bet · H801SoU2 · 2020-11-18 00:00:00 — Deluppdrag I rör möjligheter för nationell insamling av registeruppgifter från primärvården. ska ge förslag på vilka variabler och personalkategorier som man bedömer behöver omfattas av en uppgiftsskyldighet för sjukvårdshuvudmän med utgångspunkt i omställningen till en god och nära vård. Deluppdraget ska slutredovisas . Deluppdrag II syftar till att åstadkomma en nationell redovisning av omställningen som inte omfattar personuppgifter. ska därför bl.a. analysera möjligheterna för regioner och kommuner att rapportera resultat på aggregerad nivå i syfte att följa omställningsarbetet. Med start ska lämna årliga rapporter om det pågående arbetet med deluppdraget. Deluppdrag III innebär att ska följa upp och rapportera hur omställningen till en mer nära vård i regionerna och kommunerna utvecklas. I detta ingår bl.a. att följa upp effekterna av de stödjande insatser som myndigheten genomför inom ramen för uppdraget och att analysera hur myndigheten kan stödja regionerna och kommunerna i omställningen. Regeringen har också gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att följa utvecklingen ur ett system- och patientperspektiv. Utvärderingen ska ta sin utgångspunkt i de mål som regeringen har fastställt för inriktningen i propositionen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Regeringen avser även att löpande samverka och samråda med olika aktörer och vid behov ta initiativ till justering av målbilden och färdplanen. Regeringen är tveksam till förslaget om att hålla särskilda nationella samråd för att följa färdplanen. Det är viktigt att de myndigheter som får regeringens uppdrag att följa genomförandet utför sitt uppdrag på ett utåtriktat sätt så att berörda aktörer får goda möjligheter att redogöra för utmaningar och framgångsfaktorer. Något ytterligare samråd bedömer inte regeringen vara nödvändigt. I kommittémotion 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att kvalitetsresultat ska mätas och redovisas öppet och att det genomförs regelbundna uppföljningar av patientupplevd nöjdhet i hela den nära vården. I kommittémotion 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig statlig myndighet i uppdrag att kartlägga var behoven av primärvårdsenheter och vårdcentraler är som störst och att ta fram kriterier för hur behoven av nya primärvårdsenheter och vårdcentraler ska kunna uppfyllas. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av hur rehabiliteringsinsatserna i primärvården ser ut i och att det bör tas fram ett förslag för hur en delaktig rehabilitering kan utformas (yrkande 4). I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär nationella samråd om genomförandet av färdplanen. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur behovet av geriatriska mottagningar ser ut och hur primärvården bör ta in detta i sin verksamhet. I kommittémotion 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att följa upp hur de minskade administrativa rutinerna under pandemin kan tas till vara för att minska vårdpersonalens administrativa börda permanent. Motionsyrkanden om uppföljning och jämförelse behandlades senast i socialutskottet betänkande 2019/20:SoU11. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 51–52). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:275). Regeringen meddelade att en kommitté i form av en nationell delegation tillsätts för att korta väntetiderna i hälso- och sjukvården (dir. 2020:81). Delegationen ska bl.a. följa och stödja arbetet med att tillgängliggöra information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på 1177 Vårdguidens webbplats. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . I syfte att underlätta för kommuner och regioner i det svåra läge de befinner sig med hänsyn till pandemin beslutade regeringen att ta bort krav på rapportering inom fem överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR). Det innebär att regioner och kommuner inte behöver rapportera in uppgifter om resultat av satsningarna. SKR:s rapporteringskrav kvarstår. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kartlägga hur tillgänglighet, såväl fysisk som annan, och kvalitet i primärvården i landsbygder ser ut och analysera hur denna kan utvecklas för att främja en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Inom ramen för uppdraget ska myndigheten särskilt analysera vilka förutsättningar som finns för att uppnå en ändamålsenlig digitalisering samt redovisa kostnadseffektiva åtgärder som ansvariga huvudmän och arbetsgivare vid behov kan överväga för att stimulera en sådan utveckling. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen har vidare som ovan nämnts gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera utvecklingen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård ur ett system- och patientperspektiv. I uppdraget ingår bl.a. att belysa utvecklingen av den nära vården i glesbygd och socio-ekonomiskt utsatta områden. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . har regeringen skjutit till till regionerna med fokus på att kunna stärka primärvården. Regeringen vill främja utvecklingen av primärvården ytterligare och föreslog i budgetpropositionen att medlen för den pågående primärvårdssatsningen utökas med 2021. Motsvarande belopp beräknas även . Det innebär att satsningen totalt uppgår till ca . Medlen ska bl.a. användas för att bidra till att primärvården finns tillgänglig i hela landet, inklusive på landsbygden samt i socioekonomiskt utsatta områden, t.ex. genom stärkt kompetensförsörjning. Vidare kan medlen också användas till bl.a. utvecklade, behovsstyrda digitala tjänster och ett ökat samspel mellan digital och fysisk vård. Regeringen har dessutom i budgetpropositionen föreslagit att av satsningen öronmärks för arbetet med att säkerställa en namngiven fast läkarkontakt i primärvården för alla som vill ha det (prop. 2020/21, utg. omr. 9 s. 45). Utskottet vill framhålla vikten av att omställningen och utvecklingen till en god nära vård följs och stöds för att man ska kunna se effekterna av omställningen för patienterna, tillgängligheten, delaktigheten, kontinuiteten och hälso- och sjukvårdens resursanvändning. Utskottet uppmärksammar , Myndigheten för vård- och omsorgsanslys och SKR:s uppdrag för att följa, stödja, kartlägga och följa upp utvecklingen. Som regeringen anför är det viktigt att de myndigheter som har eller får regeringens uppdrag att följa genomförandet utför sitt uppdrag utåtriktat. Enligt utskottet bör resultatet av det pågående arbetet avvaktas. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget om minskade administrativa rutiner. Med det anförda bör motionerna 2019/20:3644 (M) yrkande 12, 2019/20:3633 (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7, samt 2019/20:3640 (KD) yrkande 7 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vårdval för samordnad vård, om ansvaret för att samordna vård och om nationella riktlinjer för samordnad vård och omsorg. Jämför reservation 7 (M) och 8 (SD). Regeringen konstaterar att det finns grundläggande utgångspunkter för samverkan mellan huvudmännen. I sin rapport medel till mål – att organisera och styra mot en samordnad vård och omsorg ur ett patient- och brukarperspektiv 2017 fastslår Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att det saknas en vedertagen definition av vad det innebär att vården och omsorgen är samordnad på ett ändamålsenligt sätt. Myndigheten väljer i stället att betrakta samordnad vård och omsorg som ett resultat för patienten/brukaren. Utifrån detta synsätt definierar myndigheten vården och omsorgen som samordnad när alla aktiviteter ingår i en väl fungerande helhet kring individen som individen ges möjlighet att vara medskapande i aktiviteterna efter förmåga och preferenser. Som Myndigheten för vård- och omsorgsanalys framhåller är enligt regeringen samordning med detta synsätt en ren kvalitetsaspekt. Den måste sedan i analyser vägas mot andra kvalitetsaspekter samt kostnaderna för detta. Regeringen noterar att har genomfört en förstudie (Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård – Förstudie, 2019) för att analysera hur myndigheten kan stärka stödet till hälso- och sjukvården med utgångspunkt från behoven i den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården och den närliggande omsorgen. har det fortsatta uppdraget att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården, med utgångspunkt i den förstudie som redovisats. I förstudien ingår en åtgärdsplan för att genom målgruppsanpassade stöd ge förutsättningar för en mer jämlik vård och omsorg av god kvalitet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . vill ge förutsättningar för en mer jämlik vård och omsorg av god kvalitet. För att stärka den kommunala hälso- och sjukvården behövs enligt ett paket av insatser . Det som presenteras i förstudien syftar till att underlätta för kommunerna inom ramen för befintlig lagstiftning. kommer vid behov att uppdatera sitt arbete utifrån de förslag som kan komma från utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01). Vidare noterar regeringen att utredningen utveckling för god och nära vård har haft i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur samverkan mellan regionernas primärvård och den kommunala hälso- och sjukvården och omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. Uppdraget i denna del redovisades