bet · H701UU10 · 2020-06-05 00:00:00 — När det gäller datalagring för brottsbekämpning framgår det av skrivelsen att rådet antog slutsatser i vilka kommissionen uppmanas att genomföra en heltäckande studie om förutsättningarna för en EU-rättsakt på området. Vidare framgår att har yttrat sig i fyra pågående mål i gällande datalagring. I inlagorna, som har fått information om (mål C-520/18, C-512/18, C-511/18 och C-623/17), har argumenterat för att utrymmet för datalagring bör kunna utvidgas i förhållande till den s.k. Tele2-domen (förenade målen C-203/15 och C‑698/15) och att nationell säkerhet och försvar är frågor som faller utanför tillämpningsområde. Utskottet noterar därutöver att beslutade om ändringar i reglerna om datalagring för brottsbekämpning i syfte att anpassa dessa till (bet. 2018/19:JuU27). beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt ska återkomma med ett förslag som innebär dels en mer omfattande skyldighet att lagra uppgifter med koppling till nationell säkerhet, dels en mer omfattande lagringsskyldighet generellt i syfte att göra det svenska regelverket så långtgående som tillåter. noterar dels justitieutskottets uppfattning i det ovannämnda ärendet att inhämtning av lagrade uppgifter om elektronisk kommunikation fyller en mycket viktig funktion i de brottsbekämpande myndigheternas arbete, dels vad som anges i de ovannämnda rådsslutsatserna om att olika rättsliga regler för lagring av uppgifter i medlemsstaterna kan leda till begränsningar i fråga om samarbetet och informationsutbytet i gränsöverskridande ärenden. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2019/20:3524 (SD) yrkande 23 och 26. Förordningen om inrättande av den europeiska åklagarmyndigheten, Eppo, antogs som ett fördjupat samarbete mellan 22 medlemsstater. står utanför detta samarbete. I den EU-politiska deklaration som statsministern avgav i kammaren angavs som utgångspunkt att ska delta fullt ut i EU-samarbetet och vara aktivt i utformningen av alla dess delar på ett sätt som värnar svenska intressen, vilket för regeringen bl.a. innebär att ska gå med i Eppo. Dagen efter beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska analysera behovet av och föreslå författningsändringar och andra åtgärder för ett svenskt deltagande (dir. 2019:82). noterar att frågan om anslutning till Eppo var föremål för en överläggning i justitieutskottet . Med undantag för , delade övriga partiers företrädare regeringens ståndpunkt att bör medverka till att beivra brott mot EU:s finansiella intressen, inklusive bedrägerier, penningtvätt, korruption och mutbrott som träffar EU:s budget och att samtal därför bör inledas med kommissionen med ambitionen att ska delta i Eppo. Med hänvisning till detta avstyrker utrikesutskottet motion 2019/20:3524 (SD) yrkande 25. Gränsskydd, asyl och migration Den europeiska gräns- och (Frontex) mandat har stärkts i två omgångar sedan början av migrationskrisen . Den nu gällande EU-förordningen (2019/1896) om den europeiska gräns- och trädde i kraft . noterar att den svenska ståndpunkten i förhandlingarna om förordningen behandlades vid överläggningar i justitieutskottet och . Företrädarna för samtliga partier med undantag för ställde sig då bakom regeringens ståndpunkt att välkomna ett utökat mandat för Frontex i de delar som ger ett tydligt europeiskt mervärde och inte underminerar principen att medlemsstaterna har det grundläggande ansvaret för sin respektive gränskontroll. konstaterar att den nya förordningen om den europeiska gräns- och ger Frontex ett utökat mandat och en stärkt kapacitet genom etableringen av en stående gränskontrollstyrka om 10 000 personer. Reformen av Frontex är beslutad, och uppbyggnaden av den stående styrkan ska pågå till 2027. Med hänvisning till detta pågående arbete avstyrker utskottet motion 2019/20:3524 (SD) yrkande 24 och 29. När det gäller EU:s engagemang i fråga om noterar utskottet att detta bl.a. omfattar det integrerade gränsförvaltningsuppdraget EU BAM , den militära insatsen i Eunavfor MED och samarbete med internationella partner för att hantera situationen i libyska flyktingförvar. Irini-insatsen, som ersatte den tidigare Sophia-insatsen, har som huvuduppgift att bidra till att upprätthålla vapenembargot mot . Utskottet noterar att insatsen