bet · H801CU1 · 2020-11-27 00:00:00 — Därmed finns det heller inte någon given tidpunkt för när tillkännagivandet – såsom det är utformat – kan anses vara helt tillgodosett. Mot bakgrund av dels hur det aktuella tillkännagivandet är utformat, dels de omfattande reformer som har genomförts eller som planeras i närtid, anser dock regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivandet om regler för begagnade rumsvärmare I samband med behandlingen av regeringens skrivelse Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen omgående bör vidta åtgärder som får till effekt att kraven för begagnade rumsvärmare som installeras i befintliga bostäder återställs till vad som gällde före beslut BFS 2017:5, BBR 25 (skr. 2017/18:230, bet. 2017/18:CU39, rskr. 2017/18:426). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 18 s. 20) redovisar regeringen följande: Med anledning av tillkännagivandet gav regeringen i uppdrag att utreda konsekvenserna av myndighetens föreskrifter om utsläppskrav på begagnade rumsvärmare. Av myndighetens redovisning i rapporten av konsekvenser till föreskrifter (2017:5) om ändring av byggregler (2011:6) (rapport 2019:19) framgår att det endast finns ett fåtal begagnade köksspisar på marknaden, och att hälsovinsterna med att reglera dessa är små i förhållande till den administrativa kostnaden. upphävde därför sina föreskrifter om utsläppskrav för sådana köksspisar (vedspisar) som främst är avsedda för matlagning, vilket innebär att begagnade köksspisar som eldas med ved inte längre omfattas av utsläppskrav. Beslutade utsläppskrav för braskaminer, pelletseldade kaminer, spisinsatser och kökspannor gäller dock fortfarande. Utsläppskraven som kvarstår har föregåtts av en allsidig belysning av konsekvenserna för enskilda och det allmänna. Regeringen bedömer därför att tillkännagivande har tillgodosetts. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. Tillkännagivandet om svarandens ansvar för kostnader i den summariska processen Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet (som hör till justitieutskottets beredningsområde) redovisas ett tillkännagivande om svarandens ansvar för kostnader i den summariska processen som , på förslag av civilutskottet, beslutade om i lagstiftningsärendet om att införa en ny reglering om avlägsnande av otillåtna bosättningar (prop. 2016/17:159, bet. 2016/17:CU13, rskr. 2016/17:275). Enligt tillkännagivandet bör regeringen återkomma med ett lagförslag som innebär att samma ansvar för kostnader ska gälla alla svarande som är kända vid utslaget. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 s. 33) redovisar regeringen följande: Enligt reglerna om avlägsnande gäller att endast de svarande som anges i ansökan kan bli skyldiga att ersätta sökandens kostnader. Om ytterligare svarande blivit identifierade för utslaget, omfattar kostnadsansvaret inte dessa svarande. Regeringen har genom ett uppdrag till tagit initiativ till en uppföljning av den nya regleringen om avlägsnande. har i återrapporteringen till regeringen gett uttryck för att antalet identifierade svarande är litet, att de svarande mycket sällan har utmätningsbara tillgångar och att sökandena aldrig yrkar ersättning för sina kostnader i verkställighetsstadiet. har därför inte ansett det motiverat att föreslå några förändringar i lagstiftningen. Regeringen delar den bedömningen. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet ska anses slutbehandlat. Budgetpropositionen i de delar som gäller utgiftsområde 4 behandlas i betänkande 2020/21:JuU1. har tagit ställning till bl.a. utgiftsramen för utgiftsområde 18 . I ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2020/21:CU2y) ställde sig utskottet bakom regeringens förslag till utgiftsram och avstyrkte de motstående förslag som lagts fram i fyra partimotioner (M, SD, V, KD). Förslagen i motionen från innebar att ramen för utgiftsområde 18 skulle höjas i förhållande till regeringens förslag medan förslagen i motionerna från , innebar att ramen för utgiftsområde 18 skulle sänkas i förhållande till regeringsförslaget. De motionsförslag som är aktuella om anslagen inom utgiftsområdet utgår från att utgiftsområde 18 har fått en ram i enlighet med respektive partimotion. beslutade att fastställa utgiftsramen för utgiftsområde 18 i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Anslagsfördelningen inom utgiftsområdet måste därmed hålla sig inom denna ram. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet är en viktig förutsättning för en konkurrenskraftig ekonomi med tillväxt och ett ökat välstånd. Behovet av fler bostäder är stort, särskilt i storstadsområden. För att minska bostadsbristen är det fortsatt nödvändigt med ett högt bostadsbyggande. Fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad, för att människor ska kunna flytta dit jobben finns och för att bryta den växande boendesegregationen samt motverka hemlöshet. En socialt hållbar bostadsförsörjning behövs för att underlätta för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. Utskottet delar regeringens uppfattning att det behöver byggas fler bostäder som människor har råd att bo i som det måste skapas förutsättningar för attraktiva, gröna och trygga livsmiljöer. De bostäder som byggs ska vara av god arkitektonisk kvalitet och bidra till att uppnå nationella miljömål och globala hållbarhetsmål. Som regeringen anför behöver vidare det befintliga byggnadsbeståndet utnyttjas mer effektivt och kvalitet och befintliga värden värnas. Utskottet anser att en långsiktig och hållbar bostadspolitik kräver både större reformer och riktade insatser. En hållbar bostadspolitik måste utformas för att möta olika utmaningar såväl i storstäderna och mindre städer som på landsbygden och i glesbygden. Utskottet välkomnar därför att satsningen på investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande fortsätter. Stödet kan bidra till att det byggs fler hyresrätter med lägre hyra och att det finns tillgängliga bostäder som motsvarar människors behov i områden med omfattande bostadsbrist och på svaga marknader. Stödet har reformerats, och bl.a. ska en andel av bostäderna gå till sociala kontrakt och unga. För att minska risken för fallande bostadsinvesteringar och minskad sysselsättning inom byggbranschen till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 är regeringens avsikt även att investeringsstödet förstärks . På så sätt kommer fler projekt att beviljas stöd, vilket är positivt. Utskottet ser också positivt på att det inrättas ett nytt riktat stöd till fastighetsägare för energieffektiviseringsåtgärder och renovering av flerbostadshus för att uppnå en förbättrad energiprestanda och åtgärda renoveringsbehovet i det befintliga byggnadsbeståndet. Att åtgärda eftersatt underhåll och förbättra energiprestandan i flerbostadshusbeståndet genererar vinster för samhället i form av en längre livslängd på byggnaderna, en attraktivare boendemiljö och en lägre energianvändning. Regeringen anför i propositionen att stödet kommer att ha en ny utformning för att lösa problemen med det stöd som är under avveckling. Utskottet utgår från att regeringen vid utformningen av ett nytt stöd kommer att beakta de iakttagelser och rekommendationer som lämnade i sin granskningsrapport om det stöd till renovering och energieffektivisering som håller på att avvecklas (RiR 2019:25). Utskottet ställer sig därför bakom förslaget att höja anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer med . Utskottet välkomnar vidare regeringens förslag att öka anslaget till för att myndigheten ska kunna fortsätta att utveckla digitala arbetssätt i samhällsbyggnadsprocessen. En ökad digitalisering förenklar och förkortar både planprocessen och övriga delar av samhällsbyggnadsprocessen, och skapar förutsättningar för ett både snabbare och billigare byggande. Utskottet anser även att det är positivt att regeringen avser att ge i uppdrag att utifrån internationella förebilder bl.a. se över eventuella hinder mot fastighetsägares möjligheter att påverka ett områdes trygghet och säkerhet samt hinder mot de boendes inflytande över utvecklingen i området. Utskottet ställer sig bakom förslaget om en ökning av anslaget till för detta ändamål. Detsamma gäller förslaget om en anslagsökning för myndighetens administration av stöd till näringsidkare som drabbats ekonomiskt på grund av den pågående pandemin. Vidare ser utskottet positivt på förslaget om en anslagsökning till för att finansiera arbetet med att stärka stödet och rådgivningen till myndigheter och kommuner i fråga om risken för ras och skred. De flesta kommuner saknar enligt egen geoteknisk kompetens (2019:9). Merparten av kommunernas översiktsplaner innehåller enligt myndigheten inte heller någon analys och värdering av geotekniska risker. Utskottet har inte någon invändning mot att anslaget till Lantmäteriet ökas med anledning av ett regeringsuppdrag att utreda förutsättningarna för att beskatta olika former av överlåtelse av fast egendom lika. Inte heller har utskottet någon invändning mot att anslaget till Lantmäteriet även får användas för utgifter för bidrag till för att upprätthålla och utveckla den geodetiska infrastrukturen. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis regeringens anslagsförslag på det bostadspolitiska området. Anslagstilldelningen till myndigheterna och de övriga satsningarna ger utrymme för att stimulera till ett ökat bostadsbyggande och skapa förutsättningar för klimatsmarta, hållbara och trygga boendemiljöer. De snabba förändringarna på konsumentmarknaderna med bl.a. många olika sorters erbjudanden i olika kanaler och från nya typer av aktörer ställer höga krav på konsumentpolitiken och myndigheterna. Spridningen av covid-19 har inneburit fler problem på marknader som är viktiga för konsumenterna. Antalet ärenden hos har ökat. Tvister som uppstått som en följd av spridningen av covid-19 har gjort att antalet ärenden ökat ytterligare. Utskottet anser i likhet med regeringen att anslaget till behöver ökas för att ge myndigheten förutsättningar att hantera det stigande antalet ärenden och ärendenas komplexitet samt att klara de krav som ställs på myndighetens handläggningstider. Utskottet delar regeringens uppfattning att för remitteringar, Money from , behöver utvecklas och göras mer känd för att uppnå så goda resultat som möjligt och bidra till att nå målet i Agenda om att avgifter för remitteringar ska understiga av det överförda beloppet. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag om att öka anslaget till för att finansiera drift och utveckling av tjänsten. Vidare ställer sig utskottet bakom förslaget om en ökning av anslaget till Fastighetsmäklarinspektionen för att finansiera en planerad utvidgning av myndighetens tillsyn över marknaden för fastighetsmäklartjänster till att även omfatta fastighetsmäklarföretag. När det gäller inriktningen på konsumentpolitiken anför regeringen i propositionen därutöver bl.a. att de mer komplexa konsumentmarknaderna ökar behovet av ett effektivt och behovsanpassat konsumentstöd. Det gäller inte minst konsumenter som har behov av särskilt stöd, exempelvis på grund av risk för överskuldsättning. Utskottet instämmer i detta, och utskottet ser därför positivt på att regeringen följer utvecklingen noga för att kunna ta initiativ för att utveckla det konsumentstödjande arbetet på lokal nivå. Som regeringen konstaterar utgör uppdrag att identifiera och stödja olika samhällsaktörer, däribland det civila samhällets organisationer, som kan hjälpa de konsumenter som har behov av särskilt stöd en viktig del i det arbetet. Vidare bör arbete med att motverka att företag bryter mot det konsumentskyddande regelverket vara högt prioriterat. Utskottet ser också positivt på att har fått i uppdrag att identifiera hinder som försvårar för konsumenter att göra miljömässigt hållbara val samt för- och nackdelar med olika typer av åtgärder för att motverka dessa hinder. Sammantaget ser utskottet positivt på inriktningen på arbetet inom det konsumentpolitiska området och anser att regeringens anslagsförslag är väl avvägda. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Förslagen i motionerna avstyrks. Regeringens redovisning av tillkännagivanden När det gäller tillkännagivandena om en översyn av samt regler för begagnade rumsvärmare har utskottet inga invändningar mot regeringens bedömning att tillkännagivandena är slutbehandlade. I fråga om tillkännagivandet om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering förutsätter utskottet att regeringen fortsätter arbetet för att tillgodose tillkännagivandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nytt bostadspolitiskt mål. Utskottet anser att det även i fortsättningen bör vara en strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Jämför reservation 2 (V). godkände ett nytt bostadspolitiskt mål för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inom utgiftsområde 18 (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet har följande lydelse: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för området bostadsmarknad är även långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116). I