bet · H701UbU16 · 2020-04-23 00:00:00 — Avslutningsvis kan utskottet konstatera att har föreslagit en nationell strategi för internationalisering som ska omfatta både utbildning och forskning i linje med önskemålet i motion 2019/20:3188 (KD) yrkande 58. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredningens förslag och avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda forskningsområden. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (C) och 9 (L). I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 22 behandlas frågan om forskning om och utveckling av elflyg. Motionärerna menar att utvecklingen mot en minskning av flygets klimatpåverkan kan accelereras genom stöd till forskning och utveckling med ny teknik. I kommittémotion 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 31 behandlas frågan om stärkt forskning och digital utveckling inom cancervården. I kommittémotion 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 2 anges att rymdforskning är ett prioriterat forskningsområde. Satsningar behöver göras även framöver för att ska fortsätta att hålla en hög nivå inom området, enligt motionärerna. I motion 2019/20:2241 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 behandlas frågan om behovet av forskning om och incitament att utveckla ny antibiotika. Enligt motionärerna måste EU prioritera forskning om antibiotikaresistens inom ramen för unionens nya forskningsprogram Horisont . I kommittémotion 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 9 uppmärksammas frågan om forskning och utveckling kopplad till gruvnäringens behov. För att främja gruvnäringen bör mer resurser avsättas för både grundforskning och tillämpad forskning med inriktning mot gruvindustrin, enligt motionärerna. I kommittémotion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 36 efterfrågas en ökad satsning på forskning och utveckling av modern träbyggnadsteknik. I samma motion yrkande 41 anges att mer forskningsresurser bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter. I kommittémotion 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 14 påpekas att forskningen om elflyg bör bevakas. I kommittémotion 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 60 anges att det behövs mer forskning om nya byggmetoder för järnväg. I samma motion yrkande 61 framförs att det även behövs mer forskning om och utveckling av förarlösa tåg. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 27 efterfrågas mer forskning om våld mot äldre, och motionärerna pekar på att det finns en bristande kunskap inom äldreomsorgen om våld i nära relationer. I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 5 behandlas frågan om att inrätta ett nationellt forskningsprogram inom området psykisk hälsa. I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 76 vill motionärerna att reell miljöforskning ska premieras. I motion 2019/20:2931 av och (båda SD) yrkande 1 vill motionärerna verka för mer forskning kring andra typer av missbruk än de vanligaste. Motionärerna pekar också på att en person inte sällan har flera olika missbruk eller går från ett missbruk till ett annat. Samma fråga behandlas även i motion 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 1. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 23 vill motionärerna verka för att EU:s forskningssatsningar på antibiotika ska öka. Det krävs mer grundforskning för att få fram de nya antibiotikapreparat som behövs. I samma motion yrkande 24 behandlas frågan om möjligheter till att inrätta ett innovationspris för ny antibiotika som ett sätt att uppmuntra fler forskare inom detta forskningsområde. I motion 2019/20:402 av (C) yrkande 2 vill motionären se över anslag till forskning om digital delaktighet och inkludering eftersom forskningen och kunskapen på området är begränsad, bl.a. om effekterna av digitala verktyg på social stimulans. I motion 2019/20:410 av (C) yrkande 3 behandlas frågan om att se över möjligheten att höja anslagen till forskning om äldres sjukdomar. Motionären menar att denna forskning är eftersatt och att det kan leda till att äldre får en sämre vård. I partimotion 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 4 uppmärksammas vikten av mer forskning och utveckling för att lösa klimatkrisen. Det behövs mer forskning kring bl.a. klimatsmarta transporter och ett fossilfritt elsystem, enligt motionärerna. I kommittémotion 2019/20:3338 av m.fl. (L) yrkande 10 behandlas forskningen inom life science. Enligt motionärerna är life science ett område där är starkt, och det kan finnas skäl att främja denna forskning. I motion 2019/20:1515 av (MP) föreslås