som en sekundär uppgift också ska bistå vid kapacitetsuppbyggnaden och utbildningen av Libyens kustbevakning, särskilt för att förhindra människosmuggling. Utskottet har tidigare i betänkandet behandlat frågor som rör i samband med och . I denna del behandlas EU:s samarbete med på migrationsområdet. Detta samarbete utgår ifrån det gemensamma uttalande som antogs vid mötet mellan och ledare . Uttalandet syftar till att förhindra och erbjuda alternativ till irreguljär migration från till EU som EU ska bidra med finansiellt stöd till projekt som syftar till att förbättra situationen för flyktingar i . Utskottet konstaterar att genomförandet av det gemensamma uttalandet har ställts i ett nytt ljus . I uttalanden motsatte sig rådet bestämt att använder migrationstrycket för politiska syften, och rådet uppmanade att fullt ut genomföra det gemensamma uttalandet gentemot samtliga medlemsstater. Utskottet noterar att en process har inletts mellan EU och turkiska företrädare för att förtydliga genomförandet av det gemensamma uttalandet. Utskottet noterar också att EU ger stöd i hanteringen av situationen vid gränsen till genom ökade insatser från europeiska gräns- och (Frontex), europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), EU:s civilskyddsmekanism samt genom ett tillskott på från EU:s budget. Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma den oro som rådet uttryckte i sina slutsatser över den djupt bekymrande tillbakagången när det gäller rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter i . Mot bakgrund av detta betonar utskottet återigen vikten av att EU agerar enigt för att upprätta respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . Som utskottet framhöll i betänkande 2018/19:UU10 bör EU:s politik gentemot vara gemensam och tydlig. ser utskottet ett behov av konstruktiv dialog och samarbete med . När det gäller reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet noterar utskottet att förhandlingar om detta, enligt skrivelsen, bara fördes i begränsad omfattning och att de låsta positionerna om en rättvis fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna kvarstår. Utskottet noterar vidare att den nytillträdda kommissionen enligt sitt arbetsprogram avser att lägga fram en ny för att höja tempot och ge ny styrka i reformarbetet. har i ett yttrande till utrikesutskottet om kommissionens arbetsprogram (2019/20:SfU4y) framhållit vikten av att reformarbetet i fråga om det gemensamma europeiska asylsystemet inte tappar fart och att kommissionen fortsätter att fokusera på att få till stånd en lösning i närtid. betonar betydelsen av att EU tar ett helhetsgrepp om den interna och externa dimensionen av migrationsfrågorna och av att kontrollen över vilka som reser in över de yttre gränserna förbättras, som rätten att söka asyl upprätthålls. Liksom tidigare (utl. 2019/20:UU5) instämmer utrikesutskottet i detta yttrande, med notering av att det innehåller en avvikande mening av . Avslutningsvis har utrikesutskottet tagit del av socialförsäkringsutskottets behandling under föregående (bet. 2018/19:SfU16) av motionsyrkanden om EU:s asyl- och migrationspolitik som liknar dem som utrikesutskottet behandlar i detta betänkande. Yrkandena gäller stödet till den libyska och evakuering och vidarebosättning från libyska flyktingförvar samt att EU:s beslut ska respektera asylrätten och flyktingars rättigheter. ledamot reserverade sig mot socialförsäkringsutskottets förslag att avslå dessa yrkanden. Innevarande har socialförsäkringsutskottet även behandlat ett motionsyrkande om ett asylsystem som bygger på principen om första säkra land (bet. 2019/20:SfU20). I denna del reserverade sig ledamöter. I båda ärendena avslog motionerna mot bakgrund av socialförsäkringsutskottets motivering som hänvisar till det pågående arbetet inom EU med att reformera asyl- och migrationsregelverket. ser inte skäl till någon annan bedömning nu och konstaterar att det pågår ett arbete för att stabilisera situationen vid EU:s yttre gräns till . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3502 (SD) yrkande 7, 2019/20:3523 (V) yrkandena 7 och 22–24 samt 2019/20:3524 (SD) yrkande 27. Jämställdhet, forskning och transport Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s jämställdhetspolitik, forskningsprogram och det transeuropeiska transportnätet. Regeringen redogör för arbetet inom EU för jämställdhet och mot diskriminering i skrivelsens avsnitt 34. I avsnitt 41 redogör regeringen för verksamheten på området forskning och innovation. Utvecklingen på transportområdet beskrivs i avsnitt 43. I kommittémotion 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 31 invänder motionärerna mot åtgärder på EU-nivå som påverkar medlemsstaternas inriktning i jämställdhetspolitiken, t.ex. i fråga om föräldraledighet och fördelning av familjerelaterat omsorgsarbete. I jämställdhetsfrågor anser motionärerna att politikens roll bör vara att underlätta tillvaron för kvinnor och män i de livssituationer som de själva har valt men att åtgärder i detta syfte inte ska vidtas på EU-nivå. I yrkande 35 i samma motion anges att EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont , ska ha en begränsad budget för varje uppdrag och att den totala budgeten för programmet ska minskas. Vidare förordar motionärerna i motionens yrkande 37 att järnvägslänken mellan och bör prioriteras i den nationella planen för transportsystemet. Sträckan är den enda som berör i den föreslagna förordningen om ett påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet. Motionärerna framhåller att är största exporthamn och att det också är många persontransporter på . Att främja jämställdhet är ett grundläggande värde och mål för EU, och det ska genomsyra all unionens verksamhet. Detta framgår av artikel 2 i och artikel 8 i fördraget om EU:s funktionssätt. noterar att regeringen överlade med arbetsmarknadsutskottet om framtidens jämställdhetspolitik i EU. I den ståndpunkt som då behandlades, och som samtliga ledamöter delade, ingår som utgångspunkt för jämställdhetsarbetet på EU-nivå att befogenhetsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna, nationella system för arbetsmarknad, sociala frågor och skatte- och utbildningsområdena ska respekteras, liksom subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. I ståndpunkten ingår också att EU behöver en ny kraftfull, omfattande och långsiktigt hållbar jämställdhetsstrategi efter 2019. Kommissionen presenterade en jämställdhetsstrategi för perioden –2025 , COM(2020) 152. Vid en överläggning om jämställdhetsstrategin gav arbetsmarknadsutskottet stöd för regeringens ståndpunkt som den hade kompletterats under överläggningen. En avvikande ståndpunkt anmäldes av ledamöter. konstaterar att det finns ett brett stöd för jämställdhetsarbetet inom EU och att det enligt den strategi för detta som kommissionen har presenterat även ingår att stärka jämställdhetsarbetet i EU:s yttre åtgärder. Frågor om jämställdhet har behandlats av utskottet i bl.a. betänkande 2019/20:UU6 med anledning av regeringens skrivelse om feministisk utrikespolitik (skr. 2019/20:17) och i betänkande 2019/20:UU15 Mänskliga rättigheter. I det senare av dessa betänkanden behandlas även hbtq-personers åtnjutande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket omfattar varje människas lika möjligheter, rättigheter och förutsättningar att utan tvång, våld eller diskriminering kunna bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. I det sammanhanget framhåller utskottet bl.a. det centrala i att värna individen som rättighetsbärare och de mänskliga rättigheternas universalitet. Därför motverkar försök från vissa aktörer att, genom ett snävt fokus på familjefrågor, söka inskränka hbtq-personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna eller befästa stereotypa könsroller. Som utskottet har framfört tidigare är EU en central aktör i det globala arbete som rör mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motion 2019/20:3524 (SD) yrkande 31. När det gäller EU:s ramprogram för forskning och innovation påminner utskottet om att kommissionen presenterade sitt förslag till nytt ramprogram för perioden –2027, Horisont , (COM(2018) 435). Horisont är det nionde ramprogrammet för forskning och innovation . Förslagen till Horisont är uppdelade på ett förslag till förordning om ramprogram, förslag till ett särskilt program för genomförandet och ett kompletterande program för forskning och utbildning inom Euratom. noterar vidare att utbildningsutskottet vid ett flertal tillfällen har överlagt om det