bet · H701SoU8 · 2020-04-23 00:00:00 — har frågat mig om jag och regeringen bedömer att bestämmelsen om tvåårsomprövning kommer att återinföras när rätten till assistansersättning för andning och sondmatning och/eller egenvård och tillsyn har stärkts, och kommer tvåårsomprövningen i så fall att ha samma utformning som före . I propositionen om Vissa förslag om personlig assistans (prop. 2017/18:78) föreslog regeringen att bestämmelsen om tvåårsomprövningen ska tas bort med bedömningen att den bör återinföras så snart det finns förutsättningar för det. Genom att ta bort bestämmelsen ville regeringen skapa bättre förutsägbarhet för enskilda och bättre planeringsförutsättningar för kommunerna. Mot bakgrund av det som pågår när det gäller assistansersättningen är det inte aktuellt att göra några förändringar när det gäller tvåårsomprövningen. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om schablonersättningen (fr. 2019/20:836). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag tänker agera för att nivån på uppräkning av schablonersättningen inte ska få negativa konsekvenser för assistenternas villkor. Nivån på schablonersättningen är av betydelse för att säkerställa goda arbetsvillkor för den personliga assistenten och inte minst för att ge trygghet för den som behöver insatsen personlig assistans. Jag är glad att regeringen genom utredningen om en översyn av yrket personlig assistans (S 2018:08) fått ett betänkande som beskriver personliga assistenters arbetsförhållanden när det gäller arbetsvillkor och arbetsmiljö. Det pågår ett beredningsarbete i och det är därför för tidigt för mig att uttala mig på vilket sätt förslagen kommer att hanteras. Enligt bestämmelser i socialförsäkringsbalken ska de eller det belopp som assistansersättningen lämnas med bestämmas som schablonbelopp. Beloppet beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans. I enlighet med bestämmelserna inhämtar regeringen därför underlag för att beräkna ett schablonbelopp som ska vara på en nivå som ger rimliga förutsättningar att bedriva assistansverksamhet. I budgetpropositionen aviserar regeringen förslag till schablonbelopp . Jag tycker det är en bra ordning. Jag och regeringen tänker också fortsatt agera för att säkerställa att personlig assistans och assistansersättning är av god kvalitet. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om långa handläggningstider för assistansersättningen (fr. 2019/20:330). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag vill komma till rätta med assistansbolagens ekonomiska otrygghet och långa handläggningstider för assistansersättningen. Det stämmer som anger i sin fråga att har infört ett nytt digitalt tidredovisningssystem. Syftet med att uppgifter lämnas digitalt är att anordnarnas administration ska förenklas som kan säkerställa att rätt ersättning betalas ut. Ett av syftena med den personliga assistansen är att brukarna ska få välja mellan olika anordnare. För att assistansbolag oberoende av storlek ska ges rimliga möjligheter att bedriva verksamhet är kontinuitet och en administration utan krångel viktiga förutsättningar. Jag utgår från att följer förvaltningslagens krav på enkel och snabb ärendehantering med öppenhet mot berörda parter om hur handläggningen fortskrider. Regeringen har en löpande dialog med om frågor som rör förenklad ärendehantering t.ex. genom ökad digitalisering. Detsamma gäller vikten av att har rimliga handläggningstider för att såväl medborgare som assistansbolag ska få den ersättning de har rätt till . Jag och regeringen kommer att fortsätta att följa dessa frågor. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om fusk och överutnyttjande inom assistansersättningen (fr. 2019/20:696). Socialministern anförde följande: har frågat mig om regeringen har gjort någon uppföljning och analys av effekten av de lagändringar som alliansregeringen initierade för att beivra fusk och kriminalitet inom assistansersättningen, och vilka ytterligare åtgärder regeringen är beredd att vidta om inte effekten har varit ändamålsenlig. Jag delar syn att det är viktigt att förhindra kriminalitet i välfärden som det inte får innebära att de berättigades assistansersättning beskärs. Lagen om stöd och service (LSS) där personlig assistans ingår är en rättighetslagstiftning och den som har rätt till assistans ska också få det. Regeringen gav 2013 Inspektionen för socialförsäkring (ISF) i uppdrag att följa upp vilka åtgärder vidtagit med anledning av de lagändringar som trädde i kraft med syfte att motverka fusk och fel i utbetalningar. ISF redovisade i två delar, en rapport och en 2018. ISF slutsats var att en påtaglig effekt av lagändringarna var den