i betänkandet God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19). Förslagen bereds inom . I kommittémotion 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att införa vårdval för samordnad vård i den nära vården för de mest sjuka och sköra. Motionärerna anför att möjligheterna att införa vårdval för de mest sköra och sjuka bör prövas genom att brett inrätta s.k. äldremottagningar på vårdcentraler för att bättre kunna möta och koordinera vården och omsorgen och utveckla den mobila vården så att den kan erbjudas flera olika patientgrupper. Vidare begärs ett tillkännagivande om att lagstiftningen ska förtydligas när det gäller ansvaret för att samordna en sammanhållen vård för de mest sköra och sjuka (yrkande 5). Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem för samordnad vård och omsorg och hälsoförebyggande arbete (yrkande 7). Motionsyrkanden om hälso- och sjukvårdens organisation och styrning behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU11. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 31–32). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:275). Betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) lämnade flera förslag som avsåg samverkan mellan huvudmän, bl.a. förslaget om att dela primärvården i allmän respektive riktad primärvård. Den riktade primärvården föreslogs utföra primärvårdsuppdraget för äldre med omfattande behov gemensamt med kommunens hälso- och sjukvård och socialtjänst. Utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) valde dock att inte gå vidare med förslaget om riktad primärvård och anförde bl.a. att gruppen äldre med omfattande behov inte är en homogen grupp, utan en enskild patient kan och beroende på livssituation gå in och ut ur gruppen. Det skulle enligt utredningen riskera en otydlighet, där patienten i värsta fall skulle behöva byta vårdgivare när man går i eller ur den riktade primärvården. Detta skulle minska personkontinuiteten för en av de patientgrupper där kontinuiteten är som allra viktigast. Utredningen anser också att en av primärvårdens styrkor är att den kan ge vård utan avgränsning när det gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper och att en uppdelning i allmän och riktad primärvård riskerar att bidra till en ytterligare fragmentisering av vården (SOU 2018:39 s. 329). Regeringen har som ovan nämnts gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera utvecklingen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård ur ett system- och patientperspektiv. I uppdraget ingår bl.a. att belysa hur samverkan mellan den regionalt organiserade hälso- och sjukvården, den kommunala hälso- och sjukvården samt omsorgen har utvecklats. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Utskottet anser att en nära samverkan mellan äldreomsorgen, vårdcentraler och sjukhus ofta är en nyckel för att ge de äldsta och sköraste en god vård. Utskottet noterar att förslagen i utredningen utveckling för en god och nära vård bereds inom . Utskottet noterar vidare arbete för samverkan mellan huvudmännen och en samordnad vård och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppdrag att belysa samverkan. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet och beredningen bör avvaktas. Motion 2019/20:3644 (M) yrkandena 4, 5 och 7 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bemanning, kompetens och fortbildning och om statsbidrag. Jämför reservation 9 (SD, KD), 10 (M), 11 (V) och 12 (KD). Regeringen anför att flera steg har tagits för att stödja utvecklingen mot en bättre kompetensförsörjning. fick uppdraget att förbereda inrättandet av ett nationellt råd som långsiktigt ska samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården. En viktig del av det nationella rådets uppdrag är att bedöma framtidens vårdkompetens. Frågor om t.ex. kompetensväxling och nya kompetenser, liksom frågor om fort- och vidareutbildning samt det livslånga lärandet, kan komma att hanteras i det fortsatta arbetet. Regeringen framhåller vidare att vårdgarantin fr.o.m. är mer professionsneutral eftersom den enskilde – i stället för att få träffa en läkare i primärvården inom – ska få en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Det är enligt regeringen patientens behov som ska styra vilken yrkesgrupp i vården som hon eller han får träffa. Vidare noterar regeringen att har tagit fram ett webbstöd om fördelning av arbetsuppgifter mellan olika yrkesgrupper (Vem får göra vad i hälso- och sjukvården och tandvården? I överenskommelsen God och nära vård – en omställning med fokus på primärvården, som tecknats mellan regeringen och SKR , beskrivs att en central förutsättning för omställningen till en nära vård är en