bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Jag är fortfarande frågande till denna bedömning. : Försvarsmakten gör, när man har trupp utomlands i olika operationer, och oftast säkerhetspolitiska bedömningar utifrån de reella skeenden som man faktamässigt kan se äger rum. Utifrån det bedömer man dels vad det är för typ av operativt beteende man ska ha, vilka operationer man ska genomföra, dels hur den dagliga verksamheten ska utformas. I det här lägger man naturligtvis in bedömningar också av om det finns något i det allmänna politiska läget som kan påverka. Och försöker man basera det här i så stor utsträckning på reella fakta som möjligt och sådant som är överblickbart och sådant som man uppfattar som saker som i närtid kan inträffa och kan hända, så de säkerhetspolitiska bedömningarna genomförs . Jag tänker, precis som jag har sagt i tidigare frågor, inte ge mig in i den här typen av mer spekulativa diskussioner om vad som skulle kunna hända utifall att, för vi befinner oss liksom inte där. Det kanske klokaste förhållningssättet i alla fall från min sida – jag talar inte för någon annan – är att försöka prata om det som man ändå upplever som realiteter och inte spekulationer. Men när det gäller säkerhetsbedömningarna sker de . Och vill jag påminna om att det gjordes en säkerhetsbedömning utifrån en reell situation som dels byggde på covidpandemin, dels byggde på direkta attacker mot basen, där vi hade svensk trupp och där också andra länder hade trupp, Tajibasen. Vi har ju lämnat den och tagit hem personalen utifrån ett reellt läge som vi upplevde, som hade så att säga, helt andra grunder än det som vi nu diskuterar i . Min bedömning är att det genomförs säkerhetsbedömningar om situationen på en daglig basis, och skulle det dyka upp saker i den politiska sfären som påverkar säkerhetssituationen för soldaterna skulle det naturligtvis också tas upp. Men när vi var vid beslutstillfället och när det här ärendet togs fram i var bedömningen mycket tydligt att vi inte uppfattade att det här påverkade läget och att han inte kunde påverka, så att säga, insatsen eller hade något inflytande över de bitarna. fattade sedermera det här beslutet också. (SD): Tack för svaren, försvarsministern! Men menar försvarsministern att försvarsminister inte har något större inflytande på militära förmåga även inom landet? : Jag menar att försvarsminister inte har möjligheter att påverka OIR, inte har möjlighet att påverka koalitionen på ett sådant sätt att det berör svensk trupp, därför att arbetsuppgifterna inom koalitionen fördelas där. De fördelas inte av eller av försvarsminister. Det finns ingen direkt länk mellan den politiska nivån i och OIR som gör att man på något sätt kan styra över vad det är för typ av utbildningsinsatser som ska genomföras, så försvarsminister kan inte påverka vad den svenska truppen gör. (SD): Fru ordförande! Tack, försvarsministern, för svaret! Men försvarsminister sitter väl på väldigt mycket information som kan användas på olika sätt? : Vad försvarsminister har för informationer om olika saker är inte sådant som jag har möjlighet att gå in på. Då måste man ju känna till vad han sitter på för informationer, och jag har ingen kontakt med den personen och hade inte kontakt med den här heller. Däremot är det så att koalitionen är uppbyggd på ett sådant sätt att man fördelar arbetsuppgifterna inom ramen för koalitionen, och det är ingenting som styrs av . Däremot inbjuder och skapar det folkrättsliga mandatet. Men koalitionen styrs inom den ramen, så han har inte med vår personal att göra. (S): Ordförande! Utifrån den redogörelse som försvarsministern har lämnat här och det skriftliga underlag som vi också har tagit del av, utifrån frågor som vi har ställt till departementet i förberedelserna till detta, kan man resonera en del kring informationsflöde och sakfrågorna i sig. Då kan jag se att av svaren från UD och ambassaden som vi har fått framgår det att några formella felaktigheter inte har begåtts här. Vid tillfället då frågan om al-Shammari uppmärksammades i media pågick det en förundersökning kring brottsmisstankar. Det gällde såväl internationell organiserad brottslighet som socialförsäkringsärenden, men dessa misstankar har sedermera lagts ned. Förundersökningen har lagts ned. Vi har också att titta på detta med svenskt medborgarskap. Det är vad jag förstår inte en helt ovanlig företeelse att svenska medborgare ibland utses till ämbeten i andra länder. Det har kanske, sett i ett längre