bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Att företag vill vara tjänstvilliga tror jag är ganska vanligt förekommande. Vi har varit oerhört transparenta i detta. Jag kan inte svara för hur någon annan har svarat på ett sms från någon. När det gäller frågan om det har förekommit bilaterala möten med företrädare för andra industrier kan jag säga att det såvitt jag vet inte har det. Men som jag sa har vi en ständig dialog med stora delar av det svenska näringslivet. Det sker möten när man är på studiebesök och på konferenser och i alla möjliga sammanhang i och med att vi är inne i en stor omställning av svensk industri. Finns det mer detaljerade frågor om detta får utskottet gärna komma med dem, så svarar vi så tydligt och klart som vi bara kan. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, statsrådet! Statsrådet sa att det är ett stort avstånd mellan regeringen och Preem. Mejlen ger ju inte riktigt den bilden. Men möjligen finns det ett stort avstånd inom regeringen, och det skulle jag vilja fråga statsrådet om. Detta ärende som tagits över från överdomstolen är inget som en enskild minister beslutar över, utan det är regeringen kollektivt. Hur har statsministern varit informerad om gången i processen och dialogen med Preem, som vi har fått den relaterad genom de här kontakterna? : Jag får börja med att korrigera det citat som ledamoten tillskrev mig. Jag sa inte att det är ett stort avstånd mellan oss och Preem, jag sa att det är ett stort avstånd mellan regeringen och de myndigheter som fördelar medel i Industriklivet och den myndighet som ännu inte är utsedd och som kommer att fördela gröna kreditgarantier. Självklart finns det ett stort avstånd mellan regeringen och enskilda näringsintressen. Så ska det också vara. Men vi är också gynnade av ett samarbete där vi identifierar hur vi ska kunna göra omställningen bort från det som skapar växthusgasutsläpp till något som är hållbart – en omställning som helt enkelt är bra för svensk ekonomi och för arbetstillfällen. Det är hela den processen som vi arbetar med inom ramen för Fossilfritt . När det gäller hur övriga regeringen är informerad finns det ju vanliga beredningsrutiner i . De har följts i det här fallet också. (L): Fru ordförande! Tack, statsrådet! Från KU har vi som rutin när vi skickar ut skriftliga frågor att fråga: Vilka övriga kommentarer eller upplysningar föranleder denna promemoria? Jag är väl lite inne på den linjen . Detta var ju första gången som ett ärende med denna karaktär hanterades på detta vis. Finns det någon enkel lärdom att dra av detta när det gäller att hantera ärenden på detta sätt? Kan man göra det på ett bättre vis, enligt statsrådet? : Som jag också har sagt i interpellationsdebatter hade det förstås varit önskvärt att få en underrättelse i ett tidigare skede, men tillkom det omständigheter enligt som gjorde att man kom in med underrättelsen . Det är väl en lärdom att dra. (MP): Ordförande! Med omfattande skriftligt material som kompletterats med dagens frågor och svar har jag den information jag behöver för att gå vidare i granskningen, tack! (M): Jag vill bara säkerställa att jag uppfattat rätt. Jag noterade tidigare en skillnad när statsrådet svarade på en fråga av min kollega angående de uttalanden som har gjorts i en ip-debatt och i Ekots Utifrån underlaget har jag uppfattat det som att uttalandet i Ekot inte var av generell karaktär men att det likväl gjordes i egenskap som språkrör men att det som sas i ip-debatten var av generell karaktär. Stämmer det, eller anser statsrådet att båda dessa uttalanden har varit generella? : Självklart är båda uttalanden av generell karaktär. Jag anser inte i någon kapacitet att man ska frångå rättslig prövning. (M): Fru ordförande! Tack, statsrådet! När man ikläder sig rollen som ytterligare instans i kedjan av en rättslig prövning, som statsrådet själv har beskrivit, ställer det stora krav på legitimitet när man sedan ska kunna komma fram till ett beslut. Därför gäller de regler som finns