kommande ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont . överlade med regeringen i frågan vid fyra tillfällen . överlade utbildningsutskottet med regeringen om det särskilda programmet för Horisont . begärde då en ny överläggning med uppdaterat underlag (), och anmälde en avvikande mening. Vid det andra tillfället anmälde , och varsin avvikande mening. överlade utbildningsutskottet med regeringen om synergier med andra program för Horisont , där anmälde en avvikande mening. Utskottet överlade därefter med regeringen om programmets inledande skäl samt bilaga IV: Synergieffekter med andra program, där anmälde en avvikande mening. Avseende yrkandet om Horisont konstaterar utskottet att regeringens övergripande mål för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram för åren 2021–2027 är att budgeten ska minska. Regeringen skriver i faktapromemoria 2017/18:FPM155 att en del av det generella målet för nästa budgetperiod är att omprioriteringar bör göras inom den minskade totala ramen till förmån för gemensamma åtgärder som rör konkurrenskraft, forskning och innovation. Utskottet noterar att det av den senaste samlade lägesrapporten från (Horisont 2020 – 2018) framgår att återfinns bland de tio mest framgångsrika länderna i det nuvarande ramprogrammet, Horisont 2020. Därtill har svenska organisationer, enligt rapporten, beviljats totalt , vilket motsvarar av ramprogrammets fördelade medel. Utskottet påminner även om betänkande 2018/19:UbU14, där utbildningsutskottet understryker betydelsen av att i hög utsträckning tar del av EU:s forskningsmedel och konstaterar att utvecklingen i detta avseende har varit positiv. Utskottet konstaterar att EU-finansierad forskning och innovation är till allmäneuropeisk nytta genom att bl.a. bidra till gränsöverskridande tvärvetenskapliga nätverk som kan sprida kunskap och höja medlemsländernas kompetens samt bidra till att stärka nationella strukturer för forskning och innovation. Gemensamma investeringar på det området stärker konkurrenskraft. Med detta avstyrker utskottet motion 2019/20:3524 (SD) yrkande 35. När det gäller förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (Smart TEN-T) framgår av skrivelsen att rådet i förhandlingarna har avgränsat den föreslagna förordningens tillämpningsområde betydligt. För svenskt vidkommande omfattas endast järnvägslänken mellan och av den allmänna inriktning som rådet antog . noterar att trafikutskottet vid en överläggning utan avvikande meningar delade regeringens ståndpunkt att stödja rådets allmänna inriktning, som ansågs vara en välbalanserad kompromiss i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag. Vidare noterar utrikesutskottet att avslog motionsyrkanden om gränsöverskridande transporter enligt trafikutskottets förslag i betänkande 2019/20:TU7, mot vilket , hade reservationer. I betänkandet välkomnar trafikutskottet regeringens uttalanden om vikten av gränsöverskridande trafik med grannländerna och aviserade insatser för detta. I de uttalanden som välkomnas ingår bl.a. att regeringen avser att ta initiativ till dialog med den norska regeringen om utvecklingen av stråket –m.fl. gränsöverskridande stråk, och att det finns ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i dessa stråk kan stärkas. I uttalandena ingår också att ska delta aktivt för att utveckla EU:s godskorridorer på järnväg och utveckla järnvägsförbindelserna till , liksom i att genomföra TEN-T-förordningen och att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan anser utskottet att det saknas skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:3524 (SD) yrkande 37 och att yrkandet således bör avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i en förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. EU:s övergripande utveckling, punkt 1 (C) av (C) och Per Lodenius (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi vill att EU ska vara rustat för att möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför, även om det skulle innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . ska enligt oss driva på för att medlemsstaterna genomför EU-samarbetet i frågor där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör bl.a. EU:s inre marknad, arbetet mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten, terrorism, försvar och cyberhot, migrationsfrågan samt arbetet för en bättre och mer effektiv miljö- och klimatpolitik. Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2019/20:767 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 13 i denna del, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. har flera länder med en historia av omfattande diskriminering och förföljelse av hbtq-personer ansökt om medlemskap i . Erfarenheterna från länder som , och visar att det inte räcker att ansökarländerna formellt uppfyller de lagmässiga kraven. Ansökarländer behöver även uppvisa ett engagemang för att arbeta mot diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskarakteristika. Alla kandidatländer som förhandlar om ett medlemskap i brottas med stora utmaningar när det gäller respekten för hbtq-personers rättigheter. Det gäller inte minst där pride stoppats , transpersoner mördas och president vid upprepade tillfällen har gjort homofoba uttalanden. I har prideparader attackerats eller helt stoppats, och var fjärde hbtq-person i landet uppger att hen utsatts för våld på grund av sin sexualitet, sin könsidentitet eller sitt könsuttryck. Jag anser därför att Köpenhamnskriterierna behöver skärpas när det gäller hbtq-personers rättigheter så att det uttryckligen framgår av kriterierna att ett land som diskriminerar hbtq-personers rättigheter inte kan bli medlem i EU. Detta bör tillkännage för regeringen. , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 13 i denna del och 2019/20:767 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 11, 2019/20:3523 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:3524 av m.fl. (SD) yrkande 2 i denna del. Jag anser att förhandlingarna med om medlemskap i helt bör avslutas med anledning av den rådande politiska situationen i . Medlemskap ska vara möjligt för de europeiska länder som driver en demokratisk politik, värnar om mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och har en marknadsekonomi. I länder som är villiga att göra de reformer som krävs för ett medlemskap ska EU bistå med aktivt stöd och visa tydliga och högt ställda krav. Processen ska vara möjlig att avbryta när utvecklingen går åt fel håll. Detta bör tillkännage för regeringen. EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 8. Jag anser att EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som världens näst största ekonomi, världens största handelspart och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. Jag vill se att regeringen driver på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt anser jag att det krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. Att EU talar med en röst i utrikespolitiken är väsentligt för medlemsländernas intressen. Att regioner i EU:s direkta och indirekta närhet stabiliseras och reformeras med mänskliga rättigheter som kärnvärde är av största vikt. Detta bör tillkännage för regeringen. En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 4 (S, V, MP) av (S), (MP), (V), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. I samband med förra årets behandling av motionsyrkanden om en global EU-sanktionslagstiftning ansåg utskottet att ska samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram en global tematisk EU-lagstiftning om individuella MR-sanktioner och att förutsättningarna för en svensk nationell lagstiftning för detta bör utredas om det visar sig att en gemensam EU-lagstiftning inte skulle vara en framkomlig väg (bet. 2018/19:UU10). Utskottet har nära följt diskussionerna i rådet om att införa en global sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter. Dessa diskussioner rör sig nu framåt och vi anser därför att det saknas anledning för att i detta läge rikta ett tillkännagivande till regeringen. Därmed bör motionsyrkandena avslås. En global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:763 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Även om det inte är enkelt att förhindra brott mot mänskliga rättigheter i länder som inte har ett fungerande rättssamhälle eller demokratiska institutioner finns det sätt att minska risken för korruption eller brott mot mänskliga fri- och rättigheter. Olika varianter av Magnitskijlagar, likt den som först antogs av 2012, har antagits av flera länder.