påbörjade utvecklingen av ett nytt it-stöd för handläggning av assistansersättningen, och menade att lagändringen haft en viss positiv verkan framförallt för myndighetens möjligheter att stoppa felaktiga utbetalningar. Regeringen tillsatte därutöver en Delegation med uppdrag att motverka överutnyttjandet av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, som lämnade sin slutredovisning (SOU 2019:59). I regleringsbrev har det vidare i återrapporteringskravet, som hör till målet om assistansersättning, förtydligats att myndigheten ska redovisa de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa kontroll i syfte att motverka bidragsbrott inom assistansersättningen. Sammanfattningsvis bedömer jag att regeringen har vidtagit verkningsfulla åtgärder för att säkra att personlig assistans kommer de assistansberättigade till del som vi motverkar kriminalitet. Regeringen följer löpande hur det arbetet utvecklas. besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om metoder för beräkning av felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen (fr. 2019/20:841). Socialministern anförde bl.a. följande: har frågat mig vad jag anser om att man använder Expertmetoden, som enligt forskare och saknar evidens för att beräkna felaktiga utbetalningar inom assistansersättningen, och vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att säkerställa att evidensbaserade metoder kommer att användas framöver. Regeringen är angelägen om att minska risken för felaktiga utbetalningar och brottsligt utnyttjande av alla välfärdssystem. De utbetalande myndigheterna har därför i uppgift att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. För att fullgöra sin uppgift behöver myndigheterna arbeta med flera åtgärder och rikta insatserna där de gör störst nytta, bland annat genom att kontinuerligt genomföra riskanalyser och vidareutveckla olika metoder för att minska sådana risker. Delegationen mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07, dir. 2016:60) har tillfört ytterligare kunskap om problemens omfattning och redovisar även den osäkerhet som föreligger beträffande deras olika bedömningar. För områden där empiriska underlag saknas blir också osäkerheten större. Vilka metoder som sedan är bäst lämpade för att minska risken för felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott anser jag vara upp till myndigheten, eller utredningen i det enskilda fallet, att bedöma utifrån deras kännedom om den specifika verksamheten. Motionsyrkanden om bl.a. LSS och assistansersättningen, daglig verksamhet, stöd till föräldrar och kontroller behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 35–36). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:68, rskr. 2018/19:156). LSS och assistansreformen har på avgörande sätt förbättrat livskvaliteten och ökat självbestämmandet för många personer med svåra funktionsnedsättningar. Ytterst handlar LSS och assistansersättningen om att tillförsäkra personer med omfattande och varaktiga stödbehov insatser som de behöver för sitt dagliga liv. Det är av största vikt att den personliga assistansen och assistansersättningen präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. har rättstillämpningen av LSS fått konsekvenser för brukare med personlig assistans. Utskottet ser därför positivt på vad som anges i det s.k. januariavtalet om att säkerställa att den personliga assistansen och assistansersättningen präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet och att alla som har rätt till stöd ska få det. Ändringen i LSS när det gäller personlig assistans för hjälp med andning som trädde i kraft var en viktig åtgärd, liksom förslagen i den överlämnade propositionen Personlig assistans för samtliga hjälpmoment som avser andning och måltider i form av sondmatning (prop. 2019/20:92). Utskottet välkomnar även att regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda stärkt rätt till personlig assistans för stöd vid egenvård, hur definitionen av normalt föräldraansvar kan smalnas av samt hur rätten till assistans vid behov av tillsyn kan stärkas (dir. 2020:3). Vidare konstaterar utskottet att slutbetänkande (SOU 2018:88) bereds inom . Mot bakgrund av det arbete som pågår på detta område anser utskottet inte att nu bör ta några initiativ när det gäller förändringar av LSS och assistansersättningen. Motionerna 2019/20:819 (SD) yrkandena 3–5, 11 och 14, 2019/20:1391 (S), 2019/20:2399 (M) yrkandena 1 och 4–6 samt 2019/20:3320 (KD) yrkandena 3 och 15 bör avslås. Som nämnts ovan har regeringen tillsatt en utredning om att se över olika frågeställningar inom personlig assistans (dir. 2020:3). Utredaren ska bl.a. ta ställning till om en rättssäker