angående jäv och vikten av att legitimiteten upprätthålls inte bara själva beslutet utan även beredningsprocessen. har en ganska fast praxis att fästa stor vikt vid intryck, alltså appearances, som de uttrycker det, när det gäller just hur man ska vidmakthålla legitimiteten och undanröja alla risker för att ett beslut uppfattas som illegitimt eller jävigt. Allmänhetens uppfattning tillmäts alltså väldigt stor betydelse av i det sammanhanget. Hur ser statsrådet på sina uttalanden i ljust av detta? Jag undrar alltså vilket intryck det ger allmänheten att man i anslutning till en tillståndsprövning säger sådant som att fossila investeringar inte är hållbara eller, som i pressmeddelandet från , där man redogör för regeringens beslut att överta prövningen av ärendet, att klimatlagen uttryckligen nämns och statsrådet själv citeras och säger att det handlar om att regeringen måste ha ett handlingsutrymme att nå beslutade klimatmål. Går detta att tolka på något annat sätt än att det är klimatlagen och inte som har legat till grund för regeringens beslut? Och vad får det för konsekvenser för uppfattningen om regeringens saklighet i detta när statsrådet nu säger att det inte är klimatlagen utan endast som ska ligga till grund för prövningen? : Det är självklart och tydligt att det är som ligger till grund för tillåtlighetsprövningen. Däremot har vi en ny kontext i och med att vi har ett klimatpolitiskt ramverk som är beslutat av och som sätter prövningen mot i en ny inramning. Klimatpåverkans betydelse för tillåtlighetsfrågan är det som hade varit viktigt för regeringen att pröva. Det är väl också en principiell fråga – för att svara på fråga – som regeringen hade kunnat pröva men som vi alltså inte har prövat. Jag kan tryggt säga att vid alla de möten och de internationella sammanhang där jag företräder kan jag inte påminna mig att någon klimatminister någonsin har yttrat att stora investeringar i fossilt är hållbart för framtiden. Här talar vi om omställning och om att vi behöver investera i det som är förnybart och i grön teknik som leder bort från det fossila. Det samtalet och den diskussionen förs över hela världen just . I den kontexten har jag gjort de uttalanden som jag har gjort. Detta är kanske inte så konstigt när vi som regering ända har haft som uttalat mål att ska bli ett fossilfritt välfärdsland. (SD): Fru ordförande! Tack, ministern! Jag har en mycket kort I ett Twitterinlägg skrev ministern: ”Preem drar tillbaka ansökan om utbyggnaden av raffinaderiet i . Starka skäl enligt Preem är regeringens beslut om en mer ambitiös reduktionsplikt i .” Min korta fråga är: Hur fick du uppfattningen att detta var ett av de starka skälen till att de drog tillbaka ansökan? : Som jag sa inledningsvis framgick detta av Preems eget pressmeddelande, som de lät publicera som jag twittrade om detta. Ordföranden: för det! Tiden har gått. Jag tänker att vi nu avrundar utfrågningen. Då vill jag tacka miljö- och klimatminister för att hon kom till KU och svarade på våra frågor. Vi ajournerar härmed sammanträdet. Bilaga B7 F.d. arbetsmarknadsminister Granskningsärende 16 Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen (se avsnitt 4.2) Ordföranden: Jag förklarar sammanträdet öppnat. Jag vill börja med att hälsa alla välkomna hit och hälsa före detta arbetsmarknadsminister särskilt välkommen till för att svara på utskottets frågor. Detta är en direktsänd utfrågning och ett öppet sammanträde. På grund av de restriktioner som finns i och har vi alltså med oss på länk. Innan vi sätter igång ska jag ge lite praktisk information om hur utfrågningen kommer att gå till. När utfrågningen börjar kommer jag att ge den utfrågade möjlighet att göra en kortare inledning. Därefter får ledamöterna ställa frågor. Det anmälande partiet får inleda. I detta fall är det . Därefter får partierna i storleksordning ställa frågor. Som jag brukar säga ber jag er respektera den totala tidsåtgången. Vi går då in på det som är punkt 1 på vår lista, Granskning av regeringen. Det är