bet · H701JuU32 · 2020-03-03 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att dels säkerställa att Säkerhetspolisen i tillräcklig omfattning har direktåtkomst till asylsystem, dels öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att förebygga och förhindra brott. I denna del finns det en reservation (S, C, V, MP). Utskottet anser också att regeringen bör dels ta fram nationella riktlinjer för att hantera s.k. återvändare, dels säkerställa att återvändare kan kallas till förhör. Även i denna del finns det en reservation (S, C, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om arbetet mot terrorism, i första hand med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. Yrkandena rör bl.a. skärpta straff för terroristbrott, offentlig uppmaning till och utbildning för terrorism, finansiering av terrorism och resa i terrorismsyfte samt frågor om återvändare och om samverkan mot terrorism. I ärendet finns totalt 18 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och fem särskilda yttranden (M, SD, V, KD, L). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpta straff för terroristbrott Offentlig uppmaning till och utbildning för terrorism Finansiering av terrorism och resa i terrorismsyfte Våldsbejakande organisationers verksamhet m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (M, KD) 2.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (SD) 3.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (L) 4.Offentlig uppmaning till terrorism, punkt 2 (M, SD, KD) 5.Förbud mot rättfärdigande av terrorhandlingar, punkt 3 (SD) 6.Förbud mot att inneha terroristbrottsinstruktioner, punkt 4 (M) 7.Finansiering av terrorism, punkt 5 (KD) 8.Resa i terrorismsyfte, punkt 6 (SD, L) 9.Översyn av sekretesslagstiftningen, punkt 7 (S, C, V, MP) 10.Nationell samordningsfunktion, punkt 8 (M) 11.Samverkan mellan myndigheter, punkt 9 (L) 12.Omhändertagande av återvändare, punkt 10 (S, C, V, MP) 13.Häktning av återvändare, punkt 11 (SD) 14.Deltagande i våldsbejakande organisationers verksamhet m.m., punkt 12 (M, KD) 15.Muslimska , punkt 13 (SD) 16.Internationell samverkan mot terrorism, punkt 14 (SD) 17.Gemensamt agerande inom EU för lagföring av återvändare, punkt 15 (M, KD) 18.Europeisk samverkan mot terrorism, punkt 16 (M, C, KD, L) 1.Skärpta straff för terroristbrott, punkt 1 (V) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skärpta straff för terroristbrott Skärpta straff för terroristbrott 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Offentlig uppmaning till och utbildning för terrorism Offentlig uppmaning till terrorism 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 4 (M, SD, KD) Förbud mot rättfärdigande av terrorhandlingar 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 5 (SD) Förbud mot att inneha terroristbrottsinstruktioner 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 6 (M) Finansiering av terrorism och resa i terrorismsyfte 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 7 (KD) 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 8 (SD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att dels säkerställa att Säkerhetspolisen i tillräcklig omfattning har direktåtkomst till asylsystem, dels öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att förebygga och förhindra brott, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 9 (S, C, V, MP) 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 10 (M) 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 8. Reservation 11 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram nationella riktlinjer för att hantera s.k. återvändare och också återkomma med förslag som säkerställer att återvändare kan kallas till förhör, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 12 (S, C, V, MP) 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:3212 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 13 (SD) Deltagande i våldsbejakande organisationers verksamhet m.m. Deltagande i våldsbejakande organisationers verksamhet m.m. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 14 (M, KD) 2019/20:1091 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3220 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (SD) Internationell samverkan mot terrorism Internationell samverkan mot terrorism 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 8–10. Reservation 16 (SD) Gemensamt agerande inom EU för lagföring av återvändare 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 17 (M, KD) Europeisk samverkan mot terrorism 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 59 och 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 18 (M, C, KD, L) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Yrkandena rör bl.a. frågor om utvidgade straffbestämmelser, skärpta straff för terroristbrott, kriminalisering av samröre med terroristorganisation och terrorismresor. Yrkandena finns i bilaga 1. Av yrkandena behandlas 13 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Skärpta straff för terroristbrott Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om höjda straffskalor för terroristbrott och en särskild straffskala för grova brott som rör finansiering av terrorism. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD) och 3 (L) samt särskilt yttrande 1 (V). m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:555 yrkande 18 skärpta straff för terroristbrott. Motionärerna anser att straffskalorna bör höjas för alla typer av terroristbrott. Även i kommittémotion 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs skärpta straffskalor för brott inom terrorismområdet. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:3366 yrkande 5 en särskild straffskala för grova brott gällande finansiering av terrorismresor. gäller samma straffskala för finansiering av en resa som för själva resan trots att kriminaliseringen av resan riktar sig mot en enskild persons resa medan finansieringen kan syfta till att möjliggöra resor för fler personer. Terroristbrott och brott med anknytning till terrorism Terroristbrottslagen, rekryteringslagen, finansieringslagen m.m. Bestämmelser om terroristbrott och brott med anknytning till terrorism finns främst i lagen (2003:148) om straff för terroristbrott (terroristbrottslagen), lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet (rekryteringslagen) och lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet (finansieringslagen). Av 2 § terroristbrottslagen framgår följande: För terroristbrott döms den som begår en gärning som anges i 3 §, om gärningen allvarligt kan skada en stat eller en mellanstatlig organisation och avsikten med gärningen är att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en befolkningsgrupp, otillbörligen tvinga offentliga organ eller en mellanstatlig organisation att vidta eller att avstå från att vidta en åtgärd, eller allvarligt destabilisera eller förstöra grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturer i en stat eller i en mellanstatlig organisation. Straffet är fängelse , lägst och högst , eller på livstid. Är brottet mindre grovt, är straffet fängelse, lägst och högst . Om ett högre lägsta straff för gärningen har föreskrivits i , gäller vad som sägs där i fråga om lägsta straff. I 3 § terroristbrottslagen anges de gärningar som utgör terroristbrott under de förutsättningar som anges i 2 §. Bland dessa gärningar finns mord (3 kap. 1 § ) dråp (3 kap. 2 § ), grov misshandel och synnerligen grov misshandel (3 kap. 6 § ), människorov (4 kap. 1 § ) och olaga frihetsberövande (4 kap. 2 § ). I terroristbrottslagen finns bl.a. bestämmelser om straffansvar för terroristbrott och om försök, förberedelse och stämpling till sådan brottslighet. I rekryteringslagen regleras straffansvaret för gärningar som har samband med terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet men där straffansvaret avser ett tidigare stadium. Det gäller offentlig uppmaning, rekrytering, utbildning och resa. För dessa brott krävs att det kan bevisas att det finns en avsikt eller vetskap om att terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet ska begås. Det krävs dock inte att brottet är preciserat i fråga om tidpunkt eller närmare tillvägagångssätt. Uppsåtet behöver alltså inte avse en viss bestämd gärning, utan det är tillräckligt att det finns uppsåt till att det förr eller senare ska begås terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet. Därutöver är det enligt finansieringslagen straffbart att finansiera eller försöka finansiera olika slags terroristbrottslighet. Straffansvaret omfattar också att finansiera eller försöka finansiera en terrorist eller en terroristorganisation (en person eller en sammanslutning av personer som begår särskilt allvarlig brottslighet eller gör sig skyldig till försök, förberedelse, stämpling eller medverkan till sådan brottslighet) oavsett syftet med finansieringen. I dessa fall behöver det alltså inte finnas en avsikt