ändamålsenlig kompetensförsörjning. Det är avgörande att det finns medarbetare med kompetens för den vård som bedrivs samt att medarbetarna arbetar tillsammans på ett optimalt sätt. Vidare konstaterar regeringen att det även har säkerställts att universitet och högskolor har tillförts medel för utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska. Utöver detta har vissa universitet tillförts medel för en utbyggnad av läkarutbildningen. Regeringen noterar även att Utredningen om specialistsjuksköterskeutbildning och vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar överlämnade betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll nya möjligheter (SOU 2018:77) till regeringen. Syftet med utredningens uppdrag var att den framtida utbildningen skulle möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov och ge studenterna den kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialistsjuksköterska. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår i . Vidare lämnade utredningen av yrket undersköterska betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20). I betänkandet lämnas bl.a. förslag om att införa en skyddad yrkestitel för undersköterskor. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen föreslår att staten på ett ändamålsenligt sätt stöder att fler läkare kan specialisera sig i allmänmedicin. Det förslag som utredningen utveckling för god och nära vård lade fram om att staten –2027 ska finansiera 1 250 specialiseringstjänster i allmänmedicin bör däremot enligt regeringen inte genomföras. Enligt regeringens bedömning är kompetensförsörjningsfrågan i primärvården helt central för utvecklingen till en mer nära vård. Många kompetenser måste samverka för att uppnå en god och nära vård, men att det finns tillräckligt med specialistläkare i allmänmedicin kontinuerligt verksamma i primärvården är avgörande för utvecklingen där primärvården är navet i hälso- och sjukvården. Regeringen anser att staten inte kan direktfinansiera enskilda tjänster för ST-läkare då dessa är tillsvidareanställningar som vårdgivarna som arbetsgivare ansvarar för. Regeringen föredrar ett generellt stöd till huvudmännen. Regeringen konstaterar att staten bidrar till hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning och regeringen bedömer att staten på ett ändamålsenligt sätt bör fortsätta att stödja kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården och därmed bl.a. specialiseringstjänstgöring. Regeringen bedömer också att regionerna behöver vara uthålliga i det fortsatta arbetet med att minska beroendet av inhyrd vårdpersonal i primärvården. Detta måste ske på ett sätt så att inte patientsäkerheten hotas och så att arbetsmiljön inte försämras för anställda medarbetare. SKR tog tillsammans med samtliga regioner fram en gemensam strategi för att vara oberoende av inhyrd vårdpersonal. I betänkandet Digifysiskt vårdval (SOU 2019:42), som presenterades för regeringen , görs bl.a. bedömningen att regionerna behöver samverka bättre i frågor som gäller bemanning samt att de bör gå samman för att göra samordnade upphandlingar av bemanningstjänster. I betänkandet God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19), lämnar utredningen författningsförslag om regioners och kommuners ansvar för utbildning inom hälso- och sjukvårdsverksamhet. Förslagen bereds inom . I kommittémotion 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa bemanning och kompetens inom vård och omsorg för de mest sköra och sjuka. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att fortbildning för vårdens och omsorgens medarbetare i hälsofrämjande insatser bör ses över noggrant i syfte att göra detta obligatoriskt (yrkande 8). I kommittémotion 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att stöd ges även till distriktssköterskor för specialisering i allmänmedicin. I kommittémotion 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att utveckla ändamålsenliga sätt att följa utvecklingen av primärvården när det gäller bemanning och kompetens. I kommittémotion 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om statsbidrag riktat direkt till primärvården för att säkra kompetens och bemanning. Motionsyrkanden om bemanning, kompetens, fortbildning och specialistsjuksköterskor behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU12. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 18–19). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:136). Regeringen har genomfört satsningar för att förbättra regionernas förutsättningar att rekrytera och behålla personal, bl.a. genom de s.k. personalmiljarderna och professionsmiljarden. ger regeringen riktade statsbidrag till regionerna för bemanningsfrågor brett – dvs. all vård ska kunna gynnas. Överenskommelsen om god och nära vård 2020 mellan staten och SKR omfattar och för utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts . Av dessa medel avsätts till regionerna och till kommunerna (för den kommunala hälso- och sjukvården) för övergripande insatser som ska bidra till att stärka huvudmännens planering av sitt kompetensbehov i syfte att utveckla vårdens verksamheter mot en god och nära vård. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det avsätts ca för att stödja regioner och kommuner i deras arbete med kompetensutveckling och kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården, varav ca inom ramen för professionssatsningen samt inom ramen för personalsatsningen (prop. 2020/2021:1 utg.omr. 9, s. 44). Vidare har regeringen avsatt medel för att göra det möjligt för sjuksköterskor att specialisera sig och avsätts inom ramen för en överenskommelse med SKR totalt och även har stöd kunnat ges (prop. 2019/20:1 utg.omr 9, s. 31 och 64, bet. 2019/20:SoU1 s. 45–46 och rskr. 2019/20:136). Det är inte specifikt riktat till primärvården utan för att få ta del av medlen 2020 ska regionerna genomföra insatser som syftar till att stimulera sjuksköterskor till att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterska, inom områden där de nationella behoven är stora eller inom prioriterade områden utifrån hälso- och sjukvårdens behov. Därtill avsattes till regionerna för att möjliggöra exempelvis karriärtjänster för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att satsningen på en betald vidareutbildning för sjuksköterskor fortsätts och att avsätts för ändamålet 2021. Regeringen föreslår vidare en fortsatt satsning på utvecklings- och karriärmöjligheter för specialistsjuksköterskor på (prop. 2020/21:1 utg. omr. 9 s. 44). Nationella vårdkompetensrådet ska initialt rikta sitt arbete mot de yrken som kräver högskoleutbildning. har i uppdrag att till 2021 analysera och föreslå hur rådet ska kunna omfatta fler yrkesgrupper, exempelvis undersköterskor och specialistundersköterskor. Utöver denna nationella nivå av samverkan ska regionala samverkansarenor upprättas. För att stödja detta arbete har ett kansli inrättats på för arbete med kartläggning av bl.a. statistik och kunskapsunderlag. vid har även i uppdrag att bedöma tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården och tandvården. uppföljning av föregående års överenskommelser visar att regionerna redovisar en stor bredd av insatser inriktade på kompetensförsörjning. Insatserna avser såväl satsningar för att attrahera och rekrytera nya medarbetare som att introducera, utveckla och behålla befintliga medarbetare. Samtliga regioner redovisar insatser i form av uppgiftsväxling som innebär att arbetsuppgifter flyttas mellan olika yrkeskategorier, i syfte att åstadkomma en effektivare arbetsfördelning (prop. 2020/21:1 utg. omr. 34–35). Regeringen tillsatte 2018 utredningen av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård då man såg ett behov av att stärka förutsättningarna för att bästa möjliga kunskap ska användas i hälso- och sjukvården. Utredningen lämnade i sitt betänkande Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård, ett flertal förslag, bedömningar och rekommendationer med syftet att stärka strukturer för en god hälso- och sjukvård. Det görs bl.a. genom att underlätta för regeringen att styra mer strategiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt hållbart. Utredningens förslag bereds inom . Regeringen har som ovan nämnts gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera utvecklingen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård ur ett system- och patientperspektiv. I uppdraget ingår bl.a. att särskilt utvärdera utvecklingen av kompetensförsörjningen inom primärvården. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . För att ha goda förutsättningar för en god och säker hälso- och sjukvård är det enligt utskottet angeläget att ha tillgång till personal med rätt kompetens. Utskottet noterar satsningen för att utbilda framtidens medarbetare och utbilda personalens kompetens i överenskommelsen om en god och nära vård samt regeringens föreslagna satsning på för kompetensutveckling och kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården . Utskottet konstaterar vidare att Rådet för styrning med kunskap behandlar strategiskt viktiga frågor om framtidens vårdkompetens, kompetensväxling och nya kompetenser, fort- och vidareutbildning samt det livslånga lärandet. Utskottet uppmärksammar även Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppdrag i fråga om att utvärdera utvecklingen av kompetensförsörjningen inom primärvården.