offentlig utfrågning av före detta arbetsmarknadsminister . Ärendet gäller regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. På KU-språk heter detta ärende G16. Återigen hälsar jag via länk varmt välkommen. : God morgon! Tack så mycket för att ni låter mig svara på frågorna via länk. har ett smittoläge som är ungefär 1 högre än . Men regelverket är sådant att om man gör en icke tjänsteresa till sätts man i 14 dagars total karantän när man kommer tillbaka. Jag är därför väldigt tacksam att jag får svara på frågorna på detta sätt. Som före detta statsråd har jag inte tillgång till något stöd från . Men jag har läst de handlingar som jag har fått från . Jag vill börja med att säga att det är några saker som jag skulle vilja korrigera i dessa uppgifter. Det möte som inte finns upptaget i listan är att jag hade ett samtal med generaldirektören och att jag träffade och medverkade på Arbetsförmedlingens styrelses möte. Det möte som finns upptaget med generaldirektören har jag inget minne av. Jag tror att det mötet var inställt. Jag tror att det är en felaktig uppgift att vi skulle ha haft ett möte detta datum. I detta ärende av utskottets granskning av regeringens styrning av Arbetsförmedlingen har ni förstås redan fått svar på många frågor från . Men jag tänkte bara säga några ord inledningsvis om det politiska innehållet i regeringens styrning av Arbetsförmedlingen under denna Det är först tiden från till , då vivar expeditionsministär, och sedan från till då jag avgår som arbetsmarknadsminister. Man kan säga att det var tre saker som påverkade och var viktigt innehåll i styrningen . Först är det en minimal styrning. Det resulterade till exempel i att vi inte fick skriva in mål i regeringsbrevet. Vi hade dialog med myndigheten men, får man säga, med ett mycket begränsat innehåll i dialogen . Men från det att jag återtillträder som arbetsmarknadsminister och får det fulla ansvaret är det tre saker som är viktiga i styrningen. Det första är att den budget som beslutade om innebar stora nedskärningar i förhållande till budgeten från den tidigare regeringens, eller expeditionsministärregeringens, föreslagna budget. Det var minskningar med ungefär 900 miljoner på förvaltningsanslaget och 2,7 miljarder på programanslaget. För att myndigheten skulle klara att åstadkomma en sådan stor minskning på förvaltningsanslaget med så kort framförhållning var myndighetens beslut att man var tvungen att göra ganska stora varsel, på 4 500 personer. Hela den här frågan om budgeten var naturligtvis en viktig fråga i styrningen. Man kan säga att Arbetsförmedlingen är en myndighet som är van att skala upp och att skala ned. Det var redan planerat att man skulle skala ned eftersom det kom färre nyanlända, och det påverkar Arbetsförmedlingens behov av personal. Så det är inte en ny sak. Arbetsförmedlingen hade också tidigare ökat sin personalstyrka ganska kraftigt. Så det är en myndighet som är van att skala upp och ned. Men det budgetbeslut som kom och som skulle gälla redan kommande år gjorde att det blev ett väldigt svårt läge för Arbetsförmedlingen och att man fick sätta igång snabbt med varsel och förhandlingar om uppsägningar. Jag tycker att Arbetsförmedlingen skötte det väl. Det andra området som var föremål för styrningen och viktigt var kontorsnäten. Om beslutet att minska personalstyrkan var nödvändigt att ta snabbt för att få full effekt och hålla budgeten var det inte alls lika bråttom med beslut om kontorsnäten. De flesta kontor sitter fast i ganska långa kontrakt, och det är också nödvändigt att upprätthålla arbetsmarknadspolitiska insatser i hela landet. Där var myndigheten ganska snabbt ute och signalerade att man ville lägga ned väldigt många kontor och tog beslut om det innan man hade konsulterat regeringen. Det var en fråga för styrningen också och som var viktig. Jag kan svara på mer frågor om det om det behövs. Det tredje var att det i januariavtalet står att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Den som har gott minne