bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — I motionerna 2019/20:394 (SD), 2019/20:2055 (L), 2019/20:2818 (KD), 2019/20:3024 (M), 2019/20:3251 (C) och 2019/20:3335 (KD) framhålls bl.a. vikten av att främja internationell handel, verka för fler frihandelsavtal och motverka protektionism. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om vad det anfört när det behandlat liknande förslag (senast i bet. 2018/19:NU13). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska tendenser. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. hölls WTO:s elfte ministerkonferens i . Framgångar inom det multilaterala samarbetet är av stor vikt, och det är utskottets uppfattning att multilaterala avtal är det bästa sättet att främja en fri och rättvis internationell handel. Framgångarna uteblev dock vid den senaste ministerkonferensen. Utskottet är bekymrat över det rådande läget i det multilaterala samarbetet som lider av flera låsningar, vilket senast konkretiserats i att WTO saknar möjligheten att hantera överprövningar av handelstvister sedan blockerat beslutet att tillsätta en ny domare. Utskottet konstaterar att det kommer att krävas ett hårt arbete fram till och under nästa ministerkonferens för att nå viktiga framgångar. Arbetet inom WTO måste prioriteras och utskottet ser därför ett fortsatt behov av att regeringen inom ramen för EU, WTO och andra internationella forum handfast och med styrka står upp för de överenskomna principerna inom WTO. I motionerna 2019/20:219 (V), 2019/20:394 (SD), 2019/20:2659 (M) och 2019/20:3264 (C) aktualiseras frågor om internationell handel och miljömässig och social hållbarhet. Utskottet vill med anledning av vad som framhålls i dessa motioner anföra följande. Utskottets uppfattning är att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. De får inte heller leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. EU behöver fortsätta att bedriva en progressiv handelspolitik, som bidrar till miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet, liksom till arbetet mot klimatförändringar och för Agenda 2030. De positiva effekterna av en öppen och fri handel ska komma kvinnor och män till del i samma utsträckning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att ska vara drivande i hållbarhetsfrågor inom den internationella handeln och välkomnar därför att regeringens export- och investeringsstrategi har ett tydligt hållbarhetsfokus, vilket också redovisats mer utförligt i det föregående. Utskottet vill med anledning av det som efterfrågas i motionerna särskilt framhålla att det i den nämnda strategin fastslås att i WTO-förhandlingarna avser att driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder inklusive för klimatvänliga varor och tjänster och klimatvänlig teknik, så att dessa kan bidra till att öka takten i klimatomställningen. Utskottet har i tidigare års handelspolitiska betänkanden (senast i bet. 2018/19:NU13) tvingats konstatera att förhandlingarna om ett frihandelsavtal för gröna varor (Environmental Goods Agreement, ) inte kunnat avslutas. Utskottet har understrukit vikten av att regeringen med kraft fortsätter att driva på för att ett avtal ska kunna nås med förhoppningen om att ett sådant avtal skulle kunna utvecklas till ett multilateralt avtal. Av strategin framgår vidare att det inleds ett arbete för att lyfta hållbarhetsdimensionen som utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar. ska verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part och för att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet, inklusive . ska också agera för att klimatsmarta svenska lösningar får de bästa förutsättningar på andra marknader. Utskottet vill också framhålla att det av regeringens förslag till klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:64) framgår att ska uppmana kommissionen att utföra en analys av bl.a. möjligheterna att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal med tredje part. Utskottet noterar vidare att kommissionen i meddelandet om den europeiska gröna given framhåller att klimat- och miljöåtgärder och att åtaganden om hållbarhet, särskilt vad gäller åtgärderna mot klimatförändringar, kontinuerligt stärkts i EU:s handelsavtal. Kommissionen anför att den intensifierat insatserna för att genomföra åtagandena för hållbar utveckling i EU:s handelsavtal och att dessa insatser kommer att förstärkas ytterligare när en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal utnämns. Utskottet noterar också att kommissionen framhåller att alla EU:s senaste avtal omfattar ett