bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Det är viktigt att lagar, regler och skatter utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen måste även vara långsiktiga. Likvärdiga villkor ska gälla för olika företagsformer, oavsett storlek, och för företagande i hela landet. Vidare anser jag att utgångspunkten vid utformningen av näringspolitiken bör vara de små och medelstora företagens villkor. har förmånen att ha större internationella företag som också behöver ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen ska få möjlighet att växa och att de större företagen ska kunna fortsätta att utvecklas är en förutsättning för att även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin, och därmed värnas välfärdssystemen så att de som behöver samhällets stöd mest också kan få det. För att ytterligare stärka politiken för de små och medelstora företagen – som ofta är familjeföretag – anser jag att ägarskiften behöver förenklas och onödiga regelbördor som hindrar företag från att leva vidare behöver tas bort. Därtill bör möjligheten för personal som vill äga och driva företag vidare utredas. I enlighet med vad som framförs i motion 2019/20:3335 (KD) är det således min uppfattning det bör öppnas ett antal ägarskifteskontor över hela landet. Kontoren ska kunna ge råd och stöd till företagare i ägarskiftesprocesser, både när det gäller skiften inom familjer och när det gäller skiften till personal. Vidare är det min uppfattning att det är viktigt att forskningsinstituten medverkar till att öka forskning och utveckling (FoU) inom näringslivet bl.a. genom att tillsammans med industrin och universiteten hålla samman olika strategiska teknikområden. Jag anser att , i likhet med vad som förordas i motion 2019/20:3335 (KD), bör tydliggöra för regeringen att de statliga forskningsinstituten bör ges ett tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar till industrins små och medelstora företag. Därmed tillstyrks motion 2019/20:3335 (KD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstryks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:369 av m.fl. (SD), 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:382 av m.fl. (SD), 2019/20:387 av m.fl. (SD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:441 av (C), 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:1142 av (M), 2019/20:1151 av (M), 2019/20:1155 av (M), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:1294 av (M), 2019/20:1466 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1669 av (M), 2019/20:1775 av och (båda C), 2019/20:2444 av (MP) yrkande 1, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 17, 18, 22 och 33, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 44, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15 samt 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 29. Utgångspunkten för mig är värnandet om människans makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin framtid. Jag vill se en politik för hela som strävar efter att skapa bästa möjliga förutsättningar för olika individer oavsett var man väljer att bo. Jag menar att behöver ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika delar av . Det är företagande och ekonomisk utveckling som är grunden för välstånd, och därför måste människor och företag över hela landet ges möjligheter att växa och utvecklas. Det är min uppfattning att om hela ska leva behövs det fler jobb. Fler jobb i växande företag innebär ökade skatteintäkter som i sin tur kan finansiera den gemensamma välfärden. behöver därför en företagsvänlig politik och det uppnås inte genom höjda skatter på jobb och företagande. I stället behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. Vidare menar jag att det behövs både riktade åtgärder och generella insatser för att fler företag ska kunna växa och anställa i hela . Ett generellt förbättrat företagsklimat med sänkta skatter och mindre byråkrati gynnar alla företag, inte minst företagen i glesbygd. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver i sin tur kombineras med regionala tillväxtinsatser. När det gäller andra viktiga åtgärder vill jag också här framhålla de förslag som presenteras i motion 2019/20:3358 (L). Åtgärder som föreslås är exempelvis att öka nyföretagandet genom utbildningar i entreprenörskap i skolan och förbättrade transporter för att säkerställa företagens konkurrenskraft. Vidare finns förslag om att systemen för sjukpenning, arbetslöshetsförsäkring, föräldrapenning och friskvård i större utsträckning behöver likställas mellan företagare och anställda. bör ställa sig bakom vad som här anförts om företagandets villkor och tillkännage detta för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2019/20:3358 (L) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstyrks. Insatser för nyanlända kvinnor, punkt 5 (M, L) av (M), i (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 14. Företagande är en väg in på arbetsmarknaden för många utrikes födda personer. Andelen företagare bland utrikes födda, och framför allt utrikes