att terroristbrott eller annan särskilt allvarlig brottslighet ska begås. Den kriminaliseringen tar inte heller, annat än indirekt, sikte på brottsliga gärningar utan är i stället inriktad på personer och sammanslutningar som begår vissa brott. Det är för straffansvar tillräckligt att finansieringen har skett i syfte att egendomen ska användas eller med vetskap om att den är avsedd att användas av en person eller en sammanslutning av ett visst slag. För samtliga brott i rekryteringslagen och finansieringslagen är straffskalan fängelse i högst . Med undantag för resa (5 b § rekryteringslagen) och finansiering av sådan resa (3 a § finansieringslagen) finns det för brott enligt dessa lagar också en särskild straffskala för grovt brott, nämligen fängelse i lägst och högst . Regeringen lämnade proposition 2017/18:174 En mer heltäckande terrorismlagstiftning. Förslagen innebär att nästan alla straffbestämmelser i de tre särskilda lagarna (lagen [2002:444] om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, lagen [2003:148] om straff för terroristbrott och lagen [2010:299] om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet) utvidgades (bet. 2017/18:JuU35, rskr. 2017/18:390). De förslag som gäller nykriminalisering innebär bl.a. att terroristbrottet uppdaterades genom att bl.a. grovt dataintrång lades till bland de brott som under vissa förutsättningar kan vara terroristbrott. Mottagande av terroristutbildning har kriminaliserats genom den senast nämnda lagändringen, och straffansvaret omfattar även självstudier i exempelvis vapen- och sprängämnestekniker. Straffbestämmelsen om terrorismresor utvidgades så att även terrorismresor till det egna medborgarskapslandet blev straffbara. Kriminaliseringen av terrorfinansiering blev mer heltäckande. Förslagen syftar i huvudsak till att genomföra EU:s direktiv om bekämpande av terrorism och tilläggsprotokollet till konvention om förebyggande av terrorism (2017/541). har straffen skärpts för grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor (prop. 2017/18:26, bet. 2017/18:JuU8, rskr. 2017/18:65). Straffskärpningarna innebär att den som misstänks för dessa brott i princip alltid ska häktas och att hemliga tvångsmedel, t.ex. avlyssning, får användas mot den som misstänks. Vidare har missbruk av svenska pass försvårats (prop. 2015/16:81, bet. 2015/16:JuU25, rskr. 2015/16:158). Lagstiftningen om ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation Lagförslagen i proposition 2019/20:36 Ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation innebär ett särskilt straffansvar för den som har vissa former av samröre med en terroristorganisation om gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja terroristorganisationen (bet. 2019/20:JuU13, rskr. 2019/20:145). De former av samröre som avses är att ta befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor eller transportmedel för en terroristorganisation, upplåta lokal eller mark till en terroristorganisation eller lämna annat liknande stöd till en terroristorganisation. Det blir straffbart att offentligt uppmana och rekrytera till samröre med en terroristorganisation, att resa utomlands i avsikt att ha samröre med en terroristorganisation samt att finansiera samröre med en terroristorganisation. Straffskalan för brottet är fängelse i högst eller, om brottet är grovt, fängelse i lägst och högst . Vidare har försök till det nya brottet kriminaliserats. Därutöver föreslås att straffet för brottet olovlig värvning ska skärpas och att den straffbestämmelsen ska moderniseras. Lagändringarna träder i kraft . Pågående utrednings- och beredningsarbete En ny terroristbrottslag (SOU 2019:49) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en systematisk översyn av den straffrättsliga lagstiftningen för att bekämpa terrorism och föreslå en ny reglering som bör samlas i ett regelverk och kunna stå sig (dir. 2017:14 och 2018:21). Den nuvarande regleringen på området har tillkommit vid skilda tillfällen och återfinns i flera lagar. (Ju 2017:03) överlämnade betänkandet En ny terroristbrottslag (SOU 2019:49) till regeringen. Inom ramen för det övergripande uppdraget att genomföra en översyn skulle utredningen särskilt uppmärksamma frågor om bl.a. terroristbrottets tillämpningsområde, regleringen av särskilt allvarlig brottslighet, straffskalornas utformning, kvalifikationsgrunder vid grova brott, undantag från straffansvar, grundläggande förutsättningar för brottens tillämpning, domsrätt och följdändringar i andra författningar. Utredningen inkluderade förslagen i regeringens proposition 2019/20:36 Ett särskilt straffansvar för samröre med en terroristorganisation om kriminalisering av samröre med en terroristorganisation i övervägandena och i förslaget till ny lagstiftning. Utredningen föreslår (s. 20) att den nuvarande lagen om straff för terroristbrott, finansieringslagen och rekryteringslagen ersätts av en ny lag som samlat reglerar straffansvaret för terroristbrott samt samröre med en terroristorganisation, finansiering av terrorism, offentlig uppmaning till terrorism, rekrytering till terrorism, utbildning för terrorism och resa i terrorismsyfte. Lagen förslås innehålla definitioner av vad som avses med särskilt allvarlig brottslighet och terroristorganisationer samt bestämmelser om försvårande omständigheter, förverkande och penningbeslag. Den nya lagen föreslås benämnas terroristbrottslagen. Utredningen föreslår vidare att maximistraffen för brott av normalgraden och minimistraffen för grova brott höjs för samtliga brott som ingår i den föreslagna lagen förutom för terroristbrottet och resebrottet. En höjning av maximistraffen för brott av normalgraden kan ge ökade möjligheter för domstolarna att göra en mer nyanserad straffmätning i det enskilda fallet. Höjningen av minimistraffen för de grova brotten återspeglar bättre dessa brottstypers allvar och innebär även en uppgradering för de grova brott som har ett straffvärde som överstiger straffminimum. Syftet är inte att höja nivån för vilka brott som ska betraktas som grova. Därutöver föreslås en generell straffskärpningsgrund som omfattar alla brott som begås med uppsåt att främja terroristbrott eller andra brott som omfattas av den föreslagna lagen. För samtliga brott av normalgraden enligt rekryteringslagen och finansieringslagen föreskrivs fängelse i högst . Med undantag för resa (5 b § rekryteringslagen) och finansiering av sådan resa eller av brotten offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning (3 a § finansieringslagen) finns det för brott enligt dessa lagar också en särskild straffskala för grovt brott, fängelse i lägst och högst (s. 321). Enligt förslag (s. 321) bör straffet för brotten finansiering av terrorism, offentlig uppmaning till terrorism, rekrytering till terrorism och utbildning för terrorism vara fängelse i högst . Om brottet är grovt ska straffet vara fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om finansieringsbrottet är grovt ska det särskilt beaktas om finansieringen har avsett brottslighet som innefattar fara för flera människoliv eller för egendom av särskild betydelse, om den har varit ett led i en verksamhet som har bedrivits i större omfattning, om den har avsett betydande värde eller om den på annat sätt har varit av särskilt farlig art. Utredningen föreslår således att maximistraffen för brotten finansiering, offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning av normalgraden höjs från två till (s. 322), och om brottet är grovt ska straffet vara fängelse i lägst ett och högst . När det gäller brottet resa i terrorismsyfte får emellertid det nuvarande straffet fängelse i högst anses adekvat i förhållande till övriga brott i den föreslagna lagen och till vad straffbudet avser. Det finns enligt utredningen inte skäl att införa en grov variant av resebrottet med en strängare straffskala. I fråga om resa konstaterar (s. 281) att den nuvarande straffnivån för resebrottet, fängelse i högst , bör behållas och att brottet inte bör få någon grov svårhetsgrad. Det kan då enligt utredningen framstå som inkonsekvent att finansiering av en sådan resa får en strängare straffskala. Att finansiera ett eller flera resebrott kan emellertid, särskilt om det sker organiserat eller systematiskt, enligt utredningen kräva en annan strafflatitud än max fängelse. Remisstiden går ut . I justitieutskottets betänkande 2018/19:JuU16 Terrorism avstyrkte utskottet motionsyrkanden om skärpt straff för terroristbrott med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. När det gäller motionsyrkanden om skärpta straffskalor för terroristbrott konstaterar utskottet att föreslår att maximistraffen för brott av normalgraden höjs och att minimistraffen för grova brott höjs för samtliga brott som ingår i den föreslagna lagen förutom för terroristbrottet och resebrottet. Därutöver föreslås en generell straffskärpningsgrund som omfattar alla brott som begås