att ett långsiktigt, särskilt finansierat forskningsprogram som är riktat mot patientsäkerhet initieras. I motion 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2 föreslås att särskilda medel anslås för forskning vid lärosäten och forskningsinstitutioner för att kartlägga sambandet mellan hedersvåld, gängkriminalitet och jihadism. lägger regeringen fram en principproposition om forskning en gång per mandatperiod. innehöll forskningspropositionerna även förslag till anslag. Då infördes en ny ordning för den statliga budgetprocessen som fortfarande gäller och som bl.a. innebär att regeringen ska lägga fram sitt förslag till statens budget för och att budgetförslaget ska vara heltäckande. Ytterligare förslag om utgifter och inkomster får i princip inte lämnas . Sedan den nya ordningen infördes har forskningspropositionerna överlämnats till . Förslagen om anslag till forskning har behandlats i budgetbetänkandena, medan forskningspropositionerna har behandlats i egna betänkanden. Den senaste forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) överlämnades till . I propositionen presenterade regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Regeringen lämnade i budgetpropositionen förslag om fördelning av medel till forskning utifrån de satsningar som presenterats i propositionen, dels långsiktiga nationella forskningsprogram utifrån utpekade samhällsutmaningar, dels vissa särskilda forskningssatsningar. Nästa forskningspolitiska proposition planeras överlämnas till . Anslag till universitet och högskolor och högskolor tilldelas forskningsresurser via ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Universiteten och högskolorna har egna modeller för den interna resursfördelningen. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presenterades en ny modell för fördelning och årlig omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning där delar av forskningsanslagen skulle tilldelas efter kvalitet. I den forskningspolitiska propositionen infördes nya principer i syfte att stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar och ge goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 och prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft). Anslag till forskningsråd och andra forskningsfinansierande myndigheter Det finns tre statliga forskningsråd. finansierar forskning och forskningsinfrastruktur inom universitets- och högskolesektorn. ger stöd till grundforskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom alla vetenskapsområden (naturvetenskap, teknik, medicin, humaniora och samhällsvetenskap). för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) finansierar grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) finansierar grundforskning samt behovsstyrd forskning inom områdena arbetsmarknad, arbetsorganisation, arbete och hälsa, folkhälsa, välfärd, omsorg och sociala relationer. Utöver de statliga forskningsråden finns det andra myndigheter som finansierar forskning inom olika områden, som t.ex. , och . Det finns också stiftelser som finansierar forskning, bl.a. (), (), (Mistra), och kompetensutveckling (), inom områden med anknytning till och () och av högre utbildning och forskning (Stint). Det finns även privata forskningsfinansiärer, som t.ex. och Cancerfonden. EU fördelar medel till forskning genom s.k. ramprogram för forskning och innovation. EU:s åttonde ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, löper –2020. Det består av tre huvudinriktningar: Vetenskaplig spetskompetens, Industriellt ledarskap och Samhällsutmaningar, som i sin tur är indelade i delområden. Utöver de tre huvudinriktningarna finns fem fokusområden: Vetenskap med och för samhället, Gemensamma forskningscentrumet (JRC), Kärnforskning – Euratom, Spridning av spetskompetens och bredare deltagande samt för innovation och teknik (EIT). presenterade ett paket med förslag om det nionde ramprogrammet för forskning och innovation kallat Horisont som ett led i EU:s långtidsbudget för åren 2021–2027. Horisont bygger vidare på det som uppnåtts i det nuvarande ramprogrammet. Det innehåller också några nyheter, som det europeiska innovationsrådet (EIC). nåddes en preliminär politisk överenskommelse mellan , rådet och , som ska godkännas formellt av och rådet. Budgetaspekterna för Horisont är beroende av den övergripande överenskommelsen om EU:s nästa långtidsbudget som föreslog . förbereder genomförandet av Horisont så att det första utkastet till arbetsprogram kan offentliggöras tills programmet inleds . Utskottet vill inledningsvis påpeka att forskning kan finansieras via anslag direkt till universitet och