostadstillägg, punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 8 samt 2019/20:855 av (SD), 2019/20:1079 av (M), 2019/20:1203 av och (båda S), 2019/20:1275 av (M), 2019/20:1820 av (M) och 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 23. Garantipensionen måste hålla jämna steg med övriga pensioner och den allmänna löneutvecklingen för att de som har garantipension inte ytterligare ska halka efter den övriga befolkningen ekonomiskt. Garantipensionen behöver därför inkomstindexeras. Även garantipension, änkepension, etableringsersättning och studiemedel bör beaktas vid beräkningen av reduceringsinkomsten i bostadstillägget för pensionärer. En sådan ytterligare harmonisering skulle inte få någon större inverkan på incitamenten att arbeta. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:450 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om information till nyblivna pensionärer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:587 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda inbetalningar till pensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner tas i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om inkomstindexering av garantipensionen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ytterligare harmonisering så att även garantipension, änkepension, etableringsersättning och studiemedel beaktas i beräkningen av reduceringsinkomsten och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:629 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riva upp reformen om ny och högre riktålder för pension och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:855 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja gränsen för tillgångar vid förmögenhetsprövningen gällande bostadstillägg för pensionärer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1076 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i pensionssystemet måste löna sig i högre grad att ha arbetat och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att tillsätta en extern utredning som utvärderar pensionsreformen i sin helhet, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1079 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utreda en förändring av reglerna för förmögenhet i bostadstillägget till pensionärer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1203 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid en kommande översyn bör beakta att pensionsnivån påverkas av civilstånd eller samlevnadsform och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1275 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ändra beräkningsmetoden för pensioner till ett prisindex som stämmer bättre överens med den konsumtion som är aktuell för de pensionärer som enbart har garantipension, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1695 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att risksäkra AP7 Såfa och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1722 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om delade pensionspoäng och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1820 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningslöst utreda huruvida bostadstillägget till pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2582 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av mer flexibilitet och förbättrad information vid val av tjänstepensionsuttag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2990 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar som har barn som inte fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3039 av Serkan Köse (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av omställningspensionen vid dödsfall och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3105 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar med gemensamma barn som inte har fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension och tillkännager detta för regeringen.