bet · H801UU2 · 2020-12-04 00:00:00 — måste frysa utbetalningar så fort en skälig misstanke finns om att pengarna försvinner till korruption. Bistånd till länder som återkommande visar sig hantera biståndet felaktigt bör avbrytas. avslöjade en avgången minister i den palestinska samlingsregeringen omfattande korruption inom den palestinska myndigheten. Andra rapporter har visat att upp till hälften av den palestinska myndighetens budget förskingras . Den palestinska myndigheten har också enorma problem med mänskliga rättigheter. Förtrycket av yttrandefriheten och terroriserandet av den egna befolkningen fortsätter, utan att straff för detta utmäts. Kvinnor utsätts för diskriminering och våld och i fortsätter Hamas att låta s.k. domstolar mäta ut dödsstraff och genomföra offentliga avrättningar. Myndigheten har deltagit mycket aktivt i spridandet av antisemitiska konspirationsteorier och hat mot judar. Skolmaterial som glorifierar våld och martyrskap och uppmanar barn att bokstavligen offra sina liv i religionens namn, har lett till att beslutat att frysa en del av sitt bistånd. Även har fattat liknande beslut. Trots allt detta fortsätter att genomföra utbetalningar. Det svenska biståndet till den palestinska myndigheten uppgår enligt oberoende bedömare till vilket inkluderar både bilateralt och humanitärt stöd till civilsamhällesorganisationer. Vi anser att bidraget till den palestinska myndigheten ska upphöra under de omständigheter som råder. Svenskt bistånd går till islamistiska Muslimska biståndsorganisation och dess olika underorganisationer. Islamic Relief är en av Muslimska två tongivande biståndsorganisationer. Enligt amerikanska underrättelsekällor slussade Islamic Relief, under tid som statschef i , pengar vidare till nätverk av terrorgrupper. beslöt att avbryta sitt samarbete med . Vi anser att även bör stoppa biståndet till fonden. Det finns ett stort behov av skärpta krav på styrning, kontroll och uppföljning inom det multilaterala biståndet. Regeringen bör därför ställa krav på att samarbetet med internationella biståndsfonder ska regleras i avtal med vissa minimiklausuler som Sida och UD inte får avvika från. Dessa regler ska stadga att svenska myndigheter alltid ska ha en oberoende rätt att utföra kontroller, begära in kontrolluppgifter från betalningsmottagare och få del av uppföljningsrapporter och andra dokument. Regeringen bör ställa krav på Internationella biståndsfonder som innebär att de inte ska inte tillåtas göra avsteg från reglerna om uppföljning och kontroll på grund av att situationen på marken gör sådana kontroller svåra eller omöjliga. I en sådan situation är det bättre att inte betala ut några medel alls eftersom utbetalningar riskerar att hamna i fiendens händer eller försvinna i korruption, scenarier som allvarligt kan förvärra situationen i landet. Regeringen bör kräva att Sida och UD, i avtal med fonder som mottar svenska biståndsmedel, i fall där det finns sannolika skäl att misstänka oegentligheter, ska ha rätt att frysa fondens utbetalningar till berörda projekt eller mottagare. Regeringen bör därtill upprätta ett regelverk som tvingar Sida och UD att frysa betalningar till fonder som misstänks brista i kontroll eller uppföljning eller har problem med korruption. Regeringen bör ta fram nya riktlinjer till Sida som stadgar att alla samarbetspartner måste förbinda sig att inte överstiga en fastlagd skälig lönenivå för ledande personer, att hålla rimliga transaktionskostnader samt öppet redovisa transaktionskostnader och löner. Regeringen bör formulera en strategi för att göra ledande personer hos Sidas samarbetspartner personligen ansvariga i de fall de bryter mot avtalen om skälig lön. Sådant ansvar kan utkrävas antingen genom avtal mellan Sida och personerna eller genom ett straffbud om avtalsbrott mot avtal med Sida. Vi är positiva till en sammanhängande strategi för multilateralt utvecklingssamarbete och menar att en sådan strategi utgör en bra grund för framtida beslutsfattande. En ökad transparens inom biståndet bör genomföras där det är möjligt, för att följa biståndet från givare till genomförande. Initiativet Openaid är välkommet men innehåller en del brister. För att komplettera resultatskrivelserna till , menar vi, bör informationen som framgår på utvecklas och även exempel på resultat tydligare redovisas. När bistånd kanaliseras via multilaterala organisationer är det ofta en kanal för andra genomförandepartner inom ramen för insatserna. Exempelvis förmedlas en betydande del av Sidas stöd till FN vidare till civilsamhällesorganisationer, såväl nationella som lokala