födda från , är högre än bland inrikes födda. har många nyanlända kommit till , och även de behöver etablera sig på arbetsmarknaden. Erfarenhet visar att mindre företag som drivs av utrikes födda personer är mer benägna att anställa utrikes födda personer än motsvarande företag drivna av inrikes födda. Det är därför angeläget att skapa fler och enklare vägar till egenföretagande för nyanlända och andra utrikes födda personer. Vi vill att det ses över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Ett problem som man behöver komma tillrätta med är att det inte görs någon systematisk resurskartläggning av nyanländas erfarenhet av företagsamhet. En sådan resurskartläggning får gärna ske i nära samarbete med civilsamhället, där Stiftelsen Internationella Företagare i (IFS) och är två exempel på aktörer som skulle kunna involveras i detta arbete. Därtill har utrikes födda kvinnor särskilt svårt att etablera sig på svensk arbetsmarknad. Det är vår uppfattning att företagande kan vara en väg in på arbetsmarknaden för dessa personer. Det finns projekt som lyckats med att bryta utanförskap för kvinnor som stått långt ifrån arbetsmarknaden. behöver ta vara på dessa erfarenheter på ett bättre sätt och där det är möjligt även växla upp dessa erfarenheter till nationella strategier för att på så sätt kunna bryta utanförskapet. Utrikes födda kvinnor behöver förutom stöd med finansiellt kapital även bistås med kunskap om entreprenörskap och företagande samt stöttas i att delta i nätverk, mentorskap och affärsrelationer. Mot ovanstående bakgrund och i enlighet med vad som anförs i motion 2019/20:2677 (M) bör uppmana regeringen att ge relevanta myndigheter i uppdrag att arbeta aktivt med entreprenörskap med särskilt fokus på nyanlända kvinnor. Därmed tillstryks motion 2019/20:2677 (M) i denna del. Övrigt om riktade insatser, punkt 6 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 34–36 samt 2019/20:22 av (SD), 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:961 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1082 av (M) yrkande 2, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2019/20:1138 av (M), 2019/20:1158 av (M), 2019/20:1882 av (M), 2019/20:2613 av m.fl. (S), 2019/20:2705 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2019/20:2940 av (M), 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 5 och 2019/20:3289 av m.fl. (S). Alla oavsett kön ska ha möjlighet att starta och driva företag. Så är det inte . Markant fler män än kvinnor driver företag, och kvinnor har svårare att få finansiering för sitt företagande. Ett dynamiskt företagsklimat är grundläggande för att komma till rätta med dessa problem, men det räcker inte när utgångsläget i form av ägande och investerare är ojämnt fördelat mellan män och kvinnor. Vi kan konstatera att framgångsrika jämställdhetsprojekt och ekonomiska punktinsatser har genomförts, men det behövs förändringar av bestående karaktär. Vi vill därför se ett helhetsgrepp som innefattar flera delar. Det handlar bl.a. om att kvinnodominerade branscher behöver vara öppna för företagande och att forskningsresurser behöver gå till kvinnodominerade branscher i lika hög grad som till mansdominerade. Kvinnor behöver också ges likvärdiga möjligheter att ta sig in i branscher som är mansdominerade. Därtill finns en föreställning om att om kvinnor skulle vara mindre risktagande och mindre framgångsrika än män, vilket påverkar finansiärers bedömning av vilka företag som har potential att lyckas. Detta är också en av orsakerna till att färre kvinnor än män väljer att bli entreprenörer. Trenden är en del av ett större problem där samhällets syn på vad män och kvinnor är lämpade för att klara av skiljer sig åt. För att vända denna trend behövs en helhetssyn på frågan och åtgärder på flera områden. Som ett led i detta anser vi i enlighet med vad som framförs i motion 2019/20:3251 (C) att bör uppmana regeringen att arbeta för fler kvinnor på ledande positioner, bl.a. genom att skapa goda förutsättningar för kvinnors företagande. Vi anser därtill att det är avgörande för att kunna stärka kvinnors företagande att den förda näringspolitiken i sig inte bidrar till att förstärka den manliga dominans som redan finns i näringslivet. Vi menar därför att berörda myndigheter, såsom , och , bör ges tydliga och mätbara mål. Dessa krav bör kopplas ihop med kraven på finansiering och verksamhet. Vi menar också att mikrolån och riskkapitalförsörjning som särskilt är riktade till företag som drivs av kvinnor bör öka. Målet ska vara att alla statliga medel för företagande ska fördelas jämställt. I likhet med vad som framförs i motionerna 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C) anser vi att bör tillkännage för regeringen att den bör säkerställa att statens insatser för företagande i form av riskkapital, rådgivning och stöd fördelas jämnt mellan kvinnor och män. För många kvinnor som kommer hit från andra länder kan företagande vara den enda möjligheten till att få ett jobb. Många kvinnor har inte kunskap om de olika insatser som finns