bindande åtagande för parterna att ratificera och verkningsfullt genomföra . Kommissionen anger att den kommer att föreslå att efterlevnaden av ska bli ett viktigt inslag i alla framtida övergripande handelsavtal. Vidare anför kommissionen att den kommer att verka för att underlätta handeln med miljövaror och miljötjänster, i bilaterala och multilaterala forum, och stödja öppna och attraktiva marknader för hållbara produkter i EU och resten av världen. När det gäller den specifika frågan om noterar utskottet att regeringen gett i uppdrag att analysera hållbarhetskapitel. En av de aspekter myndigheten ska analysera är hur hållbarhetskapitlet kan bidra till genomförandet av och andra åtaganden på miljö- och klimatområdet. Utskottet noterar även statsrådet svar på en interpellation i frågan (ip. 2018/19:313). Av svaret framgår bl.a. att EU:s krav för att gå vidare med är att alla parter förbinder sig att respektera och effektivt genomföra . Om inte tar sina klimatmål på allvar kommer det enligt statsrådet att få effekter för ratificeringsprocessen av avtalet. Statsrådet framhåller vidare att EU genom avtalet kan påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik i övrigt. Att motsätta sig skulle innebära att låta handeln fortsätta utan bindande regler för miljö och klimat. I flera motioner framhålls vikten av att främja handeln med vissa länder. Utskottet kan inledningsvis konstatera att EU förhandlar om ett stort antal bilaterala frihandelsavtal, vilket även redovisats. När det gäller handelsrelationen mellan och kan utskottet konstatera att kommissionen har fått mandat att inleda nya förhandlingar inom vissa begränsade områden. Utskottet ser positivt på att EU ämnar upprätthålla en strukturerad och konstruktiv dialog med . Det minskar risken för en upptrappad handelskonflikt och ökad oförutsägbarhet för svenska företag. Problem med handelshinder mellan och är något som lyfts fram i motionerna 2019/20:879 (M) och 2019/20:1587 (C). Utskottet vill med anledning av detta påminna om att det hanterat liknande motioner vid ett flertal tidigare tillfällen, (bet. 2018/19:NU13). Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att avlägsna handelshinder mellan och och motverka att nya uppstår. kan utskottet konstatera att det pågår arbete på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna, och att utskottet förordar några tillkännagivanden så som motionärerna förespråkar kan därför inte anses nödvändigt. Utskottet har också behandlat ett förslag liknande det i motion 2019/20:67 (KD) om att ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med . I ett yttrande till utrikesutskottet (yttr. 2019/20:NU3y) över regeringens skrivelse Arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18) förordade utskottet att utrikesutskottet skulle avstyrka motionsyrkandet. , som avstyrkte yrkandet, konstaterade att bekräftar att förbindelserna med ska fortsätta utvecklas och uppmanade regeringen att fortsätta utveckla relationerna med . Utskottet ser därmed inte något behov av ett tillkännagivande. När det gäller handeln med Kosovo som lyfts i motion 2019/20:11 (KD) konstaterar utskottet att EU 2016 avslutade förhandlingar om ett bilateralt frihandelsavtal med Kosovo som efter en övergångsperiod kommer att tillämpas fullt ut . I motion 2019/20:135 (V) lyfts problem med handeln med . Utskottet delar motionärernas bild av att det finns ett antal hinder som härrör från den pågående konflikten mellan och och den fortsatta ockupationen, inkluderat bosättningsaktiviteter och vägspärrar. Utskottet noterar att kommissionen på sin webbplats framhåller att den tror på att en ökad handel med kan fungera som en potentiell källa till ekonomisk tillväxt och stabilitet för och att EU samarbetar nära och andra partner i EU:s Medelhavssamarbete i ett försök att förbättra palestiniernas tillgång till internationella marknader. Utskottet ser inte heller behov av något tillkännagivande enligt det som efterfrågas i dessa båda motioner. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Säljakt har i bedrivits sedan urminnes tider och pågår . infördes ett förbud mot handel med sälprodukter inom EU, men genom ett undantag kunde fortsätta att sälja sälprodukter från skyddsjakten inom EU. Det svenska undantaget avskaffades eftersom det enligt ansågs strida mot WTO-rätten. Av den nu gällande förordningen om handel med sälprodukter framgår att handeln inom EU är mycket strikt reglerad och begränsad till ett fåtal som har rätt att sälja dessa produkter. Avsaknaden av det svenska undantaget utgör ett etiskt problem. Jakten efter säl kommer att fortsätta och utökas i och med beslutet om att även införa licensjakt utöver skyddsjakten som saluföringen av sälprodukter är förbjuden. Det medför problem att nyttja de sälar som jagas. Jakten behövs för att skydda fisket och därmed behövs även fortsatta möjligheter till handel. Förbudet mot handel med sälprodukter riskerar att leda till att licensjakten blir verkningslös eftersom jägare saknar incitament att bedriva sådan jakt. Mot bakgrund av det som anförts anser utskottet att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att verka för att handel med sälprodukter åter ska tillåtas. Regeringen bör utreda frågan närmare och ta fram en strategi för att dels söka ett undantag från försäljningsförbudet, dels väcka och driva frågan om att upphäva förbudet mot handel med sälprodukter. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:593 (SD), 2019/20:2668 (M), 2019/20:2774 (KD) och 2019/20:3257 (C). Det utskottet anfört ligger i linje med det som förordas i motionerna 2019/20:904 (C), 2019/20:1012 (M) och 2019/20:1362 (M) som även de tillstyrks i berörda delar. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motionerna 2019/20:394 (SD) och 2019/20:2677 (M) om behovet av att reformera WTO och vikten av att och EU verkar aktivt för att såväl stödja WTO som modernisera organisationen. Utskottet noterar att regeringen uppger att man verkar för att EU ska ha en fortsatt ledande roll i moderniseringsarbetet inom WTO och kan även konstatera att regeringen bjöd in likasinnade länder inom EU till ett möte där bl.a. möjliga handlingsvägar framåt inom WTO behandlades. Att ska vara pådrivande för att stärka och modernisera WTO fastslås även i export- och investeringsstrategin. Utskottet noterar vidare att ett reformerat WTO även är prioriterat av kommissionen. Som framgår i det föregående avser kommissionen att lägga fram ett initiativ för en reform av WTO , och utskottet noterar kommissionens ambition att leda internationella insatser och samarbeta med partner för att reformera WTO. Utskottet menar således att den förda politiken ligger i linje med det som efterfrågas av motionärerna, varför bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Därmed avstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Den framtida handelsrelationen mellan och EU I motionerna 2019/20:394 (SD) och 2019/20:3024 (M) framhålls vikten av att bibehålla en god handelsrelation till efter brexit. utträde ur EU är en stor förlust för EU och innebär oundvikligen en försämring för svenska företag jämfört med om hade fortsatt vara en del av den inre marknaden. Med det sagt ska fokus framöver givetvis vara att skapa ett så bra avtal mellan och EU som möjligt. Utskottet konstaterar att enades om ett brett mandat till kommissionen för förhandlingarna om ett nytt partnerskap med som bl.a. omfattar handel. Enligt den ursprungliga planen ska förhandlingsrundor äga rum med med ambitionen att sluta ett avtal innan utträdesavtalet löper ut . Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att få på plats ett avtal om handel innan helt står utanför EU:s inre marknad. Med anledning av coronaviruset och den extraordinära situation som EU och dess medlemsländer befinner sig i har den kommande förhandlingsrundan i likhet med många andra möten inom EU skjutits . Utskottet noterar att det finns en möjlighet att förlänga utträdesavtalets giltighetsperiod om ett sådant behov skulle uppstå. Med anledning av det som anförs i de nämnda motionerna noterar utskottet vidare kommissionens ambition att sluta ett partnerskap med rekordstor omfattning som sträcker sig långt utöver handel. Utskottet noterar också att regeringen i export- och investeringsfrämjandestrategin framhåller att är en av viktigaste handelspartner och att regeringen avser att fortsätta arbeta för att den nära handelsrelationen med vidmakthålls. Utskottet ser därför ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt det som föreslås, och de nämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör vissa frågor om EU:s inre marknad och exportförbudet för snus. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken, gällande rätt och pågående insatser. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD), 12 (C), 13 (L) och 14 (M, SD) samt det särskilda yttrandet (V). I kommittémotion 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att EU:s ekodesigndirektiv ses över i syfte att bl.a. införa gemensamma kriterier för att minska utsläppen av mikroplaster från både textiltvätt i hushåll och storskaliga tvätterier i privat och offentlig regi. Enligt det som anförs i motionen har mikroplast från textila syntetfibrer som avges vid tvätt identifierats som den största utsläppskällan uppströms till kommunala avloppsreningsverk. Genom att tillåta export av svenskt snus till EU skulle det finnas goda förutsättningar för fler jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i hela EU, framhålls i kommittémotion 2019/20:2669 yrkande 32 av m.fl. (M). bör därför enligt motionärerna uppmana regeringen att verka för att upphäva exportförbudet för snus inom EU. I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del framhålls vikten av att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport. Motionärerna anser att den inre tjänstemarknaden inom EU behöver utvecklas genom ett breddat tjänstedirektiv som omfattar ökad rörlighet inom flera sektorer, såsom digitala tjänster och varor. Även (M) efterfrågar i motion 2019/20:1888 yrkande 1 att ska uppmana regeringen att driva på för att häva försäljningsförbudet i fråga om snus i övriga EU. I motionen anges liknande skäl som i motion 2019/20:2669 (M), dvs. att det skulle kunna leda till fler jobb i och minskad rökning med positiva hälsoeffekter som följd. I kommittémotion 2019/20:383 av m.fl. (SD) konstateras att de omfattande stölderna av framför allt koppar utgör ett stort samhällsekonomiskt problem som bl.a. drabbar småföretag, kyrkor och järnvägar. Stölderna leder också till att kulturarv utarmas och att säkerheten för tågen hotas. För att komma till rätta med problemet föreslår motionärerna flera åtgärder för att motverka oseriös handel med metall. Genom ett tillkännagivande bör därför enligt yrkande 1 uppmana regeringen att återkomma med förslag till reglering av handeln med metallskrot som omfattar förbud mot utbetalning av kontant ersättning. Vidare föreslås att ska uppmana regeringen att enligt yrkande 2 ta initiativ till att införa ett krav om spårbarhet och enligt yrkande 3 införa ett särskilt tillstånd för handel med metallskrot. I kommittémotion 2019/20:384 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Snusförbudet är enligt motionärerna oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vidare framhålls att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet; tvärtom är argumenten för att tillåta export långt mycket tyngre. Förbudet är enligt motionärerna också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader eftersom det innebär stora summor i förlorade exportintäkter för . I kommittémotion 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 3 konstateras att den inre marknaden gagnar som exportnation. Motionärerna anför att det finns ett stort värde i en välfungerande inre marknad med förutsägbara och rättvisa regler, men menar att fördelarna ska vägas mot riskerna med en alltför byråkratiserad inre marknad som kan innebära onödigt kostnadsdrivande regelkrångel för svenska företag. Vidare motsätter sig motionärerna marknads- och handelsfientliga tendenser som man menar blossat upp inom EU. I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 72 anförs att en minimering av antalet berusade trafikanter på vägarna är prioriterat. En del i detta är enligt motionärerna att alla alkomätare som säljs ska vara godkända av ett ackrediteringsföretag. Det framhålls i motionen att de billigare alkomätarna generellt inte är pålitliga, vilket kan leda till en falsk trygghet för användaren. I motion 2019/20:856 av och (båda SD) problematiseras i likhet med i motion 2019/20:383 (SD) stölder av koppar och annan metall. Motionärerna menar att de åtgärder som vidtagits för att stoppa stölderna varit otillräckliga och föreslår att det ska införas ett förbud mot kontanthantering vid handel med järn- och metallskrot. I partimotion 2019/20:3107 yrkande 34 av m.fl. (C) konstateras att det redan på ett framgångsrikt sätt införts ekodesignkrav inom energiområdet, t.ex. för glödlampor och kylskåp. Motionärerna vill se liknande krav på duschar, blandare och toaletter och förordar ett tillkännagivande om att det ska ställas tydliga ekodesignkrav för produkter som används vid vattenförbrukning i syfte att nå en mer effektiv vattenanvändning. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del föreslås ett tillkännagivande om att bör ges större förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU skapar en gemensam digital inre marknad. Motionärerna vill att den inre marknaden ska öppnas ytterligare, särskilt när det gäller inrättandet av en digital inre marknad med stark nätneutralitet. Även i kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 18 förordas ett tillkännagivande om att det ska ställas tydliga ekodesignkrav på produkter som används vid vattenförbrukning, i syfte att nå en mer effektiv vattenanvändning. Motiveringen är likalydande med den i motion 2019/20:3107 (C). (KD) anför i motion 2019/20:529 yrkande 7 att tjänstehandeln inom EU behöver utvecklas kraftigt. Motionären menar att skyddade yrken och titlar försvårar möjligheterna till gränsöverskridande etablering inom många tjänstesektorer och anser att bör uppmana regeringen att verka för ett tydligare fokus på tjänstesektorn på den inre marknaden. I partimotion 2019/20:2055 av m.fl. (L) förordas i yrkande 6 i denna del ett tillkännagivande om att utveckla den inre marknaden. Motionärerna betonar att EU:s marknad är en stor bidragande faktor till dagens välstånd och framhåller vikten av att EU fortsätter att slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital och motsätter sig medlemsländers försök till protektionistiska förslag. Kommissionens strategier för den inre marknaden Kommissionen presenterade två meddelanden som rör EU:s inre marknad: meddelande om en strategi för en inre digital marknad i (COM(2015) 192) och meddelande om att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015) 550). Utskottet har i ett tidigare betänkande beskrivit innehållet i dessa två meddelanden (bet. 2016/17:NU13). Utskottet skrev ett utlåtande om det senare meddelandet (utl. 2015/16:NU16). I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. att det delade kommissionens övergripande målsättningar. På ett övergripande plan ansåg utskottet att målsättningen måste vara att handelshinder avvecklas, att nya handelshinder inte uppstår och att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut. Enligt utskottets uppfattning var det angeläget att kommissionen skulle vidta åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för tjänstehandel, bättre villkor för småföretag och gränsöverskridande e-handel samt öppenhet mot omvärlden. Utskottet framhöll också vikten av att redan överenskomna åtgärder genomförs på ett korrekt sätt och i rätt tid i alla medlemsländer och välkomnade kommissionens ambitioner på detta område. presenterade kommissionen ett tjänstepaket som innehåller tre lagstiftningsförslag som ska undanröja handelshinder på EU:s inre marknad för tjänster genom en förbättrad tillämpning av EU:s tjänstedirektiv. Förslagen i tjänstepaketet tar sin utgångspunkt i de redan befintliga tjänste- och yrkeskvalifikationsdirektiven. Förslagen som rör tjänstekort (COM(2016) 823 och COM(2016) 824) finns med bland de prioriterade förslagen i von der arbetsprogram . Vidare presenterade kommissionen det s.k. varupaketet (COM(2017) 787). Syftet med varupaketet är att ta ett helhetsgrepp om de svagheter kommissionen identifierat för att ordna en bättre fungerande inre marknad för varor. Paketet innehåller två långtgående lagstiftningsförslag. Det första handlar om bättre överenstämmelse med och hur de ska genomföras (COM(2017) 795). Det andra syftar till en modernare och enklare tillämpning av ömsesidigt erkännande på den inre marknaden (COM(2017) 796). Varupaketet kompletteras av en rapport om tillämpningen av direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter för informationssamhällets tjänster , en rapport om tillämpningen av förordning (EG) nr 765/2008 samt mjuk lagstiftning i enlighet med meddelandet med målet att bygga upp förtroendet för den inre marknaden. Båda lagstiftningsförslagen (COM(2017) 795 och COM(2017) 796) antogs och kommer att börja tillämpas fr.o.m. respektive (fullt ut). uppmanade att göra en lägesbedömning av den inre marknaden när det gäller genomförande, tillämpning och efterlevnad av den gällande lagstiftning som är av avgörande betydelse för den inre marknadens funktionssätt samt när det gäller kvarvarande hinder och möjligheter för en fullt fungerande inre marknad. Kommissionen redovisade resultatet av detta uppdrag i meddelandet Den inre marknaden i en värld som förändras – En unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (COM(2018) 772). Kommissionen konstaterar bl.a. att betydande resultat har uppnåtts på den inre marknaden men att den kräver och kommer att fortsätta kräva ansträngningar för att kunna upprätthållas och förbättras och för att anpassas till ny utveckling och nya utmaningar. Kommissionen hänvisar till att den har lagt fram ambitiösa åtgärder i syfte att ytterligare fördjupa den inre marknaden och göra den mer rättvis, men att det fortfarande återstår att anta 44 av 67 förslag som av olika skäl fortfarande inte kunnat godkännas av och rådet.