bet · H701UU14 · 2020-06-08 00:00:00 — Nordiskt och arktiskt samarbete Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2019/20:90 och redogörelse /20:NR1 till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. Utskottet har valt att fokusera betänkandet på vissa samarbetsområden inom det nordiska samarbetet samt och . Utskottet anser bl.a. att lärdomarna från covid-19-pandemin ska användas för att utöka och förbättra det nordiska samarbetet om krisberedskap. Utskottet understryker därför vikten av det kontinuerliga arbetet med att utveckla den samnordiska krisberedskapen så att det i det nordiska samarbetet finns en god förmåga att förebygga och hantera allvarliga händelser och en god förmåga att återhämta sig efter sådana händelser. Utrikesminister informerade vid en föredragning utskottet om att den nya Arktisstrategin ska presenteras som en skrivelse till . Arktisstrategin kommer att få en bredare ansats än tidigare, inklusive en säkerhetspolitisk dimension. I betänkandet finns tre reservationer (SD, C, V) och ett särskilt yttrande (C). Skrivelse 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019. Redogörelse /20:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . 20 yrkanden i fyra följdmotioner. 16 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Motioner för förenklad beredning 1.Nordiskt samarbete, punkt 1 (SD) 2.Nordiskt samarbete, punkt 1 (V) 3.Arktis och , punkt 2 (C) Nordiskt samarbete, punkt 1 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:90 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 18, 2019/20:3539 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3557 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 19, 2019/20:3530 av m.fl. (V) och 2019/20:3558 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 3 (C) Motioner för förenklad beredning avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2019/20:90 och redogörelse /20:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (C), (MP), (KD), (L), (V), (M), (M), Per Lodenius (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019 och redogörelse /20:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar även 16 yrkanden från allmänna motionstiden /20 som berör samarbetsområden inom och nordområdessamarbetet och 20 yrkanden i fyra följdmotioner. Ledamöter från utrikesutskottet deltog i återinvigningen av i den 5–. presidium deltog i besöksprogrammet som arrangerades för den norska stortingspresidenten med delegation . Ledamöter från utrikesutskottet deltog den 5–i konferensen , för vilken de finska, norska och svenska utrikesministrarna stod värd. Temat för konferensen var , och i det multilaterala samarbetet. Utrikesminister m.fl. informerade utrikesutskottet om nordområdessamarbetet, dvs. det arktiska samarbetet och . informerade utrikesminister om . Delegater från den svenska delegation till den arktiska parlamentarikerkonferensen gavs tillfälle att delta vid denna föredragning. Ledamöter från utrikesutskottet deltog i arktiska parlamentarikerdelegationens möte med Arktisambassadör . Utrikesråd m.fl. informerade utskottet om nordiskt och arktiskt samarbete . Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2019/20:90 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Vidare innehåller skrivelsen även en beskrivning av nordområdessamarbetet. I svenska delegations berättelse om verksamheten (redog. 2019/20:NR1) redogörs för huvuddragen i verksamhet under det svenska ordförandeskapet 2019, session i den 29–och en översikt över rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar också redogörelser för de svenska riksdagsdelegationernas verksamhet i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det nordiska samarbetet i frågor som krisberedskap, rättsförhållanden för samkönade par och fiske. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V) samt det särskilda yttrandet (C). I motion 2019/20:3356 yrkande 18 av m.fl. (V) anförs att regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet bör verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap ska gälla för partnerskap såväl som för samkönade äktenskap. I motion 2019/20:3539 yrkande 2 av m.fl. (C) anförs att regeringen ska vidta åtgärder för ökat nordiskt samarbete vad gäller krisberedskap. I motion 2019/20:3357 yrkande 13 av m.fl. (SD) anförs att regeringen ska samordna nordisk krisberedskap. Vidare anförs i yrkande 14 att regeringen bör ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder för fiskenäringen och utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de överensstämmer med varandra. Utgångspunkten för samarbetet inom och är att det ska fokusera på områden där en gemensam insats skapar ett mervärde för de nordiska länderna och deras medborgare – det som även kallas nordisk nytta. Det handlar om att underlätta medborgarnas vardag, om erfarenhetsutbyte