bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Om en elev har upprepad eller längre frånvaro från den verksamhet som avses i 17 § ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Utredningen ska genomföras i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. När en utredning om en elevs frånvaro har inletts ska rektorn se till att frånvaron anmäls till huvudmannen (7 kap. 19 a §). Enligt 7 kap. 20–22 §§ skollagen är det den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn som ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Kommunen, huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan har även till ansvar att se till att eleverna i dess grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet med en annan huvudman än hemkommunen eller det hos en sådan huvudman har inletts en utredning om elevens frånvaro ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Enligt 7 kap. 23 § skollagen får hemkommunen förelägga en elevs vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske. För en elev i specialskolan eller sameskolan eller förskoleklassen vid en skolenhet med specialskola eller sameskola är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande får förenas med vite. Även för elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan finns bestämmelser om krav på att delta i utbildningen om det inte finns giltiga skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Vid upprepad eller längre frånvaro ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. (15 kap. 16 § och 18 kap. 16 § skollagen). Bakgrund och pågående arbete Allmänna råd för arbetet med att främja närvaro allmänna råd (SKOLFS 2012:34) för arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan gäller för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Materialet är indelat i tre områden: att främja närvaro, att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro samt hur den ogiltiga frånvaron dokumenteras i betygsdokumenten. upplyser om att delar av innehållet i publikationen kan vara inaktuella på grund av införda ändringar i skollagen efter 2012. Bland annat infördes ändringar i 7 kap. skollagen vad gäller skolplikt och rätt till utbildning samt skolans, huvudmannens och hemkommunens ansvar för att uppmärksamma och utreda frånvaro och att vidta åtgärder. Enligt ser myndigheten nu över sitt stöd i arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. Skolinspektionens kartläggning om ogiltig frånvaro Problemet med ogiltig frånvaro har uppmärksammats . Den senaste nationella kartläggningen av ogiltig frånvaro genomfördes av Skolinspektionen och publicerades (Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor, Skolinspektionen 2016). Enligt rapporten var det nästan 1 700 elever som rapporterades ha ogiltig sammanhängande frånvaro i en månad eller mer, vilket motsvarar 1,7 av 1 000 elever. Vidare visade resultaten att drygt 18 000 elever rapporterades ha ogiltig upprepad ströfrånvaro. Med upprepad ströfrånvaro avses ogiltig frånvaro från enstaka lektioner eller dagar motsvarande ca 5–20 procents frånvaro som pågått . Resultaten visar även att den ogiltiga frånvaron var mest utbredd i årskurserna 7–9. Upprepad ströfrånvaro var något vanligare bland pojkar än flickor och i årskurs 7–9 mer vanligt förekommande i kommunala skolor än i fristående skolor. I rapporten visade även enkätsvar från rektorer att två tredjedelar av de som besvarat enkäten uppmärksammat oroande giltig frånvaro på skolan. Omfattande, men formellt giltig, frånvaro kan eventuellt dölja samma typ av problematik som ligger bakom den ogiltiga frånvaron. fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att genomföra verksamhetsnära insatser för huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Uppdraget är ett led i de åtgärder som regeringen föreslog i Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (U2015/05478/UF). Uppdraget pågick och slutredovisades (dnr 7.2.1–2016:32). Totalt deltog 47 skolor i insatser. slutredovisning av uppdraget visar att majoriteten av skolorna var nöjda med insatsen och uppgav att den gett verktyg och ökad kunskap för att minska antalet avhopp. Den åtgärd som ansågs vara mest effektiv för att minska avhoppen från gymnasieskolan var att bygga relationer med eleverna, relationer som fungerar även om eleven är frånvarande. Därutöver uppgav många rektorer att det är viktigt med tydliga rutiner för frånvaro och att insatserna sätts in snabbt. Flera rektorer framförde att de behöver mer resurser för att kunna utveckla det förebyggande arbetet; både mer personal generellt och personal med specialkompetenser efterfrågas. Regeringen gav och i uppdrag (U2017/01236/GV) att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget, som delvis bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, har förlängts och ska redovisas till . Nationell statistik om frånvaro I betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) lämnades förslag som bl.a. syftar till att skolorna ska uppmärksamma och agera på elevers frånvaro på ett tidigare stadium än vad som sker och att eleverna ska få den hjälp de behöver för att deras rätt till utbildning ska tillgodoses. I betänkandet gjorde utredningen även