bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Samma sekretess som mellan olika myndigheter ska också gälla mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet, dock under förutsättning att de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra (, offentlighets- och sekretesslagen, Karnov lagkommentarer, ). Varje nämnd i en socialtjänstorganisation är, tillsammans med underlydande förvaltning, att anse som en egen myndighet i OSL:s mening (SOU 2003:99 s. 246). Av 12 kap. 3 § OSL framgår att sekretess till skydd för en enskild gäller, om den enskilde är underårig, även i förhållande till dennes vårdnadshavare. Sekretessen gäller dock inte i förhållande till vårdnadshavaren i den utsträckning denne enligt 6 kap. 11 § har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör den underåriges personliga angelägenheter, såvida det inte kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadshavaren, eller det annars anges i OSL. Om en omyndig person, som är i besittning av viss mognad och omdömesförmåga, själv har lämnat sekretessbelagda uppgifter till t.ex. en läkare torde dock vårdnadshavaren inte kunna göra anspråk på att få kännedom om uppgifterna utan samtycke från myndlingen. Bestämmelsen gäller oavsett barnets ålder. Det krävs att det men som kan befaras vid utlämnande ska vara betydande, t.ex. genom att den unge kan skadas allvarligt psykiskt, fysiskt eller på annat sätt om uppgiften lämnas (, offentlighets- och sekretesslagen, Karnov lagkommentarer, ). Om sekretess inte gäller i förhållande till vårdnadshavaren förfogar denne enligt 12 kap. 2 § OSL ensam eller, beroende på den underåriges ålder och mognad, tillsammans med den underårige över sekretessen till skydd för den underårige. Bakgrund och pågående arbete Regeringen anför budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 121) att de statliga insatserna inom individ- och familjeomsorgen syftar till att ge enskilda individer tillgång till ett likvärdigt, jämlikt och jämställt stöd från den kommunala individ- och familjeomsorgen oavsett var de bor i landet och att stärka kvaliteten i verksamheten. Regeringen anför vidare (s. 151) att kompetensförsörjningen har varit en utmaning för . Den sociala barn- och ungdomsvården har drabbats särskilt hårt, då kommunerna haft svårt att både rekrytera ny och behålla erfaren personal. Kommunernas socialtjänst behöver därför skapa en hållbar kompetensförsörjning. Det är enligt regeringen inte minst viktigt för att ge förutsättningar att arbeta förebyggande och vidta åtgärder för barn och unga som är, eller riskerar, att hamna i kriminalitet. Utredningen socialtjänst (S 2017:03, dir. 2017:39) lämnade 2018 sitt delbetänkande Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32). Syftet med delbetänkandet är att fördjupa kunskapen om och möjligheterna med att arbeta förebyggande (s. 11). Regeringen beslutade att utvidga utredningens uppdrag och förlängde utredningstiden till (dir. 2018:69). Utredaren ska utifrån tilläggsdirektivet bl.a. förtydliga barnrättsperspektivet i lagen. Regeringen har härefter förlängt utredningstiden ytterligare (dir. 2020:46) och uppdraget ska redovisas . Center mot våldsbejakande extremism Center mot våldsbejakande extremism (CVE) inrättades och är placerat inom . Centret har i uppdrag att utveckla det kunskapsbaserade och sektorövergripande arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå (). Detta ska göras bl.a. genom att ge behovsanpassat stöd till lokala aktörer, vara ett kunskapsnav och bidra till att skapa en högre grad av effektivitet och samordning i de förebyggande insatserna. Svar på skriftlig fråga om återvändande IS-svenskar Statsrådet svarade på en skriftlig fråga om återvändande IS-svenskar (fr. 2019/20:442). Statsrådet anförde bl.a. följande: Säkerhetspolisen informerar om personer som återvänder från konfliktområdena i och . står i sin tur i kontakt med kommunerna och berörda myndigheter. Center mot våldsbejakande extremism vid , , erbjuder berörda kommuner stöd och vägledning i deras arbete med återvändare. CVE har vidare utvecklat en nära samverkan med berörda myndigheter för att vid behov göra gemensamma insatser. Det finns en skyldighet enligt lag att göra orosanmälningar till kommuners socialnämnd när det finns misstankar om att barn far illa. Säkerhetspolisen anmäler oro för alla de barn som återvänder från eller som befinner sig i konfliktområdet i och med en, båda eller ingen av sina föräldrar. Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103). Utredaren ska bl.a. analysera om de särskilda bestämmelser som rör utredningar om brott som barn misstänks ha begått är ändamålsenliga och om de tillämpas på avsett sätt. Uppdraget ska redovisas . Sociala insatsgrupper – unga lagöverträdare Sociala insatsgrupper är en arbetsform för samverkan mellan lokala aktörer såsom , polisen och skolan, där individer som är motiverade att lämna brottslighet kan erbjudas ett samordnat stöd under ledning av . Arbetsformen är tänkt för unga som är i riskzonen för att utveckla en kriminell livsstil, i eller i koppling till kriminella grupperingar. Av regeringens skrivelse 2018/19:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att har haft i uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva samverkansformen fungerar. Inom ramen för uppdrag att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2018/00535/FST) har myndigheten kompletterat den utvärdering av sociala insatsgrupper som redan genomförts med ytterligare en uppföljning av effekter på . Syftet är att kunna visa om samverkansformen medfört långsiktiga förbättringar för de ungdomar som deltagit i sociala insatsgrupper. har också sett över möjligheten att öka kunskapen om betydelsen av de lokala variationerna när det gäller utformning och genomförande av sociala insatsgrupper. redovisade uppdraget till regeringen genom rapporten om sociala insatsgrupper – Resultatuppföljning av ungdomar i SIG och utveckling av lovande arbetsformer (2020-3-6691). Kommuner och Regioners handlingsplan mot missbruk och beroende Styrelsen i Kommuner och Regioner (SKR) beslutade att anta en handlingsplan mot missbruk och beroende för åldersgruppen 13–29, med fokus på tidig upptäckt, tidiga insatser, stöd och behandling (). Syftet med handlingsplanen är att bidra till att minska missbruket bland barn, unga och unga vuxna genom att stödja ett kunskapsbaserat utvecklingsarbete. Följande områden behandlas i handlingsplanen: synen på missbruk, lättillgänglighet, samverkan, samordning och delaktighet, tidig upptäckt och tidiga, samordnade insatser samt stöd och behandling samt kunskapsutveckling. Utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete i syfte att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Genom ett tilläggsuppdrag fick samma myndigheter i uppdrag att rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck (U2020/00363/S). Uppdraget ska slutredovisas . Förebyggande insatser enligt LVU Mot bakgrund av behov av vägledning och stöd i tillämpningen av förebyggande insatser enligt 22 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att ta fram ett kunskapsstödjande material om möjligheten att besluta om sådana förebyggande insatser (S2017/07302/RS). redovisade vägledningen Förebyggande insatser enligt LVU – en vägledning om tillämpningen av 22 § LVU. I vägledningen tydliggörs när bestämmelsen kan tillämpas och hur bestämmelsen är tänkt att tillämpas samt vilka resultat som skulle kunna uppnås med den (2019-6-13). Öppna insatser utan samtycke I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att redogöra för kunskapsläget om öppna insatser utan samtycke till unga, bl.a. utifrån erfarenheterna i och , och bedöma om det som framkommer kan motivera en lagändring inom området. I uppdraget ingår att analysera i vilka situationer som öppna insatser utan samtycke skulle kunna vara berättigade och vilka konkreta insatser som kan vara relevanta. I ett tilläggsuppdrag fick i uppdrag att även lämna förslag på hur möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga kan öka (S2019/04727/FST). Uppdraget ska redovisas . utökades utredningsverksamheten enligt lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall till att gälla fall där barn har utsatts för grov misshandel eller synnerligen grov misshandel av en närstående eller tidigare närstående person. I proposition 2017/18:215 Utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall (s. 23) anfördes att frågan om vilka fall som ska omfattas av utredningsverksamheten har diskuterats alltsedan frågan om en sådan fördes på tal för del. Vidare anfördes (s. 25) när det gäller 1 kap. 2 § andra stycket att de särskilda skälen inte skulle omfatta fall där ett barn avlidit t.ex. genom självmord. Regeringen ansåg att brottsrekvisitet fortfarande skulle gälla. Tidiga insatser för unga lagöverträdare Motionsyrkanden om tidiga förebyggande insatser för unga lagöverträdare behandlades i betänkande /19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor (s. 80). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). Närvaro av vid inledande förhör med unga Ett motionsyrkande om behovet av en ökad närvaro av vid inledande förhör med unga behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU13 Socialtjänstfrågor (s. 38 f.). Utskottet tillstyrkte yrkandet och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att utreda behovet av en utökad närvaro av vid sådana förhör. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:188 och 189). Av skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (s. 63) framgår att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda behovet av en ökad närvaro av vid inledande förhör med barn som misstänks för brott och lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga (dir. 2019:103). Uppdraget ska redovisas . Punkten anses slutbehandlad. Tillkännagivande om sociala insatsgrupper tillkännagav för regeringen att regeringen borde arbeta för att arbetsmetoden med sociala insatsgrupper ska användas mer än den gör (bet. 2016/17:JuU21 s. 7 f., rskr. 2016/17:224). I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (s. 42 f.) anför regeringen bl.a. att beredning pågår inom om vilka åtgärder som avses att vidtas på området och att punkten inte är slutbehandlad. Ett motionsyrkande om ett skarpare krav på anmälningsplikt när man misstänker att barn far illa behandlades av utskottet i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Utskottet avstyrkte motionen. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). Ett motionsyrkande om en utvidgning av utredningsverksamheten till att gälla även självmord behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU36 Utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall (s. 11). Utskottet delade regeringens bedömning att det finns en gräns för hur många fall som kan hanteras enligt lagen om utredningar avseende vissa dödsfall utan att riskera lagens krav på effektivitet och ändamålsenlighet (s. 11). Utskottet var därför inte berett att föreslå någon utvidgning av utredningsverksamheten enligt vad som framfördes i motionen. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:416). När det gäller förebyggande insatser för barn och unga konstaterar utskottet att socialnämnden redan enligt gällande bestämmelser i socialtjänstlagen har en skyldighet att bedriva ett förebyggande arbete för att förhindra att denna grupp far illa. ska vidare när det gäller barn och unga aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk. Även i LVU finns bestämmelser om förebyggande åtgärder när det kan antas att den unge till följd av eget destruktivt beteende kommer att behöva vård enligt lagen. Utskottet noterar i sammanhanget utredningen socialtjänsts delbetänkande Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32) som syftar till att fördjupa kunskapen om och möjligheterna med att arbeta förebyggande. Utskottet konstaterar vidare att det pågår flera arbeten på området förebyggande arbete för barn och unga, bl.a. inom . Utskottet anser därför inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ. Motionerna 2019/20:2828 (M) yrkandena 50–52 samt 2019/20:3065 (M) yrkandena 8 och 9 bör avslås. När det gäller barn till föräldrar som rest utomlands för terrorverksamhet konstaterar utskottet att Center mot våldsbejakande extremism vid erbjuder kommuner stöd och vägledning i deras arbete med återvändare. Som svar på en skriftlig fråga har statsrådet informerat om att Säkerhetspolisen gör orosanmälan för alla de barn som återvänder från eller som befinner sig i något av konfliktområdena med en, båda eller ingen av sina föräldrar. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att behöver ta något initiativ. Motion 2019/20:3366 (L) yrkande 9 bör avslås. Utskottet konstaterar att den obligatoriska bestämmelsen om s.k. orosanmälningar i socialtjänstlagen gäller barn som far illa. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av en motion om att utöka anmälningsplikten till att omfatta gravida kvinnor med ofödda barn. Motion 2019/20:3126 (M) bör avslås. När det gäller ett motionsyrkande om att lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall även bör omfatta barn som tar sitt eget liv är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd. Motion 2019/20:2928 (M) yrkande 12 bör avslås. Utskottet konstaterar att enligt nuvarande bestämmelser i gäller i vissa situationer sekretess till skydd för en enskild, om den enskilde är underårig, även i förhållande till dennes vårdnadshavare. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motion 2019/20:3249 (C) yrkande 6 bör avslås. Placeringsformer för barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. omhändertagande av barn och unga, Inspektionen för vård och omsorgs uppdrag, anmälningsplikt för utförare av HVB-hem, uppföljning av placerade barns skolgång, kompentens för personal vid HVB-hem, nationella register över familjehem, kroppsvisitation på ungdomshem samt generell tillståndsplikt för utförare av HVB-hem och stödboende. Jämför reservation 43 (M), 44 (SD, L), 45 (L), 46 (M, SD, L), 47 (M), 48 (M, SD), 49 (M, SD), 50 (L), 51 (M, SD, C), 52 (M, SD, KD), 53 (M, KD), 54 (KD) och 55 (M, KD). Omhändertagande av barn och unga I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om att utreda huruvida kommunala kostnader för lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (1990:52), nedan förkortad LVU, i samband med omedelbara omhändertaganden på grund av brottslig verksamhet bör ersättas av staten. I yrkande 53 föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten till tvångsvård och omedelbara omhändertaganden ska användas oftare för unga med missbruksproblem. I yrkande 55 föreslås ett tillkännagivande om att införa en möjlighet enligt LVU att förbjuda en ungdom att vistas på vissa platser för att bryta med brottsligt umgänge, och i yrkande 56 föreslås ett tillkännagivande om att införa en möjlighet enligt LVU att besluta om elektronisk övervakning av en ungdom. Motionärerna vill att det på så sätt skapas en möjlighet att, inom ramen för en pågående brottmålsprocess, förordna om utegångsförbud och och kombinera det med övervakning med fotboja, under tid som förundersökning pågår. I kommittémotion 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att fler unga bör bli föremål för åtgärder enligt LVU. Det gäller enligt motionärerna i första hand unga som kommit förhållandevis långt in i ett kriminellt beteende eller som befinner sig i en miljö där grova brott begås. Sådana omhändertaganden bör t.ex. ske oftare då utredningsläget inte är klart i samband med att en ung person grips av polis. Motionärerna vill därför ge i uppdrag att undersöka hur LVU tillämpas i dessa fall och ta fram allmänna råd i syfte att lagen ska få ett mer effektivt genomslag. Inspektionen för vård och omsorgs uppdrag I partimotion 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att stärka Inspektionen för vård och omsorgs () uppdrag så att placerade barn och unga i högre grad skyddas och följs upp. I samma motion yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att bör få ett särskilt uppdrag att i samarbete med Myndigheten för vård- och omsorgsanalys arbeta för att förebygga att placerade barn försvinner, liksom för att säkerställa stöd när ett barn kommer tillbaka. Anmälningsplikt för utförare av HVB-hem I partimotion 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att ansvariga för såväl privata som offentligdrivna HVB-hem bör få utökad anmälningsplikt direkt till eller till polis vid misstänkta missförhållanden. Uppföljning av placerade barns skolgång I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om att ge utvärdering (IFAU) i uppdrag att utvärdera och föreslå åtgärder för att öka placerade barns möjligheter att klara skolan. I kommittémotion 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att skärpa uppföljningen av placerade barns skolgång. Placerade barns skolplikt och vitesföreläggande för kommun I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att staten bör ges möjlighet att vitesförelägga kommuner som inte säkerställer placerade barns skolplikt. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om en obligatorisk läkarundersökning och rätt till stöd hos psykolog för placerade barn. I kommittémotion 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om riktade insatser för att förbättra tryggheten och den psykiska hälsan hos placerade barn och unga. Placerade barns kontakt med I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 39 föreslås ett tillkännagivande om krav på kontakttillfällen mellan socialtjänst och placerade barn. I motionen anförs att allmänna råd om att placerade barn och unga ska besökas av en socialsekreterare minst inte är tillräckliga och att kontakt med placerade barn därför bör regleras i lag, där en regel om minst fyra uppföljningar bör införas. Kompetens och utbildning för personal vid HVB-hem I partimotion 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att den som är ansvarig för ett HVB-hem ska ha tillräcklig kunskap för att upptäcka när ett placerat barn far illa. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att uppdra åt att ta fram kunskapsstöd för att förebygga och upptäcka övergrepp på HVB-hem. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att anmälningar om övergrepp på HVB-hem i högre grad än bör genomföras av en oberoende, extern part. Nationella register över familjehem och jourhem I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om certifiering, ett nationellt register och förbättrad dokumentation av jourhem och familjehem. I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 16 och kommittémotion 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås liknande tillkännagivanden om nationella databaser med uppgifter om stödfamiljer respektive familjehem. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om trygga och drogfria miljöer på ungdomshem. I motionen anförs bl.a. att reglerna om kroppsvisitation bör ses över och att ett krav på rutinmässiga kroppsvisitationer vid ankomst till ett särskilt ungdomshem samt rutinmässiga kontroller av den unges rum bör övervägas. Barn och ungas användning av elektroniska kommunikationstjänster på HVB-hem I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om rutiner och regler på HVB-hem för att ungdomar ska kunna bryta med destruktiva umgängeskretsar. Motionärerna menar att det finns behov av att klargöra och i vissa fall utöka de juridiska förutsättningarna för att sätta gränser för de placerade barnen och ungdomarna, bl. a. gällande begränsning av användning av mobiltelefoner och internet. I motion 2019/20:2212 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av möjliga skyddsaspekter avseende förbud mot användning av digitala kontaktytor för barn och unga som är placerade på HVB-hem. Motionären anför att det, mot bakgrund av att användning av mobiltelefoner och internet kan ha negativa effekter som fortsatta destruktiva kamratkontakter och möjlighet att införskaffa droger, bör ses över om HVB-hem bör ges laglig möjlighet att begränsa mobil- och internetanvändning för placerade ungdomar. Boende för ensamkommande barn och unga I kommittémotion 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om lämpligt boende för ensamkommande. Motionärerna anser att ensamkommande barn och ungdomar i första hand ska placeras i familjehem och i andra hand i stödboende. Generell tillståndsplikt för utförare av HVB-hem och stödboende. I kommittémotion 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om generell tillståndsplikt för alla utförare av HVB-hem och stödboende i syfte att säkra kvalitet och säkerhet. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om möjligheten till sanktioner vid misskötsel av HVB-hem och stödboende och tillkännager detta för regeringen. I motion 2019/20:2009 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att följa upp och utvärdera dels arbete, dels nivån på använt anslag utifrån beslut. Lagen om FN:s konvention om barnets rättigheter Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konvention om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . Enligt 1 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare ska vad som är bäst för barnet vara avgörande vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn. Det framgår vidare av 3 kap. 3 § att insatser inom ska vara av god kvalitet. För att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vidare ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 3 kap. 3 a § ska socialnämnden se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom social-tjänstens verksamhet som rör barn och ungdomar. Enligt 5 kap. 1 § ska socialnämnden i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och unga som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om barnets eller den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. ska vidare i sin omsorg om barn och unga tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. ska enligt 6 kap. 1 § sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna ska tas emot i ett familjehem, hem för vård eller boende, eller stödboende för barn och unga i åldern 16–. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. ska vidare enligt 6 kap. 7 § verka för att placerade barn bl.a. får en lämplig utbildning och den hälso- och sjukvård som de behöver.