inför reformer på olika samhällsområden och om att få ett genomslag för gemensamma nordiska värderingar i internationella sammanhang. Det nordiska krisberedskapssamarbetet är formaliserat genom de s.k. Hagadeklarationerna (I och II) . Visionen för samarbetet är att uppnå ett robust utan gränser. I ett robust ska det finnas en god förmåga att förebygga och hantera allvarliga händelser, och det ska finnas en god förmåga till återhämtning efter sådana händelser. antog en strategi om hur det nordiska samarbetet om samhällssäkerhet bör stärkas. Målet är att uppnå en effektiv samnordisk krisberedskap utan gränshinder och tvivel om roller och ansvar så att länderna med kort varsel är redo att bistå varandra vid större kriser. Strategin innehåller flera konkreta förslag på hur samarbetet kan fördjupas, bl.a. gemensamma nordiska övningar och kurser i krisberedskap. Utskottet noterar att presidium har sänt ett brev daterat till de nordiska regeringarna om covid-19-pandemin och samarbete om samhällssäkerhet. I brevet föreslår det presidium ett antal åtgärder för att stärka den nordiska krisberedskapen och samarbetet när det gäller bekämpandet av covid-19-pandemin. Utskottet konstaterar att det nordiska Hagasamarbetet för att gemensamt kunna förebygga och hantera allvarliga händelser har blivit än viktigare sen 2009 då den första Hagadeklarationen offentliggjordes. Utskottet anser att lärdomarna från covid-19-pandemin ska användas för att utöka och förbättra det nordiska samarbetet om krisberedskap. Utskottet understryker därför vikten av det kontinuerliga arbetet med att utveckla den samnordiska krisberedskapen så att det i det nordiska samarbetet finns en god förmåga att förebygga och hantera allvarliga händelser och en god förmåga att återhämta sig efter sådana händelser. Utskottet vill även peka på risken för att gränshinder blir hinder för krishantering och hinder för återhämtningen efter en kris. I samtliga nordiska länder kan två personer av samma kön ingå äktenskap på samma villkor som par av olika kön. Det får antas att de länder som har infört samkönade äktenskap kommer att respektera ett äktenskap ingånget i . delar alltjämt civilutskottets uppfattning i betänkande 2016/17:CU10 om att det även fortsättningsvis är en uppgift för att i internationella förhandlingar verka för en reglering på internationell nivå som möter de behov av rättssäkerhet som finns för samkönade par och som jämställer dem med par av olika kön. Detta bör enligt utrikesutskottet också inkludera det nordiska samarbetet. I sammanhanget kan nämnas att 2018 antog en rekommendation till de nordiska regeringarna om att harmonisera sin lagstiftning om hbtq-personers rättigheter och om att samkönade pars relationer och familjebildning ska erkännas i alla nordiska länder. beslutade utskott för välfärd i att upprätthålla rekommendationen mot bakgrund av att rekommendationen var endast delvis uppfylld av de nordiska regeringarna. Utskottet noterar att de nordiska länderna har höga ambitioner vad gäller att bevara och förvalta havens resurser väl. Detta nordiska synsätt ligger i linje med målen inom Agenda 2030 och bidrar till dess uppfyllnad. för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS) har i sitt samarbetsprogram –2020 beslutat att man ska arbeta för att uppfylla FN:s 17 mål för global utveckling (Agenda 2030). I samarbetsprogrammet har bl.a. utvecklingen av den nordiska bioekonomin pekats ut som en strategisk insats. Det nordiska fiskerisamarbetet syftar bl.a. till att samordna och främja en hållbar utveckling av fiskerinäringarna i de nordiska länderna. Arbetet har bl.a. fokuserat på studier om hur fiskeriförvaltningen fungerar i de olika länderna i syfte att kunna dra lärdom från varandra och kunna nå mer likartade styrdokument och lagstiftning på området. Det pågår därför kontinuerliga projekt eller andra verksamheter för att kunna skapa en nordisk samsyn och bättre tillämpning på området. hölls ett seminarium i om utvärdering av de olika ländernas fiskeriförvaltning som identifierade möjligheter att underlätta likartad förvaltning. Med hänvisning till vad som ovan anförs anser utskottet att motionerna 2019/20:3356 yrkande 18, 2019/20:3539 yrkande 2 och 2019/20:3557 yrkandena 13 och 14 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den arktiska miljön och om en Arktisskrivelse. Jämför reservation 3 (C). I motion 2019/20:3261 yrkande 19 av m.fl. (C) påtalas behovet av att etablera reservat i för att skydda området från exploatering av olje-, gas- och mineralutvinning och havsfiske och för att skydda invånarna. I motion 2019/20:3530 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör återkomma med Arktisstrategin som en skrivelse till . I motion 2019/20:3558 yrkande 2 av m.fl. (M) påtalas behovet av att förankra en uppdaterad Arktisstrategi genom en skrivelse. arbete i