minns att det är exakt samma formulering som använde i regeringsförklaringen när han blev statsminister första gången och jag blev arbetsmarknadsminister. Så att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden är alltså inte egentligen något jättenytt. Men det är klart att innehållet i detta var också nytt. Det var en period, får man säga, där det fanns en stor efterfrågan på att veta exakt vad detta skulle innebära. Och för mig som ansvarigt statsråd var det viktigt att inte förhastat svara på frågor utan att vara säker på att svaren håller . Det innebar att i den informella dialogen – samtalen med myndigheten – var detta en viktig fråga. Men det var också viktigt att bereda besluten ordentligt så att de också skulle hålla och inte ge felaktiga besked om detta. Jag tror att jag stannar där. Jag ser fram emot era frågor, och jag hoppas förstås att jag ska kunna hjälpa utskottet att få all den kunskap som utskottet behöver för sin granskning. Ordföranden: Då går ordet till anmälande parti. (V): Fru ordförande! Tack, före detta arbetsmarknadsministern, för att du är här och svarar på våra frågor, om än via länk. Precis som före detta arbetsmarknadsministern sa är hon inte kvar på departementet, och det har också försvårat för oss att få svar på våra skriftliga frågor. Därför är det väldigt bra att vi kan ställa dem muntligt. Jag tänker uppehålla mig vid perioden runt det som före detta ministern pratade om, det vill säga nedläggningen av kontor, minskad personal och myndighetens och departementets agerande. Jag uppfattade det som att ni sa att myndigheten tog beslut om att lägga ned kontor utan att konsultera regeringen. Enligt de underlag som vi har fått har det varit möten mellan företrädare för departementet och Arbetsförmedlingen runt budgetförändringarna . Men framför allt har man tagit upp behovet av att stänga ned kontor på grund av förändringen i budgeten. Och det har varit flera möten. Man har haft möten och så. Vi har inte kunnat få några svar på vad departementet har svarat myndigheten på detta. Vi vet vad myndigheten har lyft för frågor. Men vad har departementet egentligen svarat och sagt? Jag uppfattar det ändå som att om man informerar regeringen om att man måste lägga ned kontor kanske man förväntar sig något svar. Var det tydligt vad jag frågade? Jag skulle vilja veta vad departementet svarade helt enkelt, om före detta ministern kommer ihåg. : Tack så mycket för frågan. Jag kommer i alla fall ihåg vad jag själv har svarat, för vi har haft den här dialogen. I det inledande, när myndigheten säger att man också vill förändra kontorsnätet, är det inte en ny fråga. Det har varit uppe också tidigare i dialog med myndigheten . Bakgrunden har varit digitaliseringen, att fler av Arbetsförmedlingens arbetssökande och arbetsgivare hellre har kontakt digitalt med myndigheten. Det tycker jag är bra. Det bejakar jag. Och det är klart att man då måste anställa fler personer som jobbar med de digitala tjänsterna. Och blir det färre personer kvar att vara på kontoren. Detta är en utveckling som vi har bejakat och där det är möjligt att ta nya steg som jag tycker är bra. Det är också den signal som jag har gett till myndigheten. Däremot under den tidigare mandatperioden var en viktig sak i den förändring som jag gjorde av Arbetsförmedlingen att man skulle arbeta mycket närmare med kommunerna. Det var en förändring som började genomföras när jag tillträdde 2014 och som vi jobbade med under hela den mandatperioden, bland annat med stöd av Dua, Delegationen för unga och nyanlända i arbete. Det blev ett bra samarbete på väldigt många håll – ett nytt samarbete mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Det här har jag varit angelägen om att behålla. Det har varit mitt svar till Arbetsförmedlingen att jag förstår att digitaliseringen också påverkar kontorsnätet men att samarbetet med kommunerna är avgörande, framför allt för de personer som står långt från arbetsmarknaden av olika skäl – långtidsarbetslösa, personer med