gräsrotsorganisationer. De stora landbaserade humanitära fonderna kanaliserar i vissa fall av medlen genom enskilda organisationer. Användandet av multilaterala organisationer för att kanalisera svenskt bilateralt bistånd har ökat kraftigt vilket innebär att det finns risk för att en alltför stor tilltro sätts till dessa organisationer, som kontrollen och uppföljningen i hela kedjan halkar efter. Transparensen bör förbättras och det måste bli betydligt lättare att kunna följa ett bistånd inom exempelvis ett landområde från givare genom multilaterala organisationer till genomförandeparten. Andelen av bistånd som kanaliseras via multilaterala organisationer bör nu minskas något. har speciell kompetens inom vissa områden och bör öka andelen av bistånd i bilaterala projekt knutna till svensk specialistkunskap. Regeringen bör tydligare redovisa i vilken grad genomförande parter efterlever strategi och målsättningar inom biståndet i kommande resultatredovisningar av det multilaterala biståndet. De länder som får mest bilateralt bistånd av (2018) är , , , och . En stor del av svenskt stöd syftar specifikt till att stärka statsförvaltningen och olika myndigheters organisatoriska förmågor i dessa länder. utövar myndigheterna i åtminstone fyra av de fem länderna (, , och ) ett synnerligen brutalt och också lagstadgat förtryck mot hbt-personer och andra sexuella minoriteter. Svenskt bistånd har länge varit, och ska fortsätta att vara, ett att många verktyg för att utöva svenska diplomatiska intressen, däribland positiv social utveckling i mottagarlandet. Det uppstår ett moraliskt dilemma när svenskt bistånd riskerar att bidra till att mänskliga rättigheter allvarligt kränks, så som skett i dessa länder. Tyvärr har svenskt bistånd inte påverkat situationen i dessa länder tillräckligt mycket. Vi ser mycket få signaler som tyder på att ens något av dessa fyra länder är på väg att förändra sin inställning till sexuella minoriteters rättigheter. Den nuvarande svenska strategin bidrar således till att finansiera och legitimera dessa staters förtryck, utan att påverka i rätt riktning. Vi vill därför att genomför en analys av biståndet som syftar till att kartlägga och avsluta bistånd som finansierar myndigheter eller organisationer som aktivt förtrycker och kränker hbt-personers mänskliga rättigheter. För att på riktigt ska göra skillnad i –bör det palestinska biståndet tydligare granskas. måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt svenskt bistånd. Ytterligare krav måste vara att palestinska myndigheten upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och mord, uppmaningar till terrordåd samt tar tydligt avstånd från antisemitism och visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter samt i fredlig relation med . Vi föreslår därför en avveckling av biståndsmedlen så länge myndigheten inte lever upp till ovan nämnda krav. har som syfte att stödja Somalilands utvecklingsmål genom särskilt stöd till den folkvalda regeringen i Somaliland. Fonden har likaså som mål att bygga ansvarsskyldighet och öppenhet i regionen. Dessutom arbetar man med att stärka banden mellan politiken i Somaliland och dess medborgare, för att främja inre tillväxt och stabilitet. Detta är en fond som är i behov av fler större bidragsgivare för att kunna förverkliga sitt mål om en stark region i den fredligaste och bäst fungerande delen av det vi kallar . Om handeln, stabiliteten och den positiva utvecklingen av Somaliland fortsätter, ökar chanserna till fred och välstånd i hela regionen. Regeringen bör av den anledningen påbörja ett arbete för att främja stöd till . Politikens långsiktiga inriktning, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 4–8 samt 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 15, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 30, 2018/19:1373 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:748 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 15–18, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 17, 2020/21:254 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3–6, 2020/21:670 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 6–12, 14, 16–30 och 32–39, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 6–11, 13, 15–17 och 20–23, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 21, 25 och 26, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6–10, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6–9, 11 och 12, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkandena 1–6 och 8–11, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 54, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 46. En viktig målbild har länge varit att bistånds- och utvecklingspolitiken ska sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. Men än är många länder inte biståndsoberoende och på många håll i världen ser vi en utveckling i fel riktning. Utvecklingsmål som tidigare uppnåtts riskerar att rullas tillbaka, inte minst vad gäller demokratisk utveckling men också när det gäller fattigdomsbekämpning efter covid-19. Fler människor än tidigare riskerar att gå hungriga och dö både hungers- och hälsorelaterade sjukdomar. En utmaning är också att det kan vara svårt att få en uppfattning om dödligheten i covid-19 i många utvecklingsländer, helt enkelt för att man vare sig kan spåra smittade eller döda. De globala hållbarhetsmålen ska trots allt vara uppnådda 2030. I ljuset av covid-19 är det globala läget ett helt annat än . Utmaningarna är större vilket kräver mer fokusering. Varje land har ansvar för att uppfylla målen nationellt men och det svenska biståndet kan ge störst mervärde när vi fokuserar på att bidra med det vi är bäst på. Ett omtag bör göras så att det biståndspolitiska ramverket kan uppgraderas i överensstämmelse med Agenda 2030, med ett tydligt fokus på svenska mervärden som gör skillnad i ljuset av covid-19 och minskat demokratiskt utrymme. Vi står upp för enprocentsmålet i biståndet. Fokus på demokrati i ett brett perspektiv är en självklarhet, inte minst för att den demokratiska utvecklingen går åt fel håll runt om i världen. Utrymmet för civilsamhället och minoriteter minskar i flera länder, också i länder som får bistånd. har principen ”more for more” varit gällande, dvs. utveckling i rätt riktning ger mer bistånd. Som ett led i januarisamarbetet har , Liberalerna och regeringen nu som utgångspunkt att stödet till staten ska minska vid en negativ utveckling för mänskliga rättigheter och demokrati, både bilateralt och multilateralt stöd som ges inom ramen för bilaterala strategier, det s.k. multi-bistödet. Till syvende och sist handlar det om en politisk bedömning och ett politiskt ställningstagande. Men i spåren av ser vi också en möjlig tillbakagång när det gäller fattigdomsbekämpningen i världen. Många av världens fattiga bor på landsbygden, där de flesta är beroende av lantbruket för sin överlevnad. Vi ser ett modernare och effektivare lantbruk, tillgång till rent vatten och förnybar energi som viktiga delar i arbetet för att utrota hunger, nå ökad jämställdhet och mer långsiktigt hållbar och inkluderande fattigdomsbekämpning i utvecklingsländerna. Inte minst kommer det vara viktigt efter covid-19 att säkra egenförsörjning och livsmedelsförsörjning eftersom hungern troligtvis kommer att öka. Egenförsörjning är nyckeln till minskad fattigdom och ökat välstånd för individer och samhällen. De fattigaste i världen är också de som riskerar att drabbas hårdast när leveranskedjor inte fungerar till följd av nedskärningar i stora delar av världen . Det kan leda till ytterligare inlåsningseffekter för de redan värst drabbade. Jämställdhet är en prioriterad fråga i utvecklingspolitiken. I många länder är kvinnans rätt att bestämma över sin egen kropp kraftigt beskuren vilket bland annat leder till hög barna- och mödradödlighet och enormt lidande. När auktoritära regimer får chansen begränsar de först kvinnors- och hbtq-personers rättigheter. Därför är det viktigt att fortsätta att prioritera både SRHR och hbtq-personers rättigheter i biståndet. Det finns även ett starkt orsakssamband mellan ojämställdhet och konflikter – ju mindre jämställt ett samhälle är, desto större risk för konflikt. Vi ser det som självklart att kvinnor ska ha möjlighet till egenförsörjning, bl.a. genom att kunna driva företag. är lagar som stärker kvinnors rätt att äga, ärva och få tillgång till land en grund för kvinnors ekonomiska utveckling. För är satsningar på utbildning för flickor och pojkar centralt för ett hållbart, jämställt och inkluderande samhällsbygge. Utbildning ger också positiva effekter på viktiga utvecklingsområden såsom hälsa, sanitet och vattenfrågor. Det är en förutsättning för demokratisk uppbyggnad och förebyggande av kriser som också bidrar till större egenmakt och ökad individuell frihet. Med utbildning ökar möjligheterna till egenförsörjning också för kvinnor. Klimatmötet i blev tyvärr inte den manifestation av handlingskraft som vi hoppats på. Det är skyldighet att göra allt vad vi kan för att minska klimatpåverkan och sårbarheten inför klimatförändringarna. För oss går detta hand i hand med att hjälpa människor att ta steget ur fattigdom, förbi den fossila energin, direkt