bedömningen att regeringen borde ge i uppdrag att samla in och redovisa nationell statistik om frånvaro. Denna bedömning är föremål för fortsatta överväganden inom (ip. 2018/19:47). Av remissvar (dnr 2017:274) framgår bl.a. att myndigheten inte anser att nationell statistik skulle vara ett verkningsfullt instrument för att minska frånvaron. framförde bl.a. att det inte finns något tydligt syfte med nationell frånvarostatistik eftersom det är den enskilda elevens situation som måste hanteras för att vända frånvaro till närvaro. Däremot är det viktigt att skolor och huvudmän följer upp frånvaro på lokal nivå i sitt löpande kvalitetsarbete. Av detta skäl, och för att inte öka skolornas administrativa börda med ytterligare obligatoriska årliga statistikinsamlingar, förordade i stället att med viss regelbundenhet göra särskilda kartläggningar av elevers frånvaro och av huvudmäns och skolors förebyggande arbete och frånvarouppföljning. Mot denna bakgrund har initierat ett arbete för att kartlägga elevfrånvaro och skolors arbete kopplat till frånvaro (Uppdrag om kartläggning av frånvaro, dnr 5.1.3 – 2019:1103). Myndigheten ska genom en kartläggning ta fram en deskriptiv nationell bild av elevfrånvarons omfattning och belysa skolors arbete med att förebygga elevfrånvaro med särskilt fokus på elevhälsans arbete. Mot bakgrund av huvudmannens ansvar enligt skollagen kommer studien även att innefatta huvudmännens övergripande ansvarstagande i styrkedjan kopplat till skolors arbete med frånvaro. De skolformer som kommer att ingå i studien är grund-, grundsär-, special- och sameskolan samt gymnasie- och gymnasiesärskolan. Det finns enligt myndigheten inget fastställt datum för när uppdraget kommer att redovisas (, analysenheten, ). infördes ändringar i 7 kap. skollagen vad gäller skolans, huvudmannens och hemkommunens ansvar för att uppmärksamma och utreda frånvaro och att vidta åtgärder. Utskottet kan konstatera att huvudmannen nu har ett tydligt ansvar enligt skollagen för att se till att barn och elever deltar i undervisningen och fullgör sin skolplikt. Enligt skollagen är rektorn, om en elev har upprepad eller längre frånvaro i de obligatoriska skolformerna, skyldig att se till att frånvaron skyndsamt utreds. Rektorn ska även se till att frånvaron anmäls till huvudmannen. Vidare ska hemkommunen alltid informeras när en utredning om frånvaro inleds och vid behov samordna arbetet kring elever med upprepad eller längre frånvaro. Utskottet ser positivt på att nu ser över sina allmänna råd för arbetet med att främja närvaro och uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. Utskottet vill också påminna om att frågan om att samla in och redovisa nationell statistik om frånvaro fortsatt är föremål för överväganden inom . Utskottet vill även lyfta fram det arbete som pågår inom som syftar till att kartlägga elevfrånvaro och skolors arbete kopplat till frånvaro. Mot bakgrund av det som anförts ovan föreslår utskottet att motionerna 2019/20:870 (M) och 2019/20:3188 (KD) yrkandena 64 och 65 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om språkintroduktionsprogrammet, om rätten till studiehandledning på modersmål och om förlängd skolplikt för nyanlända. Jämför reservation 18 (C), 19 (V) och 20 (KD). I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 42 föreslår motionärerna att språkintroduktionsprogrammet främst ska rikta sig till de elever som kommit till . Syftet är att effektivisera språkinlärningen på språkintroduktionsprogrammet så att de nyanlända eleverna snabbt lär sig språket och därigenom kan tillgodogöra sig undervisningen. I partimotion 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att regeringen återkommer med förtydliganden om kommunernas skyldighet att erbjuda skolgång i enlighet med . Motionärerna menar att bryter mot sina internationella åtaganden när inte alla barn, inklusive barn som är utsatta EU-medborgare eller papperslösa, erbjuds skolgång i . I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 17 framförs att regeringen bör utreda möjligheten att utöka rätten till studiehandledning på modersmål och att få undervisning på det egna modersmålet. Det är viktigt att nyanlända lär sig svenska, men den starka fokuseringen på det svenska språket riskerar att hämma det övriga lärandet, anför motionärerna. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 23 efterfrågas en utredning om möjligheten till förlängd skolplikt för nyanlända. Enligt motionärerna har nyanlända elever rätt till kunskap och goda förutsättningar att gå ut skolan med godkända betyg och att komma vidare i utbildningssystem eller arbetsliv. Bestämmelser om skolplikt m.m. Barn som är bosatta i har skolplikt. Med bosatt i avses enligt 7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § första stycket skollagen den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Skolplikten motsvaras av en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen och 7 kap. 2 § första stycket och 3 § skollagen). De utbildningar som avses med allmän skola är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Hemkommunen har ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. Detta gäller oavsett var eleven går i skolan. Ansvaret