funktionsnedsättning, nyanlända. Samarbetet med kommunerna går inte alls lika bra digitalt, utan där behöver man finnas på plats, kanske inte i precis exakt varje kommun, men man måste säkerställa det. Det har varit min sak att säga det. Jag var lite förvånad att man tog upp kontorsnätsfrågan i styrelsen innan man hade tagit upp den med departementet. Men sedan hade vi flera samtal om detta, där min signal och mitt svar har varit att jag förstår att myndigheten är i en besvärlig situation med budgeten men att det framför allt påverkar antalet anställda, att jag förstår att antalet anställda också påverkar kontorsnätet och att förstås digitaliseringen gör det men att det är en väldigt grannlaga uppgift att ta ställning till hur man ska förändra ett kontorsnät. Jag har inte sagt att det är omöjligt att lägga ned kontor. Men jag tror att det är viktigt att man noga tänker igenom var man ska göra det. kan det vara så att det i mindre kommuner eller i glesbygd är särskilt viktigt att ha en närvaro just därför att arbetsmarknadsläget ofta är svårare där. Detta måste man väga in när man tar beslut. Därför ville jag att man skulle redovisa detta och väga in och göra sådana analyser. Regeringen tog också beslut om en särskild förordning. Det var som var ansvarigt statsråd, men jag var i högsta grad berörd av den –en förordning som utfärdades och som sa att varje myndighet, och detta gäller alla myndigheter, måste göra en konsekvensanalys innan man lägger ned verksamhet utanför och att man måste överväga och redovisa andra möjliga lösningar än nedläggning. Det var min förväntan att myndigheten skulle göra det, en konsekvensanalys, utifrån den förordningen. Jag förstår att det påverkat kontorsnätet att vi inte sagt nej till det, men signalen har varit att det är viktigt att göra en analys och att göra den innan man börjar peka ut vilka kontor som ska läggas ned. (V): Att diskussionerna runt kontor har varit länge vet vi ju om, och det var som sagt inte något nytt, men det var ju lite nytt att man fick de här förändringarna i sina budgetanslag. Då var det ju möten redan från , har vi fått besked om, just gällande förändringarna i budget. Vi har ställt frågor om hur det har påverkat de här frågorna och hur man har arbetat med det. Eftersom vi inte har fått något riktigt svar på vad departementet har svarat Arbetsförmedlingen när de har lyft att man måste stänga kontor och göra sig av med folk undrar jag när de här signalerna om analysen av konsekvenserna framfördes till myndigheten. talar myndigheten om att man ska stänga kontor. Det är ju innan det är möte med styrelsen till exempel . Jag undrar vad man fick för besked på de här träffarna som man ändå hade utifrån att läget var som det var för Arbetsförmedlingen. : Svaret är att och jag inte har sagt nej till att lägga ned några kontor alls. Det blir konsekvenser, som jag precis redovisade i mitt tidigare svar, kanske delvis av budgeten men också av förändringen med mer digitala möten och mer service på distans. Signalen att det blir förändringar av kontorsnätet, den har departementet inte motsatt sig. Vad vi däremot har haft ett ganska skarpt samtal om, jag tror att det var , mellan mig och min statssekreterare och generaldirektören och överdirektören är att inte peka ut vilka kontor innan man gjort en konsekvensanalys av detta och övervägt andra möjligheter. Bakgrunden är att budgeten, den nedskärningen av förvaltningsanslaget, klarade man. Det räckte med de varsel och uppsägningar som var på gång. Det var inte nödvändigt att minska kostnaderna för kontorsnätet . Det var inte ens möjligt att minska kostnaderna för kontorsnätet eftersom många sitter fast i ganska långa kontrakt. Själva kontoren är sällan den höga kostnaden för myndigheten, utan det är personalkostnaden som är den stora på förvaltningsanslaget. Vi hade också en diskussion – förstås en mycket intensiv diskussion – om budgeten. Det är ju så att myndigheten måste följa den budget som beslutar, där kan jag inte säga någonting annat, och det