till tekniker som inte leder till utsläppsökningar. Svenskt bistånd måste i större utsträckning bidra till att motverka klimatförändringarna. För oss är klimatbiståndet centralt för att nå målet för biståndet, att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Klimatbiståndet står inte i konflikt med angelägna insatser för att bekämpa fattigdom och stärka demokratin. Tvärtom ser vi att ett klimatbistånd kan bidra inte bara till målen i klimatavtalet från utan även till många av de hållbarhetsmål som världssamfundet ställt ut till 2030. Men biståndets roll är begränsad. För att möta klimatutmaningarna krävs ett större engagemang från den privata sektorn. Därför vill vi att klimatbiståndet särskilt ska inriktas på att mobilisera privata investeringar och företags förändringskraft för hållbarhet där det offentligas roll är att säkerställa rättvisa och gröna spelregler. Genom att kroka arm med näringslivet för hållbara investeringar, genom innovativa finansieringsformer som växlar upp biståndet och genom att stärka möjligheterna att sprida gröna innovationer kan vi skapa ett starkare och mer fokuserat klimatbistånd. Ett humant och effektivt bistånd, med en starkare och mer effektiv klimatfokusering, bidrar till global utveckling och ökat välstånd för fler. Där ska visa ledarskap för klimatet. Och för fattigdomsbekämpning. För att möjliggöra det föreslår vi ett större inslag av innovativa finansieringsformer där biståndet används för att mobilisera privat kapital och företagande för förändring. Vi vill se mer bistånd som delar investeringsrisker och minskar företagens transaktionskostnader för att skala upp effekten av varje biståndskrona. För varje svensk biståndskrona kan näringslivet med rätt förutsättningar minst dubblera värdet av det bistånd vi skattefinansierar. Ett katalytiskt bistånd, som genererar finansiering från andra delar av samhället, ger stora fördelar såväl för klimat som för att hjälpa människor ur fattigdom. För att lyfta människor ur fattigdom och minska klimatpåverkan är tillgång till tillförlitlig, effektiv och förnybar energi och rena bränslen en förutsättning. I söder om saknar mer än en halv miljard människor tillgång till elektricitet och närmare 1miljard använder traditionella, fossildrivna, matlagningsmetoder. Globalt väntas efterfrågan på energi öka till 2040. Efterfrågan är enorm och de nya lösningarna måste vara klimatsmarta. Anslaget för etableringar av små och medelstora företag med grön ny teknik bör också öka. Det finns flera exempel där svenskt bistånd är världsledande med stöd som ger företag fotfäste på ny marknad med hållbar och modern miljöteknik. Detta behöver utökas för att små och medelstora företag i högre utsträckning ska kunna bidra till att förbättra miljön med teknik som fungerar i och andra länder men ännu inte har prövats i mottagarländerna. Grön innovation, teknikutveckling och tekniköverföring med stöd av innovativa affärsmodeller skapar förutsättningar för lokala aktörer och institutioner att bidra till nya lösningar och nya jobb som arbetet för att nå klimatmålen intensifieras. Sida bör underlätta för aktörer som vill investera i klimat- och miljöåtgärder i utvecklingsländer. Därför bör Sida ges ett uppdrag att skapa en gemensam kontaktpunkt där samlade erfarenheter och kompetens finns att tillgå för ett mer effektivt och resultatinriktat klimatbistånd. Det finns ett flertal stödformer och program som är fördelade på olika aktörer, vilket kan upplevas som snårigt. finns det kompetens, erfarenheter och lärdomar från internationellt utvecklingsarbete på Sida och ambassaderna som bättre behöver spridas. Företag som vill investera i internationella utvecklingsprojekt möter flera hinder. Ett par exempel på sådana är hjälp med att identifiera affärsmöjligheter och behov av riskkapital. Ett annat behov är information och förståelse för stora upphandlingar där effektiva verktyg för att hantera korruptionsrisker är centralt. kan också behöva stöd att sy ihop systemlösningar i rätt lokal kontext, inom ramen för större utvecklingsprojekt med bäring på Agenda 2030. Handelspolitik och utvecklingspolitik behandlades länge som helt separata från varandra. De två har egna regelverk, institutioner och politiska arenor. Men har en mängd frågor som tidigare hanterats inom ramen för utvecklingsfrågor (miljö, klimat, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor etc.) börjat dyka upp i handelspolitiken och refereras till i handelsavtal. Den globala utvecklingen mot mer hållbara ekonomiska system har ytterligare kopplat samman dessa, och efter antagandet av de globala