innebär att hemkommunen måste hålla sig informerad om skolgång och frånvaro (7 kap. 21 och 22 §§ skollagen). Utöver skolpliktiga elever har även vissa andra kategorier av elever rätt till utbildning. Det gäller elever som inte är folkbokförda i men som vid tillämpningen av skollagen ska anses bosatta här (29 kap. 2 § andra stycket skollagen). Detta gäller den som är asylsökande i enlighet med vissa bestämmelser i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., barn som inte omfattas av nämnda lag, som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd (29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen jämförd med 1 a § lagen om mottagande av asylsökande m.fl.) och den som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). Som bosatt i landet anses också den som har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av m.m., den som är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat m.m. och den som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Den kommun där en asylsökande elev stadigvarande vistas är att anse som hemkommun (29 kap. 6 § skollagen). Det innebär att det är den kommunen som har skyldighet att erbjuda utbildning enligt skollagen. Eleven ska erbjudas utbildning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till elevens personliga förhållanden, dock senast efter ankomsten (4 kap. 1 a § skolförordningen och 12 kap. 14 § gymnasieförordningen). Vad som avses med ”ankomsten” är inte närmare reglerat, men i allmänna råd anges att det utifrån barnets bästa är lämpligt att räkna från när barnet eller ungdomen har ankommit till landet (, Allmänna råd med kommentarer – Utbildning för nyanlända elever [SKOLFS 2016:2]). Bestämmelser om nyanlända, förberedelseklass och introduktionsprogram infördes nya bestämmelser i 3 kap. skollagen (12 a–f §§) om mottagande av och skolgång för nyanlända elever (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177). Genom ändringarna fördes en definition av nyanländ in i skollagen (3 kap. 12 a §). Med nyanländ ska enligt skollagen avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Det fördes även in en reglering om förberedelseklasser i skollagen. Enligt 3 kap. 12 f § skollagen ska rektorn få besluta att en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis får undervisas i förberedelseklass. Även en annan elev som har varit bosatt utomlands och vars kunskaper har bedömts ska under motsvarande förutsättningar få undervisas delvis i förberedelseklass. Undervisningen i förberedelseklass ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet och ska inte pågå längre än . Vidare framgår av 3 kap. 12 i § att en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grundsärskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås och får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. I proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla föreslogs bl.a. att strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. ska utbildningsplanen innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. ställde sig bakom lagförslagen i aktuella delar (bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). Allmänna råd om utbildning för nyanlända elever har tagit fram allmänna råd om utbildning för nyanlända elever (2016:2). De allmänna råden ger vägledning om hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan eller bör arbeta med mottagandet av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. har med anledning av de nya bestämmelserna även tagit fram material som stöd till skolors kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Materialet är avsett att användas för elever i de obligatoriska skolformerna men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. Nyanlända elevers övergång från språkintroduktion De flesta nyanlända elever i gymnasieskolan påbörjar sina studier inom introduktionsprogrammet språkintroduktion. Språkintroduktionsprogrammet syftar till att ge nyanlända elever en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Elever som går på introduktionsprogrammen är en mycket heterogen grupp med olika behov, mål och förutsättningar. Mer än hälften av dessa elever är ungdomar som anlänt till , och en stor andel går språkintroduktion. Övergången till nationella program och annan utbildning är låg (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 93 och 103). uppföljningar visar att alltför många elever som har ett eller flera introduktionsprogram som enda utbildning i gymnasieskolan varken arbetar eller studerar efter att de har avslutat sin utbildning. Efter regeringens förslag har förtydliganden av huvudmannens ansvar för styrning och planering av utbildningen på introduktionsprogrammen införts (prop. 2017/18:183). Utredningen om modersmål och studiehandledning på modersmål tillsatte regeringen en särskild utredare för att dels kartlägga tillgången till, organisationen av samt deltagandet i modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer och analysera vilka faktorer som eventuellt påverkar detta, dels analysera och bedöma om och hur studier i ämnet modersmål respektive studiehandledning på modersmål förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utredaren