kommittémotion 2020/21:392 av Momodou m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att följande mål bör ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Motionärerna anser att det bostadspolitiska mål som finns inte återspeglar de samhällsbehov och utmaningar som finns när det gäller bostadsbyggandet. När godkände det nu gällande målet för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet avslogs även förslag om ett bostadspolitiskt mål med i huvudsak samma lydelse som i den nu aktuella motionen från (bet. 2011/12:CU1). Utskottet har behandlat och avstyrkt motsvarande förslag även efter det. I betänkande 2014/15:CU1 anförde utskottet bl.a. följande: Det är angeläget att ett bostadspolitiskt mål som beslutas av har ett så brett stöd som möjligt och kan ligga till grund för bedömningar av verksamheten inom utgiftsområdet . En sådan bred samsyn om målet bör vara möjlig att uppnå även om det ibland finns olika uppfattningar om de medel som behöver användas för att hantera olika frågor som gäller villkoren för bostadsmarknaden. Utskottet avstår av detta skäl från att ta ställning till om det är lämpligt att omformulera det nu gällande bostadspolitiska målet inom utgiftsområde 18 enligt förslaget i motionen. Det är naturligt att regeringen ges möjlighet att överväga frågor om bostadspolitikens allmänna inriktning och i detta sammanhang även pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Utskottet vidhöll detta ställningstagande senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen och avstyrkte därför motsvarande motionsförslag (bet. 2019/20:CU1). följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning. Det bör således även i fortsättningen vara en strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Motionsyrkandet avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett ändrat konsumentpolitiskt mål. Utskottet anser att det mål för konsumentpolitiken som godkände bör gälla även i fortsättningen. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (L). godkände ett nytt konsumentpolitiskt mål (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76). Målet har följande lydelse: Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. ställde sig i betänkande 2015/16:CU1 bakom regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål. I betänkandet anförde utskottet bl.a. följande: Flera konsumentmarknader är under snabb omvandling, vilket erbjuder nya möjligheter för konsumenterna. förändrar utvecklingen konsumenternas förutsättningar. Allt komplexare marknader riskerar att ytterligare öka konsumenternas informationsunderläge, och ibland är affärsmetoderna påträngande, vilket inte minst kan skada mer utsatta grupper av konsumenter. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Vidare bör en mer hållbar konsumtion främjas. Som regeringen anför behövs därför en bredare ansats inom konsumentpolitiken. Utskottet delar regeringens uppfattning att det nuvarande konsumentpolitiska målet är för snävt och att ett konsumentpolitiskt mål dessutom bör inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön. Det nuvarande konsumentpolitiska målet bör därför ersättas av ett nytt mål som omfattar både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I kommittémotion 2020/21:1617 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett nytt konsumentpolitiskt mål med följande lydelse: Alla konsumenter ska kunna konsumera hållbart, tryggt och aktivt. I kommittémotion 2020/21:3248 yrkande 13 föreslår m.fl. (L) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål som tar sin utgångspunkt i konsumentmakten. Ett motionsförslag om ett ändrat konsumentpolitiskt mål behandlades senast av utskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2019/20:CU1). Utskottet stod då fast vid uppfattningen att det inte fanns anledning att ändra det konsumentpolitiska målet och avstyrkte motionsförslaget. följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning och föreslår att avslår motionsyrkandena. Statens budget inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt förslag i bilaga 4. 2020/21:3214 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 18 punkt 2 och avslår motionerna 2020/21:3101 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2020/21:3192 av m.fl. (V), 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2020/21:3408 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 20, 27, 47 och 48. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden har i sin partimotion om budgeten (mot. 2020/21:3128) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden. För utgiftsområde 18 innebär vårt förslag en betydligt snävare ram än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i nämnda betänkande. Vi kan emellertid konstatera att det inte finns något hinder mot att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom vårt förslag om anslagen inom utgiftsområde 18 som läggs fram i kommittémotion 2020/21:3214. förslag om de aktuella anslagen håller sig väl inom den beslutade utgiftsramen. Det har saknats framförhållning i bostadspolitiken. Detta har lett till dagens allvarliga situation med bostadsbrist, trångboddhet och en ökad segregation. Bostadsbristen är utbredd, framför allt i större städer, och drabbar särskilt unga vuxna, studenter och personer . Bostadsbristen har också gjort det svårare att finansiera sitt boende på grund av höga hyror i nyproduktionen och prisutvecklingen på bostadsmarknaden. Dessa svårigheter har förvärrats under den pågående pandemin som lett till ökad sjukskrivning och arbetslöshet. I stället för ineffektiva byggsubventioner behöver en långsiktig planering för att öka tillgången på bostäder samt stärkt kompetens och kostnadseffektivisering genom ökad konkurrens och förenklingar inom den kommunala byggprocessen. Inom utgiftsområde 18 föreslår satsningar som bl.a. syftar till att öka tryggheten i förorterna och säkerställa en långsiktighet i arbetet med att sanera radon i bostäder. Däremot fortsätter vi att avvisa regeringens politik när det gäller statliga byggsubventioner för att öka bostadsbyggandet. Investeringsstödet snedvrider konkurrensen och bidrar inte till att fler bostäder byggs. föreslår i stället andra åtgärder och anslår medel på andra områden för att minska boendekostnaden och öka bostadsbyggandet, såsom avskaffande av det senast införda amorteringskravet och höjt bostadsbidrag. Vi anser vidare att det behövs incitament för att öka möjligheterna att äga sin bostad, t.ex. genom ett förmånligt statligt bostadslån. avstyrker till att börja med den föreslagna medelstilldelningen till anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande. ser i och för sig positivt på energieffektivisering. till klimatnyttan är energieffektivisering i bostadshus dock mycket kostsamt. Vi avstyrker därför medelstilldelningen till anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, med undantag för som avser redan avsatta medel för energieffektivisering. Radon i bostäder är ett samhällsproblem som kräver en långsiktig lösning. Det finns fortfarande ca 250 000 villor med för hög halt av radon, och till skillnad från regeringen vill därför att radonbidraget ska kvarstå framöver. anvisar vi mer än regeringen till anslaget 1:9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder. anser att anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ska minskas med eftersom anvisade medel inte har nyttjats fullt ut. Vidare föreslår vi en höjning av anslaget 1:6 Lantmäteriet med för att myndigheten ska kunna tillhandahålla kartor kostnadsfritt. Polisen har identifierat ett antal utsatta bostadsområden där otryggheten är utbredd. En betydande andel av områdena är miljonprogramsområden. Dessa områden är utformade på ett sätt som gör det svårt för blåljuspersonal att närvara utan att utsättas för risker. Säkrare och snabbare insatser i dessa områden kan möjliggöras genom att den fysiska miljön som försvårar blåljuspersonalens arbete byggs bort. Bostadsområden behöver öppnas upp och god belysning sättas in. Vi tror även att insatser som BID-samverkan (business improved districts) och CPTED (crime prevention through eviromental design) kan skapa tryggare bostadsområden och öka invånarnas delaktighet. föreslår därför att det inrättas ett nytt anslag på benämnt Ökad trygghet i förorterna. När det gäller den konsumentpolitiska delen anser inte att svenska skattemedel ska användas till stöd för att slussa pengar ut ur till andra länder. Money from är en felriktad satsning, och vi avstyrker därför medelstilldelningen på för jämförelsetjänsten inom anslaget 2:1 . Antalet ärenden till har ökat . Denna trend har förstärkts med anledning av den pågående pandemin, särskilt vad gäller inställda resor och evenemang.