för att stödja kvinnors företagande och behöver därför extra stöd och hjälp. Mot denna bakgrund ser vi behov av en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. Ett av de största hindren för de flesta nyanlända som vill starta företag är kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning, där nya svenskar helt enkelt inte har samma förutsättningar som de företagare som bott länge i . Att då vara kvinna och ny i minskar med andra ord chansen att få finansiering betydligt. I enlighet med motion 2019/20:3251 (C) anser vi därför att bör tillkännage för regeringen att den bör se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor. Det är även vår uppfattning att i enlighet med motion 2019/20:3251 (C) bör tillkännage för regeringen att uppdra åt att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta driftsstödet till Winnet . Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstryks. Övrigt om riktade insatser, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:22 av (SD), 2019/20:961 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1082 av (M) yrkande 2, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2019/20:1138 av (M), 2019/20:1158 av (M), 2019/20:1882 av (M), 2019/20:2613 av m.fl. (S), 2019/20:2705 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2019/20:2940 av (M), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 14, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 5, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 34–36 samt 2019/20:3289 av m.fl. (S). Studier visar på en snedfördelning mellan kvinnor och män när det gäller flera av de statliga stöd som finns för innovation. Vidare upplever många kvinnor svårigheter med att hitta finansiering. Detta kan exemplifieras med det statliga bolaget , som är en del av statens låneverksamhet för innovation och företagande. uppdrag är att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt samt medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. har granskat låneverksamhet och konstaterat olika problem kopplade till bolagets arbete med jämställdhet (RiR 2019:7). Bland annat lyfter fram att ägaranvisning inte beaktar de jämställdhetspolitiska målen, vilket får konsekvensen att återrapporteringen av låneverksamhet till kvinnor är svår att följa. Jag menar att det är rimligt att ett statligt bolag ska beakta de jämställdhetspolitiska målen och att den problematik som uppstått i samband med återrapportering inte ska få uppkomma. Jag anser att statens innovationsstöd behöver ta hänsyn till kvinnors företagande och att innovationspolitiken ska vara både aktiv och jämställd. Mot ovanstående bakgrund och i enlighet med motion 2019/20:133 (V) anser jag att bör tydliggöra för regeringen att kvinnor bör få en större andel av de medel som tilldelas för innovationsarbete och att stödet stegvis bör ökas till dess en nivå på är uppnådd 2025. Därmed tillstyrks motion 2019/20:133 (V) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstryks. Övrigt om riktade insatser, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:22 av (SD), 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:961 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1082 av (M) yrkande 2, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2, 2019/20:1138 av (M), 2019/20:1158 av (M), 2019/20:1882 av (M), 2019/20:2613 av m.fl. (S), 2019/20:2705 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2940 av (M), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 14, 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 5, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 34–36 samt 2019/20:3289 av m.fl. (S). Ideella verksamheter bedrivs vanligtvis som ideella och ekonomiska föreningar, kooperativa företag eller stiftelser, och de har generellt sett svårare med kapitalförsörjning än privata bolag. En anledning till detta är att bankernas bedömningssystem vid utlåning är anpassat till ekonomiska vinstkalkyler i aktiebolag, och inte till ideella organisationer vars verksamhet baseras mer på värderingar och återinvesteringar i verksamheten. Det är tydligt att varken det traditionella banksystemet eller staten genom t.ex. har kunnat möta de behov som många idéburna verksamheter möter, trots att dessa organisationer eller sociala företag ofta har en både långsiktig och bärkraftig verksamhet. Jag menar att problemet med kapitalförsörjning behöver få en lösning och att en möjlighet skulle kunna vara att inrätta en statlig investeringsfond. Tanken är att medel från fonden ska kunna användas för s.k. sociala investeringar, exempelvis genom lån med något lägre avkastningskrav. För detta syfte skulle man exempelvis kunna avsätta en engångssumma i statsbudgeten eller inom ram. I enlighet med motion 2019/20:2781 (KD) anser jag att bör tydliggöra sin uppfattning för regeringen om att den bör överväga möjligheten att införa en statlig investeringsfond för den ideella sektorn. Därmed tillstryks motion 2019/20:2781 (KD) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2019/20:23 av (SD), 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2019/20:2444 av (MP) yrkande 4, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 23, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 4. Den statliga riskkapitalfinansieringen bör i högre grad prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte heller begränsas till enbart riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Överlag anser vi att den statliga riskkapitalfinansieringen ska styras mer mot de förkommersiella faserna. Investeringar leder till sysselsättning och utveckling, och vi anser att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. Det utvecklade investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag och riktar sig enbart till fysiska personer. Avdraget innebär att den som köper aktier i mindre företag i enlighet med vissa förutsättningar vid bildandet eller i en nyemission får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. För att öka antalet investeringar i denna typ av företag anser vi att bör bjuda in allmänheten att investera i de företag som bolaget avser att investera i och att detta skulle medföra en rätt till investeraravdrag. Det är även vår uppfattning att industriföretag i avfolkningsorter genom riktade satsningar bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter. En generell trend är att bankerna tar mindre risker än tidigare vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen från dessa orter. För att komma till rätta med denna snedvridning av utlåningen förordar vi att det inrättas en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden ska vara att kapital riktas mot just investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är ovilliga att ge rimliga lånevillkor. Ett kriterium bör vara att kapitalet riktas till just fastighetsexpansion kopplat till industriell verksamhet. Med en industriell expansion i just avfolkningskommuner med hög arbetslöshet blir samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tydliggöra dessa ståndpunkter i ett tillkännagivande till regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:386 (SD) och 2019/20:393 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 7 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 23 samt 2019/20:23 av (SD), 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2019/20:2444 av (MP) yrkande 4, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 4. I hela landet omvandlas idéer till små och växande företag som skapar jobb. Många av mer dynamiska orter finns utanför storstadsområdena, vilket visar att med rätt förutsättningar kan hela växa. är förutsättningarna att få fram kapital för investeringar och nya affärsidéer alltför ofta bristfälliga. Vi ser det dock som nödvändigt att hela landet har tillgång till såväl privat lånekapital som till det offentliga riskkapitalet. För att komma till rätta med missförhållandena behöver regelverket kring kapitalförsörjning moderniseras för att stärka förutsättningarna för privat och offentligt kapital att samverka. Det offentliga riskkapitalet behöver också effektiviseras. För att nå mindre och växande företag menar vi att det statliga riskkapitalet bör samverka med privata fonder genom s.k. fond-i-fond-lösningar. De statliga fonderna bör också främst inriktas på företags tidiga utvecklingsfaser för att undvika undanträngning av privat kapital. Vi anser att bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2019/20:3251 (C) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstyrks. Företagens kapitalförsörjning, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17 samt 2019/20:23 av (SD), 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 7, 2019/20:2444 av (MP) yrkande 4, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 23 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 4. har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, där staten fyller en marknadskompletterande roll. Men för att såväl det offentliga som det privata riskkapitalet ska ge bästa möjliga effekt i investeringar, och för att uppfinnare, innovatörer och entreprenörer i olika skeden ska hitta de medel som finns tillgängliga, krävs en tydligare organisering av aktörerna i innovationssystemet. Det behövs också ett förstärkt finansieringsstöd i mycket tidiga faser i form av bidrag, lån och ägarkapital samt en god tillgång till lånekapital till små och medelstora företag. Därutöver behövs finansieringsinsatser i kapitalintervallet 5–. Alla delar i kapitalförsörjningskedjan behöver fungera för att nyföretagandet ska stimuleras och för att landets företag ska ges möjlighet att expandera både produktmässigt och geografiskt. Jag anser därför, i likhet med vad som framförs i motion 2019/20:3335 (KD), att bör tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet dels bör utvecklas i syfte att nå företag i en tidig fas, dels i högre grad bör matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. Många saknar de medel som krävs för att kunna starta ett företag, vilket är särskilt tydligt på landsbygden. behöver trösklarna för att starta och utveckla företag sänkas.