skulle även vid behov lämna förslag på åtgärder och författningsförslag (U 2018:04, dir. 2018:38 och 2018:103). Utredaren överlämnade betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål till regeringen (SOU 2019:18). I betänkandet föreslogs bl.a. en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet för nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i och motsvarande skolformer samt att ska få i uppdrag att samordna och driva utvecklingen av studiehandledning på modersmålet. Utredningen har remitterats (U2019/01794/S) och bereds inom . Förlängd skolplikt för nyanlända gav regeringen en särskild utredare i uppdrag (dir. 2020:21) att föreslå hur elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förutsättningar. Utredaren ska även föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och i gymnasieskolans introduktionsprogram ska få mer tid för undervisning. – ta ställning till vilka skolformer och årskurser som bör omfattas av en läxhjälpsgaranti – ta ställning till om målgruppen för stödinsatserna prioriterad timplan och anpassad timplan bör utvidgas – föreslå hur en skyldighet att delta i lovskola ska utformas och ta ställning till vilka elever den ska gälla – analysera och föreslå hur skolplikten kan förlängas för nyanlända elever som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan – analysera och föreslå hur nyanlända elever i högstadiet och i gymnasieskolans introduktionsprogram som omfattas av förslaget om förlängd skolplikt ska ges kortare sommarlov och därmed mer tid till undervisning – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Det är viktigt att asylsökande barn och ungdomar så snabbt som möjligt får tillgång till utbildning. Nyanlända elever är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter, och det är därför viktigt att anpassa undervisningen efter nyanlända elevers behov och förutsättningar. Utskottet vill inledningsvis påminna om att de förslag som presenterades i betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18) bereds inom . Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska se över de åtgärder inom den sakpolitiska överenskommelsen som bl.a. avser nyanlända elever (dir. 2020:21). Här kan bl.a. nämnas läxhjälpsgaranti och prioriterad timplan för barn som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolan, förlängd skolplikt för ungdomar som kommer sent till och kortare sommarlov. Vidare kan utskottet konstatera att språkintroduktionsprogrammet syftar till att ge nyanlända elever en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket möjliggör vidare studier inom gymnasieskolan eller i annan utbildning. infördes även ändringar när det gäller introduktionsprogrammens struktur och kvalitet. Utskottet vill i övrigt hänvisa till pågående arbete, vidtagna lagstiftningsåtgärder och satsningar samt till att nuvarande lagstiftning får anses väl avvägd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:220 (V) yrkande 17, 2019/20:2578 (V) yrkande 5, 2019/20:3188 (KD) yrkande 23 och 2019/20:3254 (C) yrkande 42. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om en förstärkt elevhälsa och om psykisk ohälsa bland elever. Jämför reservation 21 (M), 22 (C), 23 (KD), 24 (M), 25 (SD) och 26 (C). I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ändringar i skollagen som syftar till att införa ett förstärkt fokus på psykisk hälsa vid hälsobesök och till att ställa tydliga krav på att elevhälsans personal ska finnas tillgänglig i tillräcklig utsträckning. I motion 2019/20:1950 av (M) föreslås att elevhälsan i de tre hälsosamtal som ska göras även bör inkludera en rutinfråga om sexuella övergrepp. I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås att elevhälsa ska införas som ämne på rektorsprogrammet. Syftet är enligt motionärerna att säkerställa att samtliga utbildade rektorer ser kopplingen mellan skolmiljön och elevernas psykiska och fysiska hälsa. Ett motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 9. Vidare lyfts i partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 9 behovet av att uppvärdera elevhälsan. Enligt motionärerna bör man se över möjligheten att bygga ut elevhälsan med fler kompetenser samt i lagstiftningen förtydliga rektorernas ansvar för elevhälsan. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 10. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 36 lämnas förslag om en förstärkt elevhälsa och om att införa en elevhälsogaranti som innebär att varje elev ska kunna komma i kontakt med elevhälsan . I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 35 framförs förslag om en långsiktigt förstärkt elevhälsovård. Enligt förslaget bör bl.a. regionerna få ett samlat uppdrag för hela barn- och ungdomshälsovården och ha ett nära samarbete med skolledningar, lärare, specialpedagoger och kommunernas socialtjänst. I yrkande 36 föreslås att det införs en elevhälsogaranti som innebär att man kan få kontakt med elevhälsan . I motion 2019/20:2851 av m.fl. (MP) yrkande 6 lyfts behovet av en stärkt elevhälsa. Även det elevhälsofrämjande och förebyggande arbetet bör förstärkas, bl.a. genom fler anställda skolläkare, skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer och skolsocionomer.