med uppsåt att främja terroristbrott eller andra brott som omfattas av den föreslagna lagen. Utskottet konstaterar vidare att utredningen föreslår en särskild straffskala för grova brott som rör finansiering av terrorismresor, som begärs i motion 2019/20:3366 (L) yrkande 5. Utskottet anser inte att den beredning som pågår bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2019/20:555 (SD) yrkande 18, 2019/20:3067 (M) yrkande 1 och 2019/20:3366 (L) yrkande 5. Offentlig uppmaning till och utbildning för terrorism Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om förbud mot propaganda för terrorism, mot rättfärdigande av terrorhandlingar och mot att skaffa och inneha terroristbrottsinstruktioner eller publikt publicera en bild eller ett budskap som ger stöd åt en terroristorganisation. Jämför reservation 4 (M, SD, KD), 5 (SD) och 6 (M). I kommittémotion 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs ett förbud mot propaganda för terrorism. Det bör utredas hur man på ett mer omfattande plan kan förhindra propaganda för terrorism eller terroristorganisationer t.ex. där gärningsmannen inte uppmanar direkt till sådan brottslighet men ändå propagerar för deltagande i organisationer som kan bedömas utgöra terroristorganisationer. I motionens yrkande 15 begärs ett förbud mot rättfärdigande av terrorhandlingar. Medan ett förbud mot propaganda för terrorism på ett bredare sätt kan straffa dem som uppmanar och uppmuntrar till terrorism anser motionärerna att vi även behöver titta närmare på dem som rättfärdigar terrorhandlingar. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3067 yrkande 8 att det övervägs att införa ett straffansvar för den som publikt publicerar en bild eller ett budskap som ger stöd åt en terroristorganisation. Det kan handla om publiceringar i sociala medier som syftar till att sprida propaganda för att visa sitt stöd. I samma motion yrkande 9 begärs ett förbud mot att skaffa och inneha terroristbrottsinstruktioner. I 3 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet (rekryteringslagen) finns en bestämmelse om offentlig uppmaning att begå terroristbrott som innebär att den som i ett meddelande till allmänheten uppmanar eller på annat sätt försöker förleda till särskilt allvarlig brottslighet döms till fängelse i högst . Enligt 5 § samma lag anges att den som meddelar eller försöker meddela instruktioner om tillverkning eller användning av sådana sprängämnen, vapen eller skadliga eller farliga ämnen som är särskilt ägnade att användas för särskilt allvarlig brottslighet, eller om andra metoder eller tekniker som är särskilt ägnade för sådant ändamål, döms till fängelse i högst , om gärningen har begåtts med vetskap om att mottagaren har för avsikt att använda instruktionerna för att begå eller på annat sätt medverka till särskilt allvarlig brottslighet. Enligt 5 a § döms den till fängelse i högst som tar del av sådana instruktioner som avses i 5 § i avsikt att använda dem för att begå eller på annat sätt medverka till särskilt allvarlig brottslighet. I proposition 2017/18:174 En mer heltäckande terrorismlagstiftning konstaterade regeringen att det inte behövdes någon ny lagstiftning med anledning av terrorismdirektivets (2017/541) krav på kriminalisering av offentlig uppmaning till terroristbrott. När det särskilt gäller de indirekta former av offentlig uppmaning till terroristbrott som lyfts fram i direktivet framgår det av förarbetena att sådana kan vara straffbara enligt 3 § rekryteringslagen. Där anges att ett förhärligande av brottslighet i vissa fall, på samma sätt som i fråga om uppviglingsbrottet i 16 kap. 5 § , torde kunna anses innebära att någon uppmanar eller på annat sätt försöker förleda till särskilt allvarlig brottslighet; dock bör det iakttas betydande försiktighet vid bedömande av om ett uttryck för gillande och sympati kan anses innefatta en uppmaning till efterföljd (prop. 2009/10:78 s. 59). Även om direktivets skälskrivningar framstår som mindre återhållsamma än de svenska förarbetsuttalandena kan det enligt propositionen konstateras att det i båda fallen ytterst är fråga om vilka indirekta uttryck som kan anses innebära att någon uppmanar eller på annat sätt försöker förleda till brott (med det svenska uppmaningsbrottets terminologi) eller förespråkar utförandet av brott (med direktivets uttryckssätt). På det område som skyddas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är 3 § rekryteringslagen inte tillämplig.