styrs av den nationella strategi som regeringen tog fram 2011 för den arktiska regionen och den förstärkta miljöstrategi som togs fram 2016. Regeringen har inlett arbetet med att förnya den nationella Arktisstrategin. Utskottet noterar att den nya svenska Arktisstrategin tas fram mot bakgrund av snabba förändring. Denna snabba förändring sker på grund av den globala uppvärmningen och det ökade geopolitiska intresset som båda får konsekvenser för miljö och klimat, ekonomisk aktivitet och den säkerhetspolitiska miljön i regionen. Strategin, som ska presenteras , kommer att ha en bredare ansats än tidigare, inklusive en säkerhetspolitisk dimension i likhet med vad utrikesutskottet efterfrågade i förra årets betänkande om nordiskt samarbete (bet. 2018/19:UU14). Övriga nordiska länder är också i färd med att ta fram nya nationella strategier för . Utrikesminister informerade vid utskottssammanträdet att regeringen avser att presentera Arktisstrategin som en skrivelse till . Utskottet konstaterar därmed att motionsyrkandena om Arktisstrategin är tillgodosedda. Inom driver en målmedveten och långsiktig linje där klimat- och miljöfrågor tydligt står i centrum. När det gäller miljöpolitiken i fokuserar på vikten av ett hållbart resursutnyttjande och det omfattar bl.a. ett ökat arbete för skydd av känslig natur och av ekosystemen på land och till havs samt bevarande av den biologiska mångfalden. Det innefattar också att stärka klimatsamarbete inom . Inom EU-samarbetet bedrivs ett arbete för att stödja utvecklingen av ett nät av skyddsområden i . Med hänvisning till vad som ovan anförs anser utskottet att motionerna 2019/20:3261 yrkande 19, 2019/20:3530 och 2019/20:3558 yrkande 2 bör avslås. Motioner för förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som räknas upp i bilaga 2. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som utskottet har valt att bereda förenklat. Utskottet föreslår att skrivelse 2019/20:90 och redogörelse /20:NR1 läggs till handlingarna. Nordiskt samarbete, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3557 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2019/20:3539 av m.fl. (C) yrkande 2. Covid-19-pandemin, som har drabbat världen och har slagit hårt mot stora delar av och de nordiska länderna, visar på behovet av samverkan inom . Ett annat exempel på behovet av nordisk samverkan är skogsbränderna . Det är i situationer som dessa som det nordiska samarbetet prövas och det är då värdet av det nordiska samarbetet blir tydligt. En nordisk krisberedskap kan t.ex. skapa förutsättningar för försörjningen av bl.a. medicin och sjukvårdsmateriel till de nordiska invånarna. Vi anser att de nordiska ländernas samlade nordiska krisberedskap behöver inventeras och samordnas. De nordiska länderna skulle tjäna på att bygga upp en viss beredskap tillsammans såsom t.ex. en gemensam brandflygsflotta så att de nordiska länderna får en bättre samlad förmåga genom att samverka kring resurser. Vi anser därför att regeringen bör bejaka de initiativ som tagits av när det gäller nordisk krisberedskap. Regeringen tillsammans med övriga nordiska länder bör se över de gemensamma resurserna, inom vilka områden våra länder kan samverka och ta initiativ till att avlägsna de gränshinder som kan fördröja krissamverkan. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder för fisket och utveckla fiskeförvaltningssystemen i de olika länderna så att de är harmoniserade med varandra. Målet bör vara att säkerställa ett livskraftigt fiskbestånd och möjliggöra ett levande kustfiske. Nordiskt samarbete, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2019/20:3539 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3557 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14. Förordningen om vissa internationella förhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap (1931:429) gäller inte för samkönade äktenskap eller partnerskap. Eftersom alla nordiska länder numera tillåter samkönade äktenskap finns det inte längre några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar ska tillämpas på motsvarande sätt för samkönade äktenskap. Regeringen bör sluta en överenskommelse i frågan med de andra konventionsstaterna och inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att förordningen ska gälla för partnerskap såväl som för samkönade äktenskap. Förordningen om vissa internationella förhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap (1931:429) gäller inte för samkönade äktenskap eller partnerskap. Eftersom alla nordiska länder numera tillåter samkönade äktenskap finns det inte längre några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar ska tillämpas på motsvarande sätt för samkönade äktenskap. Jag anser därför att regeringen bör sluta en överenskommelse i frågan med de andra konventionsstaterna och inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap ska gälla för partnerskap såväl som för samkönade äktenskap. och , punkt 2 (C) av (C) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2019/20:3530 av m.fl. (V) och 2019/20:3558 av m.fl. (M) yrkande 2. Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga för både människor och djur. Mer behöver göras för att skydda de känsliga områdena kring . Vi vill att regeringen ska driva frågan om att reservat ska etableras i för att skydda området från olje-, gas- och mineralutvinning och havsfiske och för att skydda invånarna. Detta ska också vara en del av den kommande arktiska strategin. Nordiskt samarbete, punkt 1 (C) (C) och Per Lodenius (C) anför: Världen har att hantera en pandemi som påverkar alla delar av samhället. Trots att mått och steg har tagits för att stärka den nordiska krisberedskapen är det tydligt att fler insatser behövs. Det är därför vår uppfattning att regeringen måste dra lärdom av erfarenheterna av det nya coronavirusets härjningar så att kan stå starkare inför framtida kriser. Att gränser mellan de nordiska länderna nu har stängts är inte ett tecken på tillräcklig beredskap, tvärtom. De gränshinder som återuppstått under pandemin och hanteringen av dessa har väckt många nya frågor för krishanteringen. Det är av största vikt att regeringen tillsammans med regeringarna i de övriga nordiska länderna och självstyrelseområdena agerar utifrån den strategi för samhällssäkerhet som antogs av session . Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:90 Regeringens skrivelse 2019/20:90 Nordiskt samarbete 2019. 2019/20:3530 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med Arktisstrategin som en skrivelse till och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3539 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvecklad rapportering kring och och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för ökat nordiskt samarbete vad gäller krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3557 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt stärka det nordisk-baltiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata attraktionskraft och främja handel, innovationer och som besöksmål och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtida relationer med och ökat nordiskt samarbete inom ramen för EU-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka den nordiska språkförståelsen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom , och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheter och former för ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat och förstärkt nordiskt samarbete mot terrorism, terrorresor och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt verka för en gemensam nordisk yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa långsiktiga förutsättningar för ett djupare nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna nordisk krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en dialog med de andra nordiska länderna för att utveckla gemensamma miljöstandarder för fiskerinäringen och utveckla förvaltningssystemen i de olika länderna så att de harmonierar med varandra, och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att utreda en utvidgning av svanmärkningen till nya produktgrupper, bl.a. inom området cirkulära produkter, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3558 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förankra en uppdaterad Arktisstrategi genom en skrivelse och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /20:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:395 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i enlighet med motionens intentioner starta planeringen för hur man i ska uppmärksamma att det 2021 är Ålandsöverenskommelsen skrevs under, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:633 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ställa sig som initiativtagare till ett nordiskt lagråd som förebygger nya gränshinder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:750 av m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1535 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordning av implementering av EU-direktiv mellan de nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3042 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare arbetsprocesser för att förebygga och ta bort gränshinder i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3100 av Noria Manouchi m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtagandet av en nationell Öresundsagenda för att intensifiera arbetet med att skapa ökade förutsättningar för fortsatt integration och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3143 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan för att delta i G20 och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen.