bet · H701UU11 · 2020-06-10 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2019/20:114 till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns en reservation (V) och ett särskilt yttrande (V). Skrivelse 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Sju yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Krigsmaterielexport m.m., punkt 1 (V) Övrigt om vapenexport (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3600 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5. Reservation (V) lägger skrivelse 2019/20:114 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (C), (MP), (KD), (L), (V), (M), (M), Per Lodenius (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden, följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner om strategisk exportkontroll från den allmänna motionstiden /20. Detta är den 36:e gången som regeringen redogör för sin politik på exportkontrollområdet i en skrivelse till . Den första skrivelsen om strategisk exportkontroll överlämnades . Den senaste skrivelsen om strategisk exportkontroll (skr. 2018/19:114) behandlades i betänkande /19:UU20. I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export som har förekommit . Dessutom beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationen (V). I skrivelsen redovisar regeringen sin politik när det gäller den strategiska exportkontrollen – dvs. exportkontrollen av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Med termen produkter med dubbla användningsområden (PDA) avses föremål tillverkade för civilt bruk, vilka även kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Kontrollen av export av krigsmateriel är nödvändig för att uppfylla både våra nationella målsättningar och våra internationella åtaganden, samt för att säkerställa att utförseln av produkter från görs i enlighet med fastställt exportkontrollregelverk. Krigsmateriel får enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen (1992:1300) endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Tillståndsprövningen sker i enlighet med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och vapenhandelsfördraget (eng. , ATT). () är behörig tillståndsmyndighet. Skrivelsen består av tre delar och ett statistikavsnitt. Den första delen består av en redogörelse för svensk exportkontroll av krigsmateriel. Den andra delen behandlar svensk exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. I den tredje delen redogör regeringen för ansvariga myndigheter på området. Därefter följer bilagor där statistik över bl.a. svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden redovisas. ISP och () bidrar, på begäran av regeringen, med statistikunderlag till skrivelsen. Statistiken i skrivelsen kompletterar den information som lämnas i myndigheternas egna publikationer. I bilaga 3 ger ISP även sin egen syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen. anför i kommittémotion 2019/20:3600 av m.fl. yrkande 1 att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket efter att det trätt i kraft. Motionärerna anser också i yrkande 5 att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Utskottet konstaterar inledningsvis, liksom i betänkande 2018/19:UU9, att försvarsindustrin är en central del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Krigsmaterielexporten stärker den svenska försvarsindustrins möjligheter att bibehålla en hög konkurrenskraftig tekniknivå och därigenom den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. En internationellt konkurrenskraftig tekniknivå bidrar också till att förblir ett intressant land för det internationella samarbetet och medför bättre möjligheter för att påverka det internationella exportkontrollsamarbetet. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete i materielfrågor med ett antal traditionella samarbetsländer, vilket bygger på både export och import av krigsmateriel. Det nuvarande svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt de principer och riktlinjer för krigsmaterielexport som har beslutats av regeringen. Lagen anger tillståndsprövningens övergripande villkor, medan de generella principer och kriterier som ska beaktas i prövningen återges i riktlinjerna. Utskottet konstaterar att biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut i betänkande 2017/18:UU9, vilket innebär att regeringens förslag om skärpt exportkontroll av krigsmateriel antogs (rskr. 2017/18:163). Det nya regelverket trädde i kraft och har därmed varit i kraft . Utskottet konstaterar att regelverket följs upp och utvärderas löpande, bl.a. genom behandling av regeringens årliga skrivelse till regeringen och genom samråden med (), och ser inte något behov av ytterligare utvärdering eller revidering av regelverket. Utskottet framhåller att den svenska tillståndsprövningen bygger på en helhetsbedömning med utgångspunkt i regeringens riktlinjer och etablerad praxis. Dessa riktlinjer utgör de principer som regeringen har lagt fast i praxis och som ska vara vägledande vid tillståndsprövningen. Vidare beaktas i tillståndsprövningen kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt (2008/944/GUSP) och . Den svenska tillståndsprövningen av utförsel av krigsmateriel och annan utlandssamverkan bygger även på en uppdelning av de utrikespolitiska hindren i ovillkorliga hinder respektive villkorliga hinder. Ett ovillkorligt hinder innebär att en utförsel eller annan utlandssamverkan är utesluten. De ovillkorliga hindren är således hinder som förbjuder export trots att det kan vara påkallat utifrån säkerhets- eller försvarspolitiska skäl. Utskottet konstaterar att ett beslut av , av EU eller av () om ett vapenembargo utgör ett sådant ovillkorligt hinder. Utskottet konstaterar vidare att det i ärenden där det inte finns några ovillkorliga hinder ska göras en helhetsbedömning där hänsyn tas till alla omständigheter som är betydelsefulla för ärendet. Förekomsten av ett villkorligt hinder innebär att det finns en presumtion för att tillstånd inte ska ges, men det ska också ställas mot de breda säkerhets- och försvarspolitiska intressen som kan finnas i det enskilda fallet. I riktlinjerna anges att respekt för mänskliga rättigheter och den mottagande statens demokratiska status utgör centrala villkor vid tillståndsprövningen. Ju sämre den demokratiska statusen är, desto mindre utrymme finns för att tillstånd beviljas. Ifall det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i den demokratiska statusen utgör det hinder för beviljande av tillstånd. I tillståndsprövningen ska det också beaktas om utförseln eller utlandssamverkan motverkar en rättvis och hållbar utveckling i mottagarlandet. Riktlinjerna anger vidare att tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid, eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, inte bör beviljas om det avser en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller ej, en stat som är invecklad i en internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Enligt riktlinjerna bör tillstånd beviljas för utförsel av materiel som klassificerats som övrig krigsmateriel. Denna presumtion gäller om den mottagande staten inte befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat eller har inre väpnade oroligheter, om det i den mottagande staten inte förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter, om det inte finns grava brister i den mottagande statens demokratiska status och om det inte finns ett ovillkorligt hinder. Av riktlinjerna framgår även att ett meddelat tillstånd till utförsel ska återkallas om det uppstår ett ovillkorligt exporthinder. Ett tillstånd bör också återkallas om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med en annan stat eller får inre väpnade oroligheter. Riktlinjerna anger även att det i de två senare fallen undantagsvis bör vara möjligt att avstå från att återkalla ett tillstånd, om det är förenligt med de folkrättsliga reglerna och med principerna och målen för utrikespolitik. Frågan om export av vapen till länder som deltar i den väpnade konflikten i tas upp i ett motionsyrkande. Utskottet noterar att det framgår av skrivelsen att det i januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, uttalas en principiell inställning om att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Enligt skrivelsen överensstämmer regeringens politik på detta område med det principiella ställningstagandet i januariavtalet. Det framgår också av skrivelsen att det finns formella EU-beslut, antingen självständiga eller grundade på FN-beslut, om att vapenembargon ska gälla bl.a. . Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) genomför EU embargon beslutade av FN när det gäller bl.a. handel med vapen och produkter med dubbla användningsområden. EU kan med enhällighet också besluta om vissa embargon som går utöver vad har beslutat. Dessa beslut av är ett utslag av medlemsstaternas vilja att agera gemensamt i olika säkerhetspolitiska frågor. Ett vapenembargo som har beslutats av FN eller EU genomförs genom tillämpning av respektive medlemsstats nationella regelverk för exportkontroll. EU:s vapenembargon omfattar normalt även förbud mot att lämna tekniska och finansiella tjänster med anknytning till krigsmateriel. Dessa förbud regleras i rådsförordningar. Embargon mot handel med produkter med dubbla användningsområden regleras såväl i rådsbeslut som i rådsförordningar. Även de åtföljs normalt av förbud mot att lämna tekniska och finansiella tjänster med anknytning till produkterna. Utskottet noterar därutöver att EU:s medlemsländer 1998 kom överens om att fastställa gemensamma bestämmelser för kontroll av vapenexport, även om området förblir nationell kompetens. Det nuvarande regelverket på EU-nivå ställer upp ett antal utförliga kriterier som alla medlemsländer ska tillämpa i prövningen av en enskild export. Kriterierna handlar bl.a. om situationen i mottagarlandet i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, liksom risken för väpnad konflikt. Det framgår av dåvarande utrikesminister svar på en fråga från (2018/19:173) att är en stark tillskyndare av strikta och tydliga bestämmelser för vapenexport även på EU-nivå. Inom ramen för den översyn av som antogs av rådet (12195/19) verkade regeringen bl.a. för att mottagarlandets demokratiska status, i likhet med i det svenska regelverket, ska utgöra en faktor vid tillståndsbedömningen. Utskottet vill därutöver påminna om att det framgår av skrivelse 2018/19:104 om medlemskap i , att som rådsmedlem kontinuerligt verkade för att stärka säkerhetsrådets engagemang i . ambition var stärkt fokus på den humanitära situationen, respekt för folkrätten samt stöd till FN:s ansträngningar för återupptagna politiska förhandlingar med ett stärkt deltagande från jemenitiska kvinnor. Mot bakgrund av vad som anförs ovan föreslår utskottet att skrivelsen läggs till handlingarna och avstyrker motion 2019/20:3600 yrkandena 1 och 5. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som utskottet har valt att bereda förenklat. Dessa återfinns i bilaga 2. Krigsmaterielexport m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3600 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5. Regeringen fick 2011 i uppdrag att ta fram ett förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Först , , trädde den nya lagstiftningen i kraft. Under de år det tog för regeringen att arbeta fram en ny lagstiftning exporterade krigsmateriel till icke-demokratier för . När behandlade propositionen var det enda parti som ville ha ett absolut förbud av export av krigsmateriel till diktaturer, stater som kränker mänskliga rättigheter och krigförande stater. Skrivelsen 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är den första statistiska samanställningen som redogör för med det nya regelverket som både innehåller ett nytt demokratikriterium och ett skärpt kriterium för mänskliga rättigheter. Skrivelsen ger oss därmed en möjlighet att se vilken effekt den nya lagstiftningen har haft. Underlaget innehåller mer information än , vilket är positivt eftersom det ökar transparensen och öppenheten kring vapenexporten. Att den svenska exporten till odemokratiska stater ökar till nära en tredjedel av den totala exporten visar dock på att lagstiftningen har varit helt tandlös när det gäller att sätta stopp för export till diktaturer och andra länder med omfattande demokratiska brister. Den nya lagstiftningen har framför allt två stora luckor. Den första handlar om att det nya regelverket bara gäller tillstånd för nya affärer som ingåtts efter . Alla affärer som anses ha en koppling till affärer som beviljades innan demokratikriteriet trädde i kraft kan klassas som s.k. följdleverans och därmed undkomma den nya prövningen. Följdleveranser kan handla om reservdelar, ammunition eller helt nya system av samma typ som tidigare levererats. Följdleveranser har ingen tidsgräns utan kan fortsätta hur länge som helst. Det pågår exempelvis följdleveranser till system som ursprungligen levererades från för 30–. Följdleveranser har länge varit ett av de största kryphålen i den svenska vapenexportregleringen och den innebär att exporten kan fortsätta trots att inga nya affärer tillåts. Statistiken visar att andelen vapenexport till icke-demokratier ökade under det första med demokratikriterium. Från till enligt Svenska Freds. Det är därmed uppenbart att en lagstiftning som inte inkluderar följdleveranser blir verkningslös om syftet är att sluta exportera vapen till krigförande och icke-demokratiska stater. Den andra luckan i den nya lagstiftningen är att den inte innebär ett stopp av export till icke-demokratiska stater, utan brister i den demokratiska statusen ska enbart påverka bedömningen och utgöra ”hinder” för export. Om det sedan anses finnas ”avsevärda nationella försvars- eller säkerhetspolitiska intressen” kan export ändå beviljas. Ställningstagandet att inte stödja och legitimera odemokratiska och förtryckande regimer kan därmed åsidosättas om andra intressen anses väga tyngre i bedömningen. Statistiken innehåller därför exempel på tillstånd för helt nya affärer till icke-demokratier som har beslutats efter det att den nya lagstiftningen trädde i kraft. Hur dessa avvägningar har gjorts finns det ingen information kring. Vi vet därmed inte vilka intressen som ligger bakom besluten om att ingå nya affärer med icke-demokratiska stater. Det är under all kritik att den lagstiftning som det tog att arbeta fram inte verkar ha bidragit till en minskning av svensk vapenexport till krigförande och odemokratiska länder som syftet var, utan snarare tvärtom. Regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket efter att det trätt i kraft. Kriget i pågår fortfarande och beskrivs som en av världens värsta humanitära kriser. Över 22 miljoner människor behöver humanitärt stöd, och fler än 3 miljoner befinner sig på flykt i landet. 85 000 barn tros ha dött av svält. Den koalition som strider mot huthi-rebellerna i består, utöver , av , , , , , , och . har under bombningarna av exporterat vapen till sex av staterna som deltar i koalitionen. Bland mottagarna av exporten 2019 finns fem av de stridande parterna med, nämligen , , , och . som kriget har pågått har svenskt krigsmateriel till ett värde av tillåtits exporteras till de stridande parterna i , 1,5 miljarder . Samtliga av de länder som deltar i kriget i och som mottar svenska vapen är att betrakta som auktoritära stater som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Länderna deltar även uppenbarligen i en väpnad konflikt. De uppfyller därmed samtliga kriterier för att inte beviljas export av svensk krigsmateriel. I regeringsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, ingår det även en uppgörelse som innebär att de fyra partiernas principiella inställning är att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Frågan är vad denna principiella inställning är värd när exporten till de stridande parterna fortsätter. () uppger att inga nya affärer till och har beviljats respektive 2017 men trots allt detta fortsätter den svenska vapenexporten till dessa länder genom följdleveranser. har ISP även godkänt att ett samarbetsavtal ingås mellan ett svenskt vapenföretag och en aktör i . Om inte regeringen tar tydlig ställning för ett totalstopp till kommer en omfattande export med stor säkerhet att fortsätta och sannolikt . Att fortsätter att förse odemokratiska och krigande stater med krigsmateriel är oetiskt och upprörande. Det finns möjligheter inom det svenska regelverket att säga nej till följdleveranser och dra tillbaka redan godkända vapenaffärer om det finns särskilda skäl för det. Det brutala krig som pågår i är ett tillräckligt starkt skäl. All vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående. har antagit flera resolutioner med krav på vapenembargon mot de stater som ingår i den Saudi-ledda koalitionen, och enligt strider exporten av vapen till exempelvis mot EU:s egna regler. EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor har fått i uppdrag att ta fram ett förslag på vapenembargo. Beslutet är en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . Jag delar kravet i resolutionen och menar att regeringen bör stötta den höga representanten och agera i enlighet med rekommendation. Flera internationella organisationer, däribland svenska , arbetar för ett totalstopp av export av vapen till alla parter som krigar i . Arbetet har haft vissa framgångar i , och samt hos Demokraterna i . Tyvärr har inte den ställt sig bakom kravet. menar att det just nu är extra viktigt att ställer sig bakom kravet eftersom det skulle ge stöd till FN:s generalsekreterares upprop för vapenvila och fred i då alla resurser måste mobiliseras för att stoppa coronaviruset. bör skyndsamt ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i . Övrigt om vapenexport (V) (V) anför: trädde den nya krigsmateriellagstiftningen i kraft med syfte att skärpa exportkontrollen av krigsmateriel gentemot icke-demokratiska stater. Skrivelsen 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden är den första statistiska samanställningen som redogör för med det nya regelverket som både innehåller ett nytt demokratikriterium och ett skärpt kriterium för mänskliga rättigheter. På grund av den nya lagstiftningen innehåller skrivelsen mer information än , vilket är positivt eftersom det ökar transparensen och öppenheten krig vapenexporten. Vi anser dock att även transparensen kring vilken lagstiftning som besluten om export lutar sig mot måste säkerställas och att detta bör redogöras för i kommande skrivelser om strategisk exportkontroll. Sedan den högerpopulistiska tillträdde presidentposten i har vi sett ökade kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkta friheter och krympande demokrati. Människorättsaktivister, hbtq-personer och oppositionella politiker har tvingats lämna landet på grund av dödshot som riskerar att verkställas. har varit det land som exporterade mest vapen till. Det svensk-brasilianska kontraktet om stridsflygplanet knyter och regeringar till varandra för ett ömsesidigt beroende. är mycket kritiskt till regeringens stöd till affären och i ljuset av utvecklingen i menar vi att regeringen nu måste bevaka den fortsatta affären noga. Det finns stora risker att svenska vapen kommer att användas för att kränka mänskliga rättigheter och skapa instabilitet i . När angrep det kurdiskdominerade området Rojava i nordöstra fördömde EU agerande på svenskt initiativ. var inte EU-länderna beredda att gå lika långt i åtgärderna mot som den svenska och regeringen förespråkade. Istället för ett vapenembargo mot enades man i EU om att rekommendera sina medlemsländer att se över sin militära export. Några länder, inklusive , stoppade sin vapenexport till som andra länder fortsatte sin. militära aktioner i pågår fortsatt och den humanitära katastrofen är total. anser därför att bör verka för ett EU-gemensamt vapenembargo mot . När det gäller importen av krigsmateriel till så finns det inte något regelverk på samma sätt som det finns för exporten. innebär import både ett stöd till det exporterande landets krigsmaterielindustri och en legitimering av landets regim. Jag anser därför att en utredning bör tillsättas med uppdrag att se över hur import av krigsmateriel ska ske i överenstämmelse med regelverket för export. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. 2019/20:3600 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en grundlig utvärdering av det förändrade regelverket efter att det trätt i kraft och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i kommande skrivelser om strategisk exportkontroll bör redovisa enligt vilken lag exporttillståndet har beviljats och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera utvecklingen i och agera för att svenska vapen inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller skapar instabilitet i regionen, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all vapenexport till de länder som deltar militärt i kriget i , följdleveranser inkluderat, bör upphöra omgående och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt bör ta initiativ i EU och FN för ett internationellt vapenembargo mot samtliga krigförande länder i och tillkännager detta för regeringen.