tillämpning av föräldraansvaret vid bedömningen av det enskilda barnets rätt till personlig assistans kan uppnås genom kunskapsstöd eller riktlinjer eller om detta ansvar i stället bör smalnas av genom reglering i författning. Vidare föreslår regeringen i den överlämnade propositionen Personlig assistans för samtliga hjälpmoment som avser andning och måltider i form av sondmatning (prop. 2019/20:92) bl.a. att hjälpåtgärder som ryms inom det normala föräldraansvaret ska kunna ge rätt till personlig assistans och assistansersättning när det gäller hjälp med andning, åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, måltider i form av sondmatning och åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Mot bakgrund av detta anser utskottet att motion 2019/20:819 (SD) yrkandena 15 och 16 bör avslås. För vissa av dem som ingår i LSS personkrets bidrar ledsagning till delaktighet i samhällslivet och ger möjlighet att delta i olika aktiviteter och ingå i en gemenskap med andra. Utskottet noterar att föreslår att personlig service och boendestöd ska införas som en ny insats i LSS och att ledsagarservice föreslås ingå i denna insats. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet är inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:627 (KD) och 2019/20:819 (SD) yrkande 33. Dessa bör avslås. Enligt utskottet bör en individ kunna räkna med att få sina behov bedömda på samma sätt även om hon eller han flyttar till en annan kommun. Insatsen ska dessutom vara utformad så som lagstiftaren avsett och rättspraxis utvisat. I detta sammanhang noterar utskottet att det i det s.k. januariavtalet anförs att frågan om huvudmannaskapet för den personliga assistansen bör utredas. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motion 2019/20:3320 (KD) yrkande 5, som bör avslås. Utskottet ser positivt på att det infördes ett bidrag om i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera deltagande i daglig verksamhet. Bidraget får användas av kommunerna för att införa, bibehålla eller höja en låg dagpenning till dem som deltar i daglig verksamhet enlig LSS. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:2100 (S) och 2019/20:3320 (KD) yrkande 12. Motionerna bör avslås. Utskottet är positivt till att insatsen personligt ombud utökas med 2020–2022 i syfte att öka subventionsgraden per ombud. Utskottet är dock inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motion 2019/20:2446 (MP). Motionen bör avslås. Utskottet noterar att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över reglerna och klargöra rättsläget för boende med särskild service enligt LSS (dir. 2020:28). Syftet med översynen är att den enskilde inte ska drabbas av merkostnader för sitt boende på grund av sin funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar utredningen och anser att motionerna 2019/20:2742 (L) yrkande 19 och 2019/20:2764 (SD) bör avslås i avvaktan på utredningens resultat. Vidare noterar utskottet att har infört ett digitalt tidsredovisningssystem i syfte att anordnarnas administration ska förenklas som kan säkerställa att rätt ersättning betalas ut. Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå att tar något initiativ med anledning av motion 2019/20:819 (SD) yrkande 9, utan det bör avslås. I motion 2019/20:940 (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över vilket stöd personer med funktionsvariation behöver för att driva sina ansökningar vidare. Utskottet är inte berett att föreslå att tar ett sådant initiativ. Motionen bör avslås. bör inte heller ta några initiativ med anledning av motion 2019/20:1068 (M) om att ge anhöriga större möjlighet att hjälpa bl.a. personer med funktionsnedsättning vid samtal om deras val av boende m.m. Motionen bör avslås. Utskottet har viss förståelse för vad som framförs i motion 2019/20:3371 (L) yrkande 5 om att ändra åldersgränserna för personlig assistans och bilstöd, bl.a. mot bakgrund av de höjda åldersgränserna i pensionssystemet. Utskottet är dock inte berett att föreslå att tar några initiativ. Motionsyrkandet bör avslås. När den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården ska kommunen tillsammans med regionen enligt lag upprätta en samordnad individuell plan (SIP). Utskottet anser att det är viktigt att detta görs och välkomnar att SKR bl.a. har tagit fram stödmaterial för dem som deltar och håller i SIP-möten samt information om SIP till den enskilde. Utskottet är inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motion 2019/20:2742 (L) yrkande 2. Motionsyrkandet bör avslås. Vidare noterar utskottet att regeringen har vidtagit olika åtgärder för att motverka fusk inom assistansersättningen. Utskottet finner därför inte skäl att föreslå att tar några initiativ med anledning av motion 2019/20:2399 (M) yrkande 3. Utskottet välkomnar betänkandet Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor (SOU 2020:1) som har överlämnats till . Motion 2019/20:2399 (M) yrkande 7 bör avslås. Slutligen noterar utskottet att betänkandet Belastningsregisterkontroll i arbetslivet – behovet av utökat författningsstöd (SOU 2019:19) bereds inom . I avvaktan på denna beredning bör motionerna 2019/20:819 (SD) yrkande 40 och 2019/20:1545 (M) avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ledarhundsverksamhet, stöd till bilbarnstolar och cykelstöd. Jämför reservation 15 (SD, C, L) och 16 (SD, KD, L). I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att inte flytta ledarhundsverksamheten från till MFD. Motionärerna anser att verksamheten istället löpande ska analyseras och utvärderas för att säkerställa ledarhundsverksamhetens kvalitet, rättssäkerhet och djurskydd i praktiken (yrkande 32). I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 36 föreslås ett tillkännagivande om att inte förändra den nuvarande ordningen för ledarhundsverksamheten. I kommittémotion 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att bilstödet bör gälla för specialanpassade bilbarnstolar. Motionärerna anser att det är viktigt att säkerställa att även barn med funktionsnedsättning kan färdas trafiksäkert. Därför är det angeläget att bilstödet även bör gälla för en specialanpassad bilbarnstol som behöver bytas ut i takt med att barnet växer. I motion 2019/20:1514 av och (båda MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur ett system för cykelstöd – stöd för att köpa specialutformad cykel – kan utformas. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten att pröva, låna och hyra specialcyklar ska finnas för de som behöver det. Lagen om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen () har uppgiften att, i enlighet med lagen (2005:340) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen , anskaffa och placera ledarhundar. MFD har i uppdrag att upphandla ledarhundar åt SRF. Bestämmelser om bilstöd finns i 52 kap. SFB samt i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder. I 52 kap. SFB finns bestämmelser om rätten till bilstöd (2–14 §§), beräkning av bilstöd (15–22 §§), funktionskontroll (22 a §) och återbetalning av bilstöd (23–25 §§). Enligt 2 § kan bilstöd lämnas till en försäkrad som på grund av ett varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer. Av 3 § följer att bilstöd kan lämnas även till en försäkrad förälder till ett försäkrat barn som har ett sådant funktionshinder som avses i 2 §. Enligt 8 § lämnas bilstöd för anskaffning av personbil klass I, motorcykel eller moped ändring av ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av ändringen anskaffning av en särskild anordning på ett fordon som avses i 1 och kostnader i samband därmed samt justering och reparation av anordningen kostnader för körträning som behövs före och efter sådana åtgärder som anges i 2 och 3 och kostnader i samband därmed körkortsutbildning i samband med anskaffning av motorfordon. I en dom (HFD 2018 ref. 76) om huruvida bilstöd i form av anpassningsbidrag får lämnas för en löstagbar bilbarnstol uttalade domstolen bl.a. följande: Utformningen av regelverket ger vid handen att den anpassning som stöd kan lämnas för ska avse varaktiga förändringar av ett visst fordon. Enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening kan anpassningsbidrag komma i fråga endast för sådana fast monterade anordningar på eller ändringar av ett specifikt fordon som innebär en varaktig förändring av fordonet. Den i målet aktuella bilbarnstolen är specialanpassad för M.T:s son. Stolen fästs med bilens bilbälte och är en löstagbar anordning som inte är kopplad till en viss bil. Det saknas därför förutsättningar för att lämna det sökta anpassningsbidraget. Överklagandet ska således avslås. Bakgrund och pågående arbete Lagen om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen I betänkande 2004/05:SoU17 Ledarhundar behandlade utskottet bl.a. regeringens förslag till lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen (prop. 2004/05:84, rskr. 2004/05:241). Utskottet tillstyrkte förslaget. Vidare föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anförde bl.a. följande (s. 8): Utskottet konstaterar att det är mycket ovanligt att myndighetsutövning, som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna, överlämnas till en ideell förening. Utskottet anser det därför angeläget att regeringen noga följer verksamheten och utvärderar den samt återkommer till med en redovisning. Regeringen bör vid utvärderingen överväga om myndighetsutövningen skall vara kvar hos eller om det finns skäl att flytta den till någon myndighet. En analys av konsekvenserna av de olika alternativen skall presenteras. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avser att samla verksamheten med ledarhundar till MFD (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 s. 146). fick MFD i uppdrag att i samarbete med () göra en konsekvensanalys av ett överfört ansvar av de uppgifter som framgår av lagen (2005:340) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen , från SRF till MFD (S2018/01254/FST). Uppdraget redovisades till . ändrade regeringen uppdrag i de delar som rör ledarhundsverksamheten (S2019/01920/FST). Mot bakgrund av att regeringen avser att samla verksamheten med ledarhundar vid MFD ska myndigheten i förberedelserna för detta ta nödvändiga kontakter med berörda aktörer samt ha löpande kontakt med (). Enligt uppgift från pågår arbete med frågan inom . Uppföljning av reform av bilstödet redovisade sitt svar på uppdraget om konsekvenser för enskilda (S2018/03928/FST). I rapporten av det reformerade bilstödets konsekvenser för enskilda beskriver konsekvenserna för enskilda av de nya reglerna och lämnar förslag på åtgärder för att stärka den enskildes möjligheter att ta del av bilstödet redovisade och ett gemensamt svar på uppdraget om administrativa konsekvenser av reform av bilstödet (S2018/03929/FST). I svaret finns respektive myndighets beskrivning av de konsekvenser som reformen inneburit samt en myndighetsgemensam beskrivning med slutsats. Av de gemensamma slutsatserna framgår att administrationen i bilstödsärenden har ökat till följd av reformen genom en mer omfattande process samt fler överlämningar mellan myndigheterna och mellan myndigheterna och de försäkrade. Bilstöd – ökade möjligheter till anpassning Mot bakgrund av och Trafikverkets ovannämnda förslag på åtgärder presenterade promemorian Bilstöd – ökade möjligheter till anpassning (S2019/03812/FST). Promemorian har remissbehandlats. överlämnade regeringen proposition 2019/20:107 Bilstöd – ökade möjligheter till anpassning till . I propositionen föreslås att anpassningsbidrag ska kunna lämnas även för anordningar som är att anse som standardutrustning i bilen eller för normalt förekommande tilläggsutrustning till bilen. Vidare föreslås att särskilda skäl för att lämna anpassningsbidrag för ett fordon som är äldre än eller har framförts mer än 6 ska tillämpas endast första gången det beviljas sådant bidrag. Det föreslås också att det ska införas en höjdbegränsning för bilar som det kan lämnas bilstöd för. Det kommer då att kunna lämnas anpassningsbidrag för att anpassa en lägre bil. Därutöver föreslås att nivån på tilläggsbidrag A höjs från till och att tilläggsbidrag B höjs från till . De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet planerar att behandla propositionen . Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 159) framgår att de ekonomiska konsekvenserna av de lagändringar som föreslås bedöms innebära ökade utgifter på anslaget med , och med . Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet (S) en skriftlig fråga om regelverket för ledarhund (fr. 2017/18:552). Statsrådet anförde bl.a. följande: har frågat varför jag inte är beredda att se över regelverket för att få en ledarhund. Varken jag eller någon annan i regeringen har uttryckt något principiellt motstånd att se över regelverket för ledarhundar. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en höjning av anslagna medel till ledarhundsverksamheten med till en sammanlagd summa av för att öka antalet ledarhundar. Regeringen aviserar också att verksamheten, som är uppdelad mellan (), Myndigheten för delaktighet (MFD) och , bör samlas vid MFD. När det gäller den organisatoriska förändringen så anser regeringen att det i och med att MFD bildats nu finns en myndighet som kan ansvara för de myndighetsutövande uppgifter som åligger SRF. Detta är i linje med det resonemang som förde i samband med att verksamheten reglerades i propositionen om ledarhundar som trädde i kraft (prop. 2004/05:84). En fördel med att myndighetsutövningen sker av en myndighet i stället för en ideell förening är att myndigheten, till skillnad från en ideell förening, kan tilldelas föreskriftsrätt inom området. I betänkande 2018/19:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning riktade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en ny utredning om tolktjänst för personer med hörselnedsättning och språkstörning. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:68, rskr. 2018/19:156). Av regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att se över tolktjänstfrågan.