bet · H701KU9 · 2020-04-03 00:00:00 — Det samlade regelverket för riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, bl.a. ersättningslagen och arvodeslagen, var föremål för en översyn som ledde till vissa lagändringar 2017. Översynen omfattade såväl materiella som redaktionella frågor. Översynen, som redovisades i utredningsrapporten frågor om riksdagsledamöternas ersättningar, resulterade bl.a. i den nu gällande ersättningslagen. Reglerna för hur riksdagsledamöternas arvode ska fastställas respektive frågor om det s.k. Stockholmtraktamentet ändrades inte i samband med översynen (2013/14:URF1, bet. 2016/17:KU3, rskr. 2016/17:35). Detsamma gäller frågor om under vilka förutsättningar ledamöter ska ha rätt till övernattningsbostad och en sänkning av ersättningsbeloppet för en egen övernattningsbostad. En bestämmelse om att övernattningsbostäderna i bestånd ska fördelas i proportion till antalet mandat utanför lyftes in i ersättningslagen från en föreskrift från . En översyn av vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning Riksdagsstyrelsen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning (dnr 2493-2018/19). I uppdraget ingår bl.a. att överväga behovet av författningsändringar till följd av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder, regleringen av ledamöternas rätt till traktamente, övernattningsboende och logiersättning, regleringen av medföljande resenärer och delade resor, införandet av regler om preskription av anspråk på resekostnadsersättning, traktamente och arvode samt införandet av regler om återkrav och om sanktioner. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om riksdagsledamöternas arvode. Utskottet har då konstaterat att frågan om arvodenas storlek och hur dessa ska bestämmas har varit föremål för ingående bedömningar och att olika system för att bestämma arvoden har prövats. Utskottet har varit av uppfattningen att dagens ordning har fungerat väl och har avstyrkt yrkandena (se bl.a. bet. 2017/18:KU27 och bet. 2018/19:KU22). Utskottet behandlade och motionsyrkanden om en sänkning av gränsen för rätten till övernattningsbostad från och en marknadsanpassning av hyrorna för övernattningsbostäderna (bet. 2009/10:KU11 och bet. 2010/11:KU19). Utskottet såg inte anledning att göra någon översyn av bestämmelserna med anledning av motionerna, som avstyrktes. Utskottet vidhåller sin uppfattning att dagens ordning för att bestämma riksdagsledamöternas arvoden har fungerat väl. Motion 2019/20:575 avstyrks. Utskottet ser inte något behov av ett sådant tillkännagivande som efterfrågas när det gäller ersättning för tjänsteresor med cykel, varför motion 2019/20:3330 avstyrks. Utskottet konstaterar vidare att ett flertal frågor om riksdagsledamöternas rätt till ersättning och övernattningsbostäder är föremål för översyn. Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:723 yrkande 1 och 2, 2019/20:1088 samt 2019/20:1672. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att avskaffa den allmänna motionstiden. (S) begär i motion 2019/20:1205 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att den allmänna motionstiden ska avskaffas och ersättas av friare motionsrätt över året. Motionären anför att ordningen med en allmän motionstid inte ger aktuella frågor det utrymme i som en friare motionsrätt skulle kunna göra, vilket inte gagnar vare sig riksdagsarbetet, samhällsutvecklingen, det demokratiska engagemanget eller dialogen mellan ledamöter och medborgare. Vid utformningen av en friare motionsrätt bör enligt motionären ledamotskapets värde och grundlagsfästa initiativrätt vara viktiga utgångspunkter. Regeringen och varje riksdagsledamot får enligt 4 kap. 4 § regeringsformen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning. I riksdagsordningen finns det närmare bestämmelser om när motioner får väckas. Under allmänna motionstiden varje höst, från början av och så länge som motioner får lämnas med anledning av budgetpropositionen, får motioner väckas i fråga om allt som kan komma under prövning (9 kap. 11 § riksdagsordningen). Motioner med anledning av en proposition, en skrivelse, en framställning eller en redogörelse får enligt 9 kap. 12 § riksdagsordningen väckas från den dag då propositionen, skrivelsen, framställningen eller redogörelsen anmäldes i kammaren (följdmotioner). kan besluta om förkortad eller förlängd motionstid (9 kap. 13 § riksdagsordningen). Härutöver får minst tio ledamöter gemensamt väcka en motion med anledning av en händelse av större vikt, om händelsen inte kunde förutses eller beaktas när motioner annars får väckas (9 kap. 15 § riksdagsordningen). De närmare formerna för motionsrätten har varit föremål för utredning , vilket bl.a. har resulterat i förslag om en frivillig restriktivitet med att väcka motioner och i förenklingar i beredningen av motioner. anförde i betänkandet i en ny tid (framst. 