bet · H701UbU13 · 2020-02-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om gymnasieskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. ämnesbetyg, planering och dimensionering, introduktionsprogram, nya inslag på de nationella programmen och studie- och yrkesvägledning. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Gymnasieskolans utformning och betygssystem Nya inslag på de nationella programmen Motioner som bereds förenklat 1.Gymnasieskolans utformning och betygssystem, punkt 1 (M) 2.Gymnasieskolans utformning och betygssystem, punkt 1 (SD) 3.Planering och dimensionering, punkt 2 (M) 4.Introduktionsprogram, punkt 3 (M) 5.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 4 (V) 6.Studie- och yrkesvägledning, punkt 5 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 6 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Gymnasieskolans utformning och betygssystem 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3086 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 4. Reservation 3 (M) 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 4 (M) Nya inslag på de nationella programmen 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:3307 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (V) 2019/20:2025 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 6 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (C), (V), (M), (SD), (KD), (S), (MP), (L), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 66 motionsyrkanden om gymnasieskolan från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 54 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkandena som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna tar upp frågor om bl.a. ämnesbetyg, planering och dimensionering, introduktionsprogram, nya inslag på de nationella programmen och studie- och yrkesvägledning. Gymnasieskolans utformning och betygssystem Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om basår, ämnesbetyg och den kursutformade gymnasieskolan. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2019/20:3086 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs att möjligheten att införa ett gemensamt första basår för alla studerande på gymnasiet utreds. Motionärerna menar att en möjlighet för eleverna att välja inriktning på studierna till det andra gymnasieåret skulle kunna minska andelen felval och sena programbyten liksom ge mer tid att komma in i gymnasiets studiegång. I kommittémotion 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 4 uppmärksammar motionärerna faktorer som kan ses som nackdelar med det nuvarande systemet med kursbetyg. Enligt januariöverenskommelsen ska en reformering av betygssystemet utredas innan en förändring kan genomföras . Enligt motionärerna är detta inte tillräckligt utan de vill se en tydligare linje med en tillbakagång till ämnesbetyg. I yrkande 5 anges vidare att ett renodlat ämnesbetygssystem förutsätter att den nuvarande kursutformade gymnasieskolan avskaffas. Motionärerna menar att det är oroande att den pågående diskussionen om kursbetyg inte behandlar frågan om den kursutformade gymnasieskolan. Bakgrund och gällande rätt Utbildningarna i gymnasieskolan består av nationella program i form av yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Utöver de nationella programmen finns det introduktionsprogram och vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år (15 kap. 7 § skollagen [2010:800]). Det är hemkommunen som ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar (16 kap. 42 § skollagen). Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 1 till skollagen. Inom de nationella programmen kan det finnas inriktningar och särskilda varianter, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Inriktningarna, som är nationella, beslutar regeringen om medan särskilda varianter godkänns av (16 kap. 7–9 §§ skollagen). Ett nationellt program inom gymnasieskolan består av – i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser – kurser inom det individuella valet – gymnasiearbete (4 kap. 1 § gymnasieförordningen [2010:2039]). De nationella programmen är avsedda att gås igenom på tre läsår men det finns möjlighet till fördelning av utbildningen både på kortare och (16 kap. 15 § skollagen). Utbildningen ska bedrivas som heltidsstudier (16 kap. 17 § skollagen). Även utbildningen på introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier (17 kap. 6 § skollagen). Elever på yrkesprogrammen har rätt till minst och elever på högskoleförberedande program har rätt till minst , s.k. garanterad undervisningstid (16 kap. 18 § skollagen). För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan (16 kap. 25 § skollagen). I denna plan ska ingå bl.a. vilka val av kurser eleven har gjort, om eleven följer ett individuellt anpassat program och i så fall vilka kurser som har bytts ut (1 kap. 7 § gymnasieförordningen). Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymnasiepoäng (16 kap. 19 § skollagen). I bilaga 2 till skollagen anges den minsta omfattningen gymnasiepoäng på de gymnasiegemensamma ämnen som ingår i de nationella programmen. Utbildningens omfattning på ett fullständigt nationellt program är 2 500 poäng. I bilaga 1 till gymnasieförordningen anges omfattningen i de programgemensamma ämnena i de olika programmen. Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser. För varje kurs ska det anges hur många gymnasiepoäng som kursen omfattar (16 kap. 23 § skollagen). Ytterligare bestämmelser om utbildningens innehåll och omfattning finns i gymnasieförordningen, t.ex. att huvudmannen beslutar om antalet undervisningstimmar för varje kurs, varje ämnesområde och gymnasiearbetet för de nationella programmen. För varje elev på introduktionsprogram beslutar rektorn om hur undervisningstiden ska fördelas på kurser, grundskoleämnen, praktik och annat som kan ingå i elevens individuella studieplan (4 kap. 22 § gymnasieförordningen). Betyg ska sättas på varje avslutad kurs, efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan (15 kap. 22 § skollagen). (SOU 2016:77) konstaterade i sitt betänkande att det svenska systemet med kursbetyg avviker från många länder. Kursbetyg och systemet med korta kurser bidrar enligt utredningen till stress och en fragmentering av utbildningen. I fråga om införandet av ämnesbetyg konstaterade utredningen att tidigare försök att införa ämnesbetyg fallit på att det varit problematiskt att sätta ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola. Utredningens bedömning var att ämnesbetyg vore svåra att kombinera med det nuvarande systemet och föreslår i stället två andra möjliga modeller för införandet av ämnesbetyg: den ena är en blandad modell och den andra en fullt ämnesutformad gymnasieskola. Utredningen underströk vidare att ett eventuellt införande av ämnesbetyg, i synnerhet en eventuell övergång till en ämnesutformad gymnasieskola, skulle ta tid och kräva ett stort förberedelsearbete. Utredningen analyserade vidare för- och nackdelar med kursbetyg respektive ämnesbetyg och gjorde bedömningen att ämnesbetyg har en betydande potential att ge såväl elever som lärare bättre möjligheter. Dessutom skulle risken för tidiga studiemisslyckanden kunna minska eftersom färre avgörande betyg sätts tidigt i utbildningen. Utredningen bedömde att ett arbete för att införa ämnesbetyg bör fortsätta och att det finns viktiga skäl för att bereda frågan vidare och ta fram nödvändiga författningsförslag. Regeringen har därefter tillsatt en särskild utredare som ska utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (dir. 2018:32). Utredaren ska även utreda och lämna förslag på justeringar i betygssystemet för alla skolformer. Syftet är att främja elevers, såväl flickors som pojkars, kunskapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. • föreslå en modell för ämnesbetyg för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan • analysera hur denna modell ska förhålla sig till vuxenutbildningen • analysera om, och i så fall föreslå hur, kompensatoriska inslag ska införas i betygssystemet för alla skolformer som har betyg • analysera och föreslå hur programstrukturer, ämnesplaner och andra styrdokument behöver omarbetas med anledning av den föreslagna modellen för ämnesbetyg • ta ställning till behovet av ett återinförande av timplaner för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt vid behov lämna förslag på hur timplaner kan utformas. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna är de överens om att ämnesbetyg på gymnasiet ska återinföras och betygssystemet reformeras genom att reglerna för sammanvägningen av olika delmoment inom ett betyg i ett ämne justeras så att ett enstaka lägre resultat i ett delmoment i ett ämne oftare kan kompenseras med goda resultat i andra delmoment. Denna förändring ska göras utan att utlösa en ny betygsinflation. Ändringen ska enligt överenskommelsen utredas –2020 och träda i kraft (punkt 55). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till ovanstående utredning, benämnd . Uppdraget utvidgas, och utredaren ska nu även beakta att de förslag som läggs fram inte ska leda till betygsinflation och analysera behovet av ytterligare insatser för att undvika betygsinflation. Vidare ska en parlamentariskt sammansatt referensgrupp knytas till utredningen. Utredningstiden förlängs också och uppdraget ska nu i stället redovisas (dir. 2019:66). Utskottet kan konstatera att frågan om ämnesbetyg behandlades i (SOU 2016:77) och att den utreds i (dir. 2018:32 och 2019:66). har i uppdrag att utreda och föreslå ämnesbetyg för gymnasieskolan och i anslutning till det analysera hur ett sådant förslag påverkar behovet av omarbetningar av styrdokument liksom föreslå hur detta bör göras. Utskottet har tidigare angett att det anser att ämnesbetyg bör införas i gymnasieskolan (bet. 2018/19:UbU11). Förändringar i betygssystemet är dock en fråga som noga bör övervägas och det är rimligt att den pågående utredningen får avsluta sitt arbete utifrån dess uppdrag. Utskottet anser inte att det finns någon anledning att föreslå några förändringar av gymnasieskolans utformning och struktur utifrån motionärernas yrkanden. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:621 (SD) yrkandena 4 och 5 och 2019/20:3086 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om planering och dimensionering av gymnasieskolan. Jämför reservation 3 (M). I partimotion 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 7 framförs att gymnasieskolans matchningsuppdrag bör stärkas. Motionärerna menar att det är viktigt att särskilt de gymnasiala yrkesutbildningarna motsvarar den kompetens som företagen efterfrågar. Motionärerna vill därför att man vid planeringen av nya gymnasieskolor och program i högre utsträckning beaktar nationella och regionala behov av kompetensförsörjning. I motion 2019/20:2834 av (M) yrkande 4 föreslås att ett nationellt sökområde för gymnasieskolan införs för att öka elevers möjlighet att välja utbildning. Bakgrund och gällande rätt Samverkan med arbetsmarknaden och dimensionering av utbildning Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas till ungdomarnas önskemål. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller region enligt ett samverkansavtal med kommunen eller regionen (15 kap. 30 § skollagen). Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar (16 kap. 42 § skollagen). För varje yrkesprogram i gymnasieskolan finns det ett nationellt programråd. Programråden stärker samarbetet mellan gymnasieskolan och arbetslivet för att yrkesutbildningarna bättre ska motsvara arbetslivets behov. De 13 nationella programråden diskuterar och ger råd i olika frågor som rör yrkesutbildning. Det kan exempelvis handla om analyser av utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov, yrkesutbildningarnas innehåll eller utformning av stöd till handledare. använder synpunkter och förslag från de nationella programråden som underlag för redovisningar, stödmaterial och olika beslut. Ledamöterna i råden är representanter från arbetslivet med kunskap om programmens yrkesområden, t.ex. som ansvariga för utbildnings- eller kompetensförsörjningsfrågor (). I gymnasieförordningen anges att det för yrkesprogrammen ska finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv (1 kap. 8 §). diskuterade i sitt betänkande Välja yrke (SOU 2015:97) frågan om en bättre matchning mellan ungdomars val av utbildning och arbetsmarknadens efterfrågan. Utredningen föreslog olika typer av insatser för att öka yrkesutbildningarnas attraktivitet genom att ge bättre beslutsunderlag inför gymnasievalet, öka tillgången till yrkesutbildning och förbättra utbildningarnas kvalitet genom en stärkt samverkan med arbetslivet. Utifrån utredningsförslag inleddes en försöksverksamhet med branschskolor (lagen [2017:571] om försöksverksamhet med branschskolor och förordningen [2017:623] om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän). Syftet med försöksverksamheten är att öka attraktiviteten och förbättra tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. menade i sitt betänkande En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) att en kommun ibland är en alltför liten organisatorisk enhet för att hantera frågor om utbildningsutbud. Utredningen föreslog bl.a. att staten bör ge stöd till regional samverkan om gymnasieskolans utbildningsutbud. tog också upp frågan om samverkan i sitt slutbetänkande Samling för skolan – nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35). tillsatte regeringen en särskild utredare som ska föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov, bl.a. för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande (dir. 2018:17). Utredaren ska föreslå hur en regionalt baserad modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning kan utformas och hur den kan finansieras. Syftet med utredningen är bl.a. att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. Syftet är även att främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan. – vid behov föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna kan planeras och dimensioneras inom ramen för en regional planeringsmodell, utifrån en analys av dagens situation – föreslå hur de regionala och nationella kompetensbehoven kan tillgodoses genom planering och dimensionering av utbildning som i högre grad tar hänsyn till arbetsmarknadens behov – se över och vid behov föreslå en ansvarsfördelning mellan staten, kommunerna och andra aktörer för en regional planering och dimensionering av gymnasial utbildning – vid behov föreslå en finansieringsmodell för gymnasieskolan som i högre grad tar hänsyn till skolors varierande förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning, utifrån en analys av dagens finansiering. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp är knuten till utredningen. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv om förlängd utredningstid till (dir. 2020:2). Inledningsvis vill utskottet uppmärksamma den viktiga roll som de nationella programråden spelar för att bidra till utvecklingen av de gymnasiala yrkesutbildningarna. Utskottet vill vidare peka på den pågående utredning som har i uppdrag att se över frågor om planering och dimensionering av gymnasieskolan, bl.a. utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Ett syfte med utredningen är också att främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan (dir. 2018:17 och 2020:2). Utskottet anser att utredningen inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2019/20:2829 (M) yrkande 7 och 2019/20:2834 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om introduktionsprogrammen. Jämför reservation 4 (M). I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 8 framförs att introduktionsprogrammen behöver reformeras. Motionärerna anser att det i huvudsak bör finns två inriktningar på programmen, en studieförberedande och en yrkesinriktad i form av en yrkesskola. Bakgrund och gällande rätt beslutade om förbättrad struktur och kvalitet på introduktionsprogrammen (prop. 