hållbarhetsmålen (SDGs) har ”hållbar handel” eller ”handel och hållbarhet” blivit det europeiska sättet att ta ett helhetsgrepp om dessa frågor. Det långsiktiga målet med utvecklingspolitiken måste också vara att biståndet inte längre ska behövas, att länder kan klara sig själva utan bistånd. Då kan handel vara ett viktigt verktyg som bidrar till att länder utvecklas. Politikens långsiktiga inriktning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 15, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 30, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 15–18, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 17 samt 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2018/19:1373 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:748 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:254 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3–6, 2020/21:670 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 6–12, 14, 16–30 och 32–39, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 6–11, 13, 15–17 och 20–23, 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 4–8, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 21, 25 och 26, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6–10, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6–9, 11 och 12, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 8, 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkandena 1–6 och 8–11, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 54, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 46. Den globala fattigdomen är ett resultat av en ojämlik värld där rika länder ges möjlighet att leva över sina tillgångar på andras bekostnad. Det finns tillräckligt med resurser för att utrota fattigdomen och ge alla människor ett värdigt liv. För att biståndet på ett effektivt sätt ska bidra till utveckling bör alla utvecklingsinsatser, inklusive de som utförs av den privata sektorn, som grundregel omfattas av samma regler för uppföljning och mätas mot samma rapporteringsindikatorer. Regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, följer politik för global utveckling samt den svenska politikens utvecklingsmål. Regeringen bör också återkomma med förslag på hur civilsamhällets krympande utrymme ska återspeglas i hela utrikespolitiken och integreras i PGU och Agenda 2030. Regeringen bör vidare utarbeta en strategi för att öka samverkan med likasinnade stater i syfte att värna det demokratiska utrymmet. Coronavirusets spridning över världen har fått stora konsekvenser. Effekterna slår särskilt hårt mot de redan mest utsatta och kommer att förstärka den redan ojämlika världsordningen. Enligt förväntas inkomstförlusterna till följd av pandemin överstiga i utvecklingsländer. väntas remitteringarna minska med , vilket även det kommer att slå oerhört hårt. Behovet av bistånd kommer att öka på grund av covid-19 både mot direkt smittspridning och för att minska de ekonomiska konsekvenser som blir följden. Biståndet är ett sätt att solidariskt se till att hela världen kan ta sig igenom denna pandemi så smärtfritt som möjligt. som det krävs bistånd för att bekämpa effekterna av pandemin måste det övriga biståndet ligga kvar. De övriga problemen i världen har inte försvunnit utan tvärtom förstärkts både av pandemin i sig och av att vissa ledare valt att utnyttja pandemin för att införa lagar som inskränker mänskliga rättigheter. Dessutom minskar inkomstmöjligheterna för många människor. Knappt hälften av jordens befolkning uppskattas ha något socialt skyddsnät. befarar att fattigdomsbekämpningen i och med coronavirusets spridning inte kommer att kunna ske i tillräckligt snabb takt för att det globala målet i Agenda om att utrota den extrema fattigdomen till 2030 ska kunna uppnås. Decennier av fattigdomsbekämpning riskerar nu att gå förlorade. Behoven av samarbete mellan världens länder för att hantera coronapandemin och de ekonomiska effekterna av den är mycket påtagliga. bör, inom FN och , verka för att fattigdomsbekämpning prioriteras. Extrema väderhändelser, som torka och översvämningar, slår hårt mot människor i stora delar av världen. Trots att det är den rika delen av världen som står för den största delen av utsläppen är det den fattiga som drabbas hårdast. Coronakrisen har återigen påmint oss om den klimatkris som pågår runt om i världen. Bristen på vatten märks t.ex. tydligt nu när människor saknar möjligheten att följa basala råd om hygien och handtvätt. vill se ett nytt klimatbistånd som utjämnar klyftor och som ger världen bättre förutsättningar att möta kommande kriser och katastrofer.