högskolor, som själva beslutar om den interna fördelningen av dessa medel. Forskning kan också finansieras av statliga forskningsråd och myndigheter, som fördelar medel enligt sina uppdrag. Därutöver finns det stiftelser som finansierar forskning och privata forskningsfinansiärer. EU fördelar medel till forskning genom s.k. ramprogram för forskning och innovation inom de forskningsområden som EU-institutionerna har beslutat. Regeringen planerar att överlämna nästa forskningspolitiska proposition till . Utskottet vill inte föregripa beredningen av denna proposition när det gäller yrkanden om att särskilda forskningsområden ska stärkas. I fråga om EU:s forskningsprioriteringar hänvisar utskottet till det pågående arbetet med nästa ramprogram för forskning, Horisont . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:366 (SD) yrkande 9, 2019/20:402 (C) yrkande 2, 2019/20:410 (C) yrkande 3, 2019/20:604 (SD) yrkandena 36 och 41, 2019/20:612 (SD) yrkande 14, 2019/20:615 (SD) yrkandena 60 och 61, 2019/20:820 (SD) yrkande 27, 2019/20:825 (SD) yrkande 5, 2019/20:1515 (MP), 2019/20:2241 (M) yrkande 3, 2019/20:2659 (M) yrkande 22, 2019/20:2916 (M) yrkande 31, 2019/20:2931 (SD) yrkande 1, 2019/20:3090 (M) yrkande 2, 2019/20:3227 (SD) yrkande 1, 2019/20:3260 (C) yrkandena 23 och 24, 2019/20:3277 (-) yrkande 2, 2019/20:3338 (L) yrkande 10, 2019/20:3347 (SD) yrkande 76 och 2019/20:3351 (L) yrkande 4. Klinisk och praktiknära forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klinisk och praktiknära forskning. Jämför reservation 10 (M), 11 (C) och 12 (KD). I kommittémotion 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 21 behandlas frågan om att prioritera och förbättra förutsättningarna för den kliniska forskningen och stärka samarbetet mellan cancervården och universiteten. I kommittémotion 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs att förutsättningarna för mer klinisk forskning inom psykiatrin prövas. Motionärerna menar att detta bör vara en del av en nationell samlad strategi som har till syfte att stärka såväl det förebyggande arbetet mot ohälsa som att kunna ta fram effektivare behandlingar. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 16 begärs att den praktiknära forskningen stärks och att möjligheterna förbättras för yrkesverksamma lärare att bedriva praktiknära forskning på deltid. Samma fråga behandlas i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 29. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 4 behandlas frågan om polisiär forskning. Sådan forskning är enligt motionärerna avgörande för att kunna mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt samt att utveckla arbetsmetoder. Bakgrund och gällande rätt Av förordningen (2009:975) med instruktion för framgår att myndigheten har olika uppgifter som rör klinisk forskning (2 §). ska stödja och utveckla förutsättningarna för kliniska studier i . Till exempel har rådet etablerat ett samarbete mellan sex sjukvårdsregioner (Kliniska studier ). ska också förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål och bistå forskare med information om relevanta bestämmelser om register. Detta gör rådet tillsammans med bl.a. , som finns vid myndigheten. ska dessutom bistå styrgruppen för avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården (det s.k. ) med administrativt stöd. Därutöver utvärderar rådet den kliniska forskningen i de sju regioner som omfattas av . Av förordningen med instruktion för framgår även att finansierar klinisk forskning. beslutar för medicin och hälsa om fördelning av medel till forskning, såväl grundforskning som tillämpad forskning, bl.a. i syfte att överbrygga avståndet mellan experimentell biomedicinsk forskning och patientnära forskning inom medicin, inklusive vårdvetenskap, odontologi och farmaci (8 §). behandlingsforskning beslutar om fördelning av sådana medel som har tilldelats för klinisk behandlingsforskning (8 §). studier beslutar om fördelning av sådana medel som har tilldelats för nationell samordning av kliniska studier (8 §). Av förordningen (2014:1578) med instruktion för framgår att ska bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt (1 §). Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. ska bl.a. utlysa och fördela medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas. Myndigheten ska också sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet. Av förordningen (2009:975) med instruktion för framgår att vid rådet finns , som i de ärenden som bestämmer beslutar om fördelning av medel till forskning och utbildning på forskarnivå med relevans för skolans och förskolans utveckling (8 §). Regeringen beslutade att uppdra åt , , och att planera och genomföra en försöksverksamhet i syfte att utveckla och pröva olika modeller för samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skolväsendet. Uppdraget avser perioden –2021 och ska slutredovisas . Av lärosätenas gemensamma avsiktsförklaring framgår att man bl.a. ska samverka kring särskilda anställningar och uppdrag. är polisutbildningen en uppdragsutbildning som anordnas av , , , och på uppdrag av . Generella examina (kandidat-, magister- respektive masterexamen) har ett visst huvudområde. anordnar fristående kurser inom huvudområdet polisiärt arbete. Kurserna ges på distans och kan ingå i en kandidatexamen. Vid (enheten för polisutbildning) bedrivs forskning för att skapa kunskap inom huvudområdet polisiärt arbete. Linnéuniversitetet inrättade utveckling (CPU) 2019. Det ska vara ett nationellt centrum för praktiknära polisforskning och en vetenskaplig resurs för . Syftet är att stimulera en mångdisciplinär forskningsmiljö för att bidra till kunskapsutveckling inom polisforskning. Medel har avsatts i samverkan med arbete för att stimulera forskning som kommer polisutbildningen till gagn. Utskottet vill inledningsvis peka på att har olika uppgifter som rör klinisk forskning och att myndigheten finansierar klinisk forskning. Vidare har i uppgift att finansiera praktiknära forskning, och finansierar forskning av relevans för skolans och förskolans utveckling. Utskottet vill också lyfta fram att det bedrivs polisiär forskning vid lärosäten som anordnar polisutbildning på uppdrag av . Regeringen planerar att överlämna nästa forskningspolitiska proposition till . När det gäller yrkanden som rör klinisk forskning, praktiknära forskning och polisiär forskning vill utskottet inte föregripa beredningen av propositionen. Utskottet vill inte heller föregripa den försöksverksamhet med praktiknära forskning som pågår och bl.a. omfattar samverkan kring särskilda anställningar och uppdrag. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:2916 (M) yrkande 21, 2019/20:2927 (M) yrkande 9, 2019/20:3110 (C) yrkande 16, 2019/20:3191 (KD) yrkande 4 och 2019/20:3254 (C) yrkande 29. Den nationella strategin för life science Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den nationella strategin för life science. Jämför reservation 13 (M) och 14 (KD). I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 28 behandlas frågan om att inom ramen för en nationell livsvetenskapsstrategi (life science) verka för en utvecklad forskningssamverkan mellan livsvetenskap och akademi, en snabbare introduktion av innovativa behandlingsmetoder i sjukvården och ett bättre investeringsklimat. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås att det inom life science-strategin ska tas fram en delstrategi som avser precisionsmedicin. Motionärerna anser att en sådan bör beskriva riktlinjer för hur en framgångsrik struktur för forskning och implementering inom hälso- och sjukvården kan säkras, men även adressera de etiska aspekterna samt omfatta en plan för långsiktig finansiering. presenterade regeringen en nationell strategi för life science. I strategin anger regeringen 30 målsättningar som bedöms vara särskilt angelägna att uppnå. Ett av regeringens mål är att ska vara ett föregångsland när det gäller att implementera precisionsmedicin i vården. Strategin är framtagen i dialog med aktörer från sektorn. Den kan ses som ett ramverk med tydliga prioriteringar och målsättningar som bygger på de behov och utmaningar som sektorns aktörer har pekat ut. En samordningsfunktion har inrättats inom som ska bidra till effektivare samverkan, samarbete och samordning i arbetet med att implementera strategin. Regeringen har tillsatt en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling som är kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom bl.a. precisionsmedicin. innovation och etik (Komet17) ska kontinuerligt leverera underlag inom bl.a. precisionsmedicin (dir. 2018:85). Kommittén ska lämna en delrapport om arbetet vid utgången av 2019 och 2020. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet vill framhålla att den nationella strategin för life science är framtagen i dialog med aktörer från sektorn och att det inom finns en särskild funktion som ska bidra till en effektivare samordning i arbetet med att implementera strategin. Utskottet vill också påpeka att ett av målen i strategin är att ska vara ett föregångsland när det gäller att implementera precisionsmedicin i vården. Det finns även en särskild kommitté för policyutveckling inom bl.a. precisionsmedicin som ska slutredovisa sitt uppdrag 2021. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2677 (M) yrkande 28 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurfri forskning. Jämför reservation 15 (C) och 16 (KD). I motion 2019/20:976 av (S) anges att behovet av att ta fram en handlingsplan för övergång till djurfri forskning bör ses över. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 33 föreslås att ska ta fram en strategi för djurfria försök. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 58 behandlas frågan om djurförsök. Motionärerna framför att onödigt lidande inte ska förekomma och anger att utvecklingen av alternativ till djurförsök går framåt, t.ex. genom datasimuleringsprogram och cellodlingar. I motion 2019/20:1532 av m.fl. (MP) yrkande 1 efterfrågas ökade statliga anslag till utveckling av alternativa metoder till djurförsök. I samma motion yrkande 2 föreslås att en nationell handlingsplan för övergång till djurfri forskning utarbetas. I samma motion yrkande 3 förespråkas att ska bli ett av de ledande länderna i arbetet med att utveckla och främja djurfri forskning. Medel för att utveckla och validera alternativa metoder till djurförsök fördelar de statliga medel som är avsedda för forskning om metoder som ersätter, begränsar eller förfinar djurförsök, dvs. den s.k. 3R-principen där det tre R:en står för de engelska orden replace (ersätta), reduce (begränsa) och refine (förfina). Under anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation finansieras, enligt regleringsbrev , för forskning om och utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Medlen utlyses efter samråd med . Av anslaget ska högst användas för att bidra till att svenska laboratorier deltar i valideringsprojekt av alternativa metoder till djurförsök som organiseras av EU:s referenslaboratorium och som omfattas av uppdragsbeskrivningen för valideringslaboratorier (EU-Netval). Av regleringsbrev framgår att rådet ska redovisa hur det har arbetat med bevakning av försöksdjursvetenskap och utveckling av området. bevakar utvecklingen inom försöksdjursområdet bl.a. genom en expertgrupp för försöksdjursvetenskap. I gruppen ingår ledamöter från forskning med djurexperimentell inriktning och inom etik. De representerar medicinsk och naturvetenskaplig forskning samt (). Expertgruppen utreder frågor om försöksdjur och ger råd till myndigheten. informerar om djurförsök via en webbplats () med fokus på försöksdjursfrågor som drivs i samarbete med åtta svenska universitet. anordnar även ett heldagsseminarium om aktuella försöksdjursfrågor. Vid finns det ett för 3R-frågor med syfte att främja och samordna arbetet med att ersätta, begränsa och förfina djurförsök (28 b § förordningen [2009:1464] med instruktion för ). Vid myndigheten finns det även ett rådgivande organ i form av en nationell kommitté som ska fullgöra de uppgifter som framgår av och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (artikel 49). Den nationella kommittén är styrgrupp för för 3R-frågor. Utskottet kan konstatera att det på nationell nivå finns stöd för att främja djurfri forskning. fördelar medel för att utveckla och validera alternativa metoder till djurförsök. Vidare bevakar myndigheten utvecklingen inom försöksdjursvetenskapen. har även ett nationellt för 3R-frågor. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2019/20:976 (S), 2019/20:1532 (MP) yrkandena 1–3, 2019/20:2760 (KD) yrkande 58 och 2019/20:3260 (C) yrkande 33. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningsresultat. Jämför reservation 17 (KD). I motion 2019/20:1071 av (M) behandlas frågan om att underlätta implementeringen av goda forskningsresultat. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 60 efterfrågas en nationell strategi kring spridning av vetenskapliga resultat och forskningskommunikation. Öppen tillgång till forskningsresultat har på regeringens uppdrag lämnat förslag på nationella riktlinjer för öppen tillgång till forskningsresultat (U2015/05271/F). Inom ramen för uppdraget tog fram en omvärldsbeskrivning som belyser olika aspekter på öppen tillgång till forskningsdata: juridiska aspekter, EU-aspekter, internationella aspekter och nationella aspekter. forskningspolitiska proposition (2016/17:50) var regeringens målbild att en omställning till öppen tillgång till forskningsresultat, inklusive vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata, bör vara genomförd fullt ut senast , dvs. har ett nationellt samordningsansvar för öppen tillgång till data, och Kungl. har ett nationellt samordningsansvar för öppen tillgång till publikationer (se regleringsbrev för respektive myndighet).