2017/18:183, bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309) med bestämmelser som tillämpas på utbildningar som påbörjas fr.o.m. . För de ungdomar som inte är behöriga till ett nationellt program finns det fyra introduktionsprogram: programinriktat val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion (17 kap. 2 § skollagen). Hemkommunen ansvarar för att erbjuda dessa program till de elever som uppfyller de olika behörighetskraven (se 17 kap. 8 § skollagen). Erbjudandet om programinriktat val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal (17 kap. 16 § skollagen). I skollagen finns närmare bestämmelser om syftet med vart och ett av de fyra introduktionsprogrammen (17 kap. 3 § s). Utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning (enligt 15 kap. 2 §) är syftet med – programinriktat val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet – yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram – individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden – språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. I gymnasieförordningen föreskrivs vilket innehåll m.m. som de olika introduktionsprogrammen ska ha (6 kap. 4–8 §§). Utbildningen på ett introduktionsprogram ska bedrivas i en omfattning som motsvarar heltidsstudier och en elev har rätt till i genomsnitt minst 23 timmars undervisning i normalfallet. Varje elev ska också ha en individuell studieplan (17 kap. 6–7 §§ skollagen). Nyanlända elever som börjar på språkintroduktion ska få sina kunskaper bedömda, och resultatet ska ligga till grund för elevens individuella studieplan (17 kap. 14 a § skollagen). Huvudmannen ska fortlöpande bedöma elevens kunskapsutveckling för att eleven ska komma vidare i sin utbildning (6 kap. 7 § gymnasieförordningen). Språkintroduktion ska innehålla undervisning i grundskoleämnena svenska eller svenska som andraspråk. Undervisning i enbart dessa ämnen kan bedrivas under en kort inledande period. I övrigt ska språkintroduktionen utformas utifrån bedömningarna av kunskapsutvecklingen och innehålla de ämnen och kurser som elever behöver för sin fortsatta utbildning. Utbildningen får innehålla grundskoleämnen som eleven inte har godkända betyg i och kurser i gymnasieämnen. Språkintroduktion får kombineras med vuxenutbildning i svenska för invandrare och motsvarande utbildning vid folkhögskola. Även andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling får ingå i utbildningen (6 kap. 8 § gymnasieförordningen). En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den utbildningsplan som gällde när utbildningen inleddes och den individuella studieplanen, eller på ett annat introduktionsprogram enligt huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan (17 kap. 15 § skollagen). En fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program får anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet, individuellt alternativ och språkintroduktion. En fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram får anordna yrkesintroduktion (17 kap. 28 § skollagen). Utskottet vill uppmärksamma att så sent som fattade beslut om flera viktiga och angelägna förändringar av introduktionsprogrammens struktur och innehåll liksom förutsättningar för utbildningen. Bestämmelserna tillämpas på den utbildning som påbörjas fr.o.m. . Ett antal ändringar har även gjorts i gymnasieförordningens bestämmelser i syfte att ytterligare stärka en förbättrad struktur och kvalitet i introduktionsprogrammen. Utskottet ser ingen anledning att nu föreslå ytterligare ändringar och avslår därför motion 2019/20:2828 (M) yrkande 8. Nya inslag på de nationella programmen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förslag om nya inslag på de nationella programmen. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 7 framförs att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en pilotstudie där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt baserat på de lokala kretsloppen. I motion 2019/20:3307 av (MP) yrkande 1 föreslås att alla ekonomi- och företagsutbildningar bör inkludera kooperativa företagsformer. I yrkande 2 förespråkar motionären att alla offentligfinansierade utbildningar som handlar om företagande även bör lära ut om kooperativa företagsformer. Bakgrund och gällande rätt I bilaga 1 till gymnasieförordningen (2010:2039) framgår vilka nationella inriktningar som finns på de nationella programmen och vilka de programgemensamma ämnena är för respektive program. I bilaga 2 till skollagen (2010:800) återfinns poängplanen för de nationella programmen, dvs. en översikt över den minsta omfattningen av de gymnasiegemensamma ämnena. får meddela ytterligare föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna liksom om vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning för varje program. Innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram ska berörda nationella råd höras (4 kap. 1 och 5 §§ gymnasieförordningen). Inom det individuella valet har en elev som går på ett yrkesprogram rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet på grundnivå (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Utbildningen inom varje ämne ges i form av en eller flera kurser (16 kap. 21 och 23 §§ skollagen). Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, antalet poäng som varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.