2005/06:RS3 s. 10 f.) att bl.a. det stora antalet motioner under allmänna motionstiden riskerar att ta för stor del av utskottens tid i anspråk, på bekostnad av andra arbetsuppgifter. Två alternativa lösningar för den fristående motionsrätten övervägdes – en ständigt pågående motionsrätt respektive två allmänna motionstider under ett – men kommittén stannade vid att den nuvarande ordningen, trots sina brister, är att föredra. Den s.k. föreslog att allmänna motionstiden skulle avskaffas och ersättas av en fri motionsrätt året om, med vissa begränsningar mot slutet av en valperiod (2010/11:URF3). Utredningens förslag har inte lett till någon lagstiftning. Den parlamentariskt sammansatta kommitté som genomförde en samlad översyn av riksdagsordningen hade bl.a. i uppdrag att överväga om det finns skäl att utvidga möjligheten att förlänga motionstiden. Kommittén redovisade i betänkandet Översyn av riksdagsordningen (2013/14:RS3, bet. 2013/14:KU46) argument för och emot en allmän motionstid året om men konstaterade att det inte finns tillräckligt stöd för detta och lämnade därför inte något förslag i denna del. Kommittén föreslog inte heller i övrigt några ändrade regler för motionsrätten. Utskottet har behandlat förslag om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället införa en kontinuerlig motionsrätt. Utskottet har då konstaterat att arbetsbelastningen för utskotten redan är stor och att utskotten även har ett ökat behov av utrymme för bl.a. behandlingen av EU-frågor, uppföljning och utvärdering samt fördjupade kontakter med forsknings- och framtidsfrågor. Till detta kommer enligt utskottet att antalet fristående motioner har ökat kraftigt . Det finns enligt utskottet inte tillräckliga skäl som talar för att de diskuterade ordningarna, bl.a. med en kontinuerlig motionstid, skulle bidra till en förbättring i dessa avseenden. Det får enligt utskottet förutsättas att ledamöterna använder motionsinstitutet med eftertanke (bet. 2008/09:KU15). Utskottet har senare konstaterat att frågan om att avskaffa allmänna motionstiden har varit föremål för utredning och överväganden av den kommitté som genomförde den samlade översynen av riksdagsordningen och att kommittén då inte funnit tillräckliga skäl för en allmän motionsrätt året om. Utskottet var därför inte berett att göra en annan bedömning (bet. 2014/15:KU6). Utskottet vidhöll detta ställningstagande och (bet. 2016/17:KU18 och bet. 2017/18:KU27). Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden när det gäller frågan om att avskaffa allmänna motionstiden och ersätta den med en friare motionsrätt. Val av talman och vice talmän Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av bestämmelserna om val av talman och vice talmän. Jämför reservationen (SD). m.fl. (SD) begär i motion 2019/20:545 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över och förtydliga bestämmelserna om val inom så att talman och vice talmän speglar resultatet i riksdagsvalet. Motionärerna anför att praxis har inneburit att valen av talmän har speglat valresultatet men att partier efter valet bildade karteller och därigenom utestängt andra partier från poster de med hänsyn till valresultatet borde ha fått. Folkstyret i en parlamentarisk demokrati bör enligt motionärerna genomsyras av väldefinierade och på förhand kända regler. En översyn av bestämmelserna bör göras av en parlamentariskt sammansatt kommitté. väljer inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Valet sker vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val till (4 kap. 2 § regeringsformen och 3 kap. 3 § riksdagsordningen). Om det bara finns en nominerad kandidat ska valet enligt 3 kap. 4 § riksdagsordningen genomföras med acklamation. Om det finns fler än en nominerad kandidat, och valet av talman sker med slutna sedlar, är den vald som får mer än hälften av rösterna. Om en sådan röstövervikt inte uppnås ska ett nytt val genomföras. Om inte heller då någon får mer än hälften av rösterna ska ett tredje val genomföras mellan de två som vid den andra omröstningen fick flest röster. Vid den tredje omröstningen är den vald som får de flesta rösterna. I förarbetena till bestämmelserna om talmansval finns inga uttalanden om principer för valen. Av en kommentar till riksdagsordningen framgår att det bland partigrupperna har funnits olika uppfattningar om hur praxis bör utformas när det gäller valet av talman (m.fl., Grundlagarna [, ], kommentaren till 3 kap. 4 § riksdagsordningen). En parlamentariskt sammansatt kommitté har fått i uppdrag att se över vissa frågor som gäller arbete (dnr 2452-2018/19). I uppdraget ingår bl.a. att se över proceduren för val av talman och vice talmän, för att exempelvis överväga en ordning med två valomgångar i stället för tre. Uppdraget ska redovisas . Utskottet behandlade ett motionsyrkande om en översyn av bestämmelserna om val av vice talmän så att den praxis som inneburit att de vice talmännen väljs utifrån partiernas storlek i riksdagsvalet blir lagreglerad. Utskottet avstyrkte motionen med konstaterandet att det är som väljer talman och vice talmän och att utskottet inte ställde sig bakom kravet i motionen. Liksom vid tidigare behandling av motioner med liknande yrkanden konstaterar utskottet att det är som väljer talman och vice talmän. Utskottet ställer sig inte bakom kravet i motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att ska göras om till talmannens bostad och representationslokal. (SD) begär i motion 2019/20:224 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheterna att ska vara talmannens bostad och representationslokal. Motionären anför att talman i likhet med statsministern borde