tycker jag att man gjorde bra. Däremot bad de om att få en utökad anslagskredit för att kunna ha lite mer marginal i sina uppsägningsförhandlingar, och det gav vi dem – jag tror att de bad om 3–, och de fick i anslagskredit, vilket ändå är ganska mycket på en stor myndighet. Där fick de det frirummet, kan man säga. Det som var viktigt i dialogen som Arbetsförmedlingens ledning framförde till mig var förvaltningsanslaget , det vill säga 2020 och 2021. I budgetbeslutet finns också en prognos för , även om beslut bara är skarpt . Det var ju viktigt, och där var min signal att jag hade för avsikt att höja förvaltningsanslaget. Men naturligtvis är det inget man kan lova förrän man har ett beslut från både regering och riksdag om detta. Så vi fokuserade på 2020 när det gällde förvaltningsanslaget och inte på 2019, för där hade myndigheten redan tagit nödvändiga beslut genom varslet av 4 500 personer. (V): Det är lite svårt mig att förstå. Att 4 500 personer varslas, det är okej. Det är ett sätt att hantera en budgetreduktion, förstås. Men menar före detta ministern att det skulle ha skett utan att man parallellt funderade på var de här personerna hade arbetat och om det kunde påverka kontorsstrukturen? Det är ju ändå ganska många människor, tänker jag, 4 500. Även om det bara var ett varsel kan man tänka att det här blir . Men det här gjorde ju också att det var en ganska kraftig personalflykt från Arbetsförmedlingen, och då kan man tänka att det är rimligt att ganska snabbt också se över kontorsstrukturen om man inte vet att man får mer medel för sin förvaltningsorganisation. Hur tänkte sig ministern att det skulle fungera med 4 500 personer färre men samma initiala struktur på kontoren? : Tack för frågan! Jag kanske inte uttryckt mig tillräckligt klart. Jag tycker, som jag sa, att det inte är rimligt att behålla alla kontor. Om man minskar personalstyrkan och om fler använder distanstjänster måste det också påverka kontorsnätet. Men hur det gör det och vilka kontor är faktiskt, tycker jag, en ganska grannlaga uppgift. Där menar jag att man behöver göra en analys av till exempel på vilka ställen man kan jobba med Statens servicecenter och på vilka ställen man till exempel kan ha ett kontor som täcker tre eller fyra kommuner – och då samarbeta och prata med de berörda kommunerna innan man tar beslutet så att man är överens om hur man i så fall ska strukturera det nya kontoret. Jag tycker att det hade varit rimligt att göra det. Jag tror att för snabba beslut om listor på vilka kontor som ska läggas ned riskerar att skapa mer oro. Jag gjorde ju så att jag reste ut till några av de län som enligt listan på kontor som skulle läggas ned var mest drabbade – det var om jag minns rätt , och – för att ha dialog med kommunerna. Jag ansåg att med färre anställda på Arbetsförmedlingen och färre kontor – det bejakar jag – är det viktigt att se var de ska ligga och hur de ska vara bemannade för att på bästa sätt kunna fylla sitt uppdrag. Då spelar det roll vilka av kunderna – som Arbetsförmedlingen säger; de arbetssökande, skulle jag säga – som är mer benägna att jobba och få stöd på distans medan andra grupper är mindre benägna. Då spelar det roll till exempel hur stor andel nyanlända man har i kommunen. Då spelar det roll vilken typ av arbetsmarknad man har i kommunen. Då spelar det också roll hur kommunikationerna ser ut i kommunen, hur pass lätt det är att ta sig till ett kontor som kanske blir längre bort eller för Arbetsförmedlingen att resa dit. Vi var överens med Arbetsförmedlingen om att man skulle klara av att täcka hela landet, att arbetssökande inte behöver resa utan att arbetsförmedlare ska resa. Då måste man ha ett samarbete med framför allt kommunerna, som jag ser det. Jag tycker att man borde ha gjort den här konsekvensanalysen. Jag menar att beslutet om kontoren hade varit bättre om man hade gjort en konsekvensanalys innan. Det var också därför regeringen antog en förordning som sa att myndigheten är skyldig att göra en konsekvensanalys.