ha en officiell bostad och representationslokal. i överläts genom ett gåvobrev till svenska staten 1981. Enligt gåvobrevet ska fastigheten nyttjas av regeringen och talmän för representation, konferenser eller sammankomster i sammanhang där intressant och vacker miljö kan värdesättas i särskild grad (instruktion för , beslut av riksdagsdirektören, dnr 65-2013/14). Regeringen beslutade att gåvan skulle tas emot och uppdrog åt att vårda och förvalta fastigheten. Fastighetens vård och förvaltning övergick 1992 till (numera ). Talmannen har enligt instruktionen företräde till . Utskottet ställer sig inte bakom yrkandet och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som gäller verksamhet. (M) begär i motion 2019/20:2277 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att åter bör prenumerera på landets dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa i tidningsrum. Motionären anför att ledamöter representerar hela landet och att det tidigare var en stor tillgång för dem och för tjänstemän att kunna läsa landets olika tidningar. Att tidningsrummet inte har landsortstidningar gör det enligt motionären svårare att följa vad som sker lokalt i . (L) begär i motion 2019/20:2080 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att verka för att innergården i kvarteret i får ett officiellt namn. Motionären anför att det namn som ofta används , inte är lämpligt av partipolitiska skäl och att platsen dessutom saknar koppling till . har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden med förslag som på olika sätt rör verksamhet och . Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet (se bl.a. bet. 2014/15:KU6, bet. 2016/17:KU18, bet. 2017/18:KU27 och bet. 2018/19:KU22). Motionerna tar upp frågor som på olika sätt avser verksamhet. Beslutanderätten i dessa frågor ligger i första hand hos ledning. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (V). I motioner från allmänna motionstiden /20 har väckts förslag som rör EU-flaggan i plenisal, riksdagsledamöternas placering i plenisal, klimatkompensation för flygresor, planering av riksdagsarbetet, val av utskottspresidier och vice talmän, riksdagsledamöternas arvode, riksdagsledamöternas resor, videokonferenser med , ett jordbruks- och skogsbruksutskott, partigruppernas ekonomiska stöd, statistik i utskotten och samt verksamhet. Utskottet har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU22. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Val av talman och vice talmän, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:545 av m.fl. (SD) yrkande 2. För att ett valresultat ska få fullt genomslag är det viktigt att utformandet av en nyvald riksdag präglas av väldefinierade och på förhand kända regler. En praxis har tidigare gällt vid valen av talman och vice talmän som innebär att dessa val har speglat valresultatet. Denna praxis luckrades dock upp efter valet genom att flera partier bildade karteller och därigenom utestängde andra partiers ledamöter från möjligheten att väljas till dessa poster. Regelverket för val inom bör mot denna bakgrund ses över och förtydligas så att valen av talman och vice talmän bättre speglar valresultatet. En sådan översyn bör göras av en parlamentariskt sammansatt kommitté. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Vi hänvisar när det gäller proportionalitet vid val av utskottspresidier och vice talmän samt EU-flaggan i plenisal till våra ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:KU22. Vi vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Vi hänvisar när det gäller riksdagsledamöternas arvoden och ersättningar till våra ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:KU22. Vi vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:89 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte tillåta applåder eller andra känsloyttringar under debatt och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:221 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:222 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:224 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra om till talmannens bostad och representationslokal och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:227 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra högtidliga öppnande i Rikssalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:321 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att inrätta en biodling på tak bör undersökas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:464 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att installera solpaneler på taken till samtliga av byggnader och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:465 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera en nollvision för plast i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:466 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga inrikes flygresor som företas av riksdagsledamöter och anställda vid bör klimatkompenseras och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:467 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att installera energisnål belysning i samtliga byggnader och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:468 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetsformer så att den tid som ledamöter behöver vara fysiskt närvarande i kan koncentreras eller anpassas, i syfte att riksdagsledamöter ska kunna resa till med klimatvänliga färdmedel i stället för med flyg, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2019/20:474 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vegansk kost ska vara norm i samtliga av restauranger och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:545 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om presidieposter i utskott och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om val av talmän och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:575 av (MP): beslutar att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att återkomma med förslag om en ny modell för riksdagsledamöters arvoden och kraftigt sänkta arvoden. 2019/20:580 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens vid lobbning och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:592 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till av ett prisbasbelopp och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningar som finns för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:723 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av Stockholmstraktamentet i syfte att möjliggöra för samtliga ledamöter att få likartade villkor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglementet kring övernattningslägenheter och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:842 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör föregå med gott exempel och börja ange s.k. löneskatter på förtroendevaldas och anställdas lönebesked, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2019/20:963 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om val av vice talmän i riksdag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:965 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillämpning av proportionalitetsprincipen vid val av presidieposter i utskott och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1088 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjliga åtgärder i syfte att inskärpa allvaret vid missbruk av förtroendevaldas ersättningar och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1108 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att till presidieposter i utskotten ska endast ordinarie ledamöter kunna väljas och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1205 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället ge möjlighet till en friare motionsrätt över året och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1426 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1458 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgängliggöra porträtt och annan konst av kvinnliga politiker i fler delar av och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1536 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byta namn på arbetsmarknadsutskottet till arbetsmarknads- och jämställdhetsutskottet och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1543 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överväganden angående öppnande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1547 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utskottens utrikes långresor och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för resor med tåg och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet till videokonferens och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1671 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utskottens indelning i i syfte att överväga att inrätta ett renodlat jordbruks- och skogsbruksutskott, vilket i huvudsak bör arbeta med jord- och skogsbruksfrågor samt med landsbygdsfrågor, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1672 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riksdagsledamöternas villkor och ersättningar för övernattningslägenheterna så att de blir mer marknadsanpassade och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:1688 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana arvodesnämnden att sänka grundarvodet för riksdagsledamöter och att arvodessystemet för utskotten och bör ses över, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2019/20:2080 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om namngivning av innergården i kvarteret och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:2235 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en översyn av lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i i syfte att öka riksdagsledamöternas möjlighet till självständighet och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:2277 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återigen prenumerera på dagstidningar och landsbygdstidningar och placera dessa dagstidningar som tidigare i tidningsrum och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:2479 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:3170 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra statistik i utskott och i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:3178 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om riksdagsledamöternas placering i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2019/20:3216 av m.fl. (SD):