historiskt perspektiv, också funnits det omvända förhållandet. Vi ser också att den information som har lämnats om detta till UD och Försvarsdepartementet från ambassaden har lämnats så att UD och departementet har fått den . Med perspektiv på händelseförlopp och sakförhållanden – fanns ju brottsmisstankarna kvar – kan det kanske ändå finnas ett intresse kring hur försvarsministern ser på informationsflödet och att det vid tillfället för den här informationen var godtagbara fakta som fanns till hands. Det går också kanske att tänka sig in i att när de här nyheterna presenteras i media … hur den omedelbara … om det finns omedelbara reaktioner eller åtgärder som man vid det tillfället kan vidta. Försvarsministern har redogjort här, men det kan ändå vara intressant att få ta del av kommentarerna kring förhållandena utifrån det perspektiv som rådde då. : Ja, jag har ju försökt redogöra för ärendet och den bedömning som gjordes då. Den här informationen som fanns i en rapport, av oerhört stora mängder rapporter som vi får in till departementet, bedömdes inte påverka ärendet på det sättet. Den irakiske försvarsministern, vilket jag nu har sagt ett antal gånger, har inget inflytande över fördelningen av uppgifter inom koalitionen. Det är så att han inte kan påverka svensk trupp och, sedan, att det görs säkerhetsbedömningar på plats. Och utifrån det agerar man. Hade det varit på det sättet att det på något sätt hade varit en problematik i detta som hade bedömts kunna påverka truppen hade det naturligtvis kommit upp till ytan. Men bedömningen var att den här uppgiften inte var av en sådan karaktär att det i det här läget behövde komma vidare till mig. Jag understryker att säkerhetsbedömningarna görs , och vi drog ur truppen av helt andra skäl än det här ärendet. (S): Tack för svaret! Det är en tillfredsställande redogörelse. Däremot ser vi i handlingarna att försvarsministern säger att det var när media uppmärksammade situationen som ministern fick informationen. Det är väl mer en kommentar kring om det är, så att säga, en godtagbar ordning, om det finns några omedelbara reaktioner att, så att säga, ge utifrån de uppgifter som kommer i media. (S): Ja, det gjordes en bedömning på tjänstemannanivå när man hade den här rapporten. Eftersom inte uppgiften om svenskt medborgarskap i sammanhanget bedömdes påverka själva ärendet eller svensk trupp i sammanhanget såg man inte att det var någonting som det var nödvändigt att i det läget informera om. Det har jag också tydliggjort tidigare här. (C): Ordförande! Tack, försvarsministern! När och hur fick Försvarsdepartementet reda på brottsmisstankarna mot den irakiske försvarsministern och av vem? : Vi fick reda på det när det publicerades i media. (C): Då undrar jag vad försvarsministerns bild är av beredningen i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Det var i vart fall tre tillfällen, efter att försvarsministern själv närvarade på det utskottets sammanträden, när de uppenbarligen fick ta del av de här uppgifterna. De konstaterar i sitt betänkande att de har fått ta del av anmärkningsvärda uppgifter. Vem är det då som har informerat utskottet om det här? Är det personalen från UD, eller är det Försvarsdepartementet? Var det så att man bara morgonläste detta i tidningen, eller fick man på det här utskottssammanträdet reda på informationen om brottsmisstankarna – med tanke på att har fått det och Justitie ? : Det som konstaterades i samband med hanteringen i utskottet –det var … Jag kan bara konstatera vad statssekreteraren då redogjorde för. Jag vill börja med att konstatera följande: Ingen av den information som inkommit påverkar behovet av den svenska insatsen, och ingen av den information som inkommit påverkar hotet mot svensk personal i insatsen. Det var, så att säga, den ståndpunkt som redovisades, och det är också det som jag har redovisat här för utskottet. (C): Bara så jag uppfattade det rätt: Försvarsdepartementet får reda på brottsmisstankarna via morgontidningen och inte från andra departement inom . Är det korrekt uppfattat? : Ja, så är det. (V): Ordförande! Jag har fått svar på mina frågor. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, försvarsministern, för svaren så här långt! Man får intrycket att vi måste vara tacksamma för en fri och oberoende press. Det är de som har hållit försvarsministern informerad i rollen om Transportstyrelsen, om den falske officeren och om al-Shammari. De gör ett bra arbete. Men det är ändå än vad informationen fanns tillgänglig, , som försvarsministern blev informerad av media om att den här kollegan till honom – i ett land som bjuder in honom, i den regering som bjuder in honom, där han är försvarsminister – är svensk medborgare och har familj i , med den gisslansituation som kan finnas och lojalitetskonflikter och de anklagelser som har riktats mot honom. Försvarsministern är ändå nöjd med bedömningen om informationsgivningen. Han säger: Jag ifrågasätter inte de bedömningar om informationsgivning som har gjorts. Vilka direktiv, återigen, har försvarsministern när det gäller vad han vill veta? Man skulle nämligen kunna få intrycket av att han inte vill veta. : är ju den här frågan lite tillspetsad, och man kan naturligtvis välja att svara på den på olika sätt. Självklart vill jag ha relevant information – och jag får också i många stycken väldigt snabb information från departementet – om det säkerhetspolitiska läget och vad som händer runt omkring oss. Jag har informationsmöten på underrättelsesidan , och jag begär också uppföljningar i en lång rad sammanhang och i en lång rad olika typer av ärenden. Det här var alltså en … Att den här personen var svensk medborgare fanns med omnämnt i en efter ett möte som den svenska ambassadören i hade haft. Det omnämndes att han var svensk medborgare, och det kom naturligtvis som en del av en mängd olika typer av rapporter. I det läget gjorde man i tjänstemannaorganisationen bedömningen – utifrån att detta inte påverkar vårt direkta ansvarsförhållande när det gäller truppen i , vårt operativa läge där nere och våra säkerhetspolitiska bedömningar – att just detta inte behövde föras vidare till mig. Man måste också ha klart för sig hela bilden av mängden av information som strömmar in till departementet. Men jag har alltså en rätt hög kravbild på information, vilket man är väldigt tydlig med och vet på departementet. Därför har jag utöver den ordinarie informationsträffen också andra, särskilda, genomgångar i olika ärenden. Jag är tyvärr förhindrad att sätta mig här i och redogöra för det eftersom det är sekretessbelagd information, men det är inte så att jag har så att säga ett lågt informationskrav på departementet. Det kan jag definitivt säga. Jag måste också säga att personalen på departementet verkligen jobbar med att försöka få fram information både om det jag frågar efter men också sådant som de bedömer att de vill föra upp. Sedan är det så att det är mycket som inte heller förs till mig, och det är så att man gör andra bedömningar i olika skeden. Men det här var en del i en rapport som kom in bland mängder av andra rapporter . Ordföranden: det så att försvarsministern har information som skulle vara av värde i det här ärendet finns ju alla möjligheter att fortsätta i en sluten utfrågning, men jag har inte uppfattat att vi har varit inne på den typen av information . Men den möjligheten finns. : Det här jag sa nu var ju mer generellt. Ordföranden: Ja, jag tolkade det också så, men så att alla är medvetna om det: Det går att granska även sådana uppgifter, men då gör vi på ett särskilt sätt. Än så länge har vi inte bedömt att det behovet finns i det här ärendet, men möjligheten finns. Jag går vidare på talarlistan och ger ordet till Liberalerna. (L): Tack så mycket för redogörelsen, statsrådet! Jag kan väl börja med att säga att jag tycker att det är glädjande att flera av mina kollegor tar upp betydelsen av en fri och oberoende press i det här landet. Vi kanske däremot inte skulle vilja att det är de som ser till att informationsdelningen i fungerar som den ska, men det är alltid bra med en fri och oberoende press. Statsrådet sa att han inte vet vad den irakiska försvarsministern sitter på för information. Det kan ju stämma, men borde inte det – bara utifrån ren självbevarelsedrift eller försiktighetsprincipen – om inte annat utgöra en varningsklocka som gör att man tar upp en fråga av den här karaktären till exempel i det , som ju sammanträder och som ska vara ett forum för bred diskussion mellan de olika statsråden, för att vi ska få en bild av säkerhetsläget i landet? Men tydligen har man, som jag uppfattar det, inte heller i detta fall tagit upp frågan i det . Jag vet att statsrådet inte vill utgå ifrån det vi vet nu utan snarare det vi visste då, men ändå: Hur ser statsrådet på just betydelsen av det ? Ser man inte ändå, i ljuset av det som har skett, att man kanske borde använda det här något mer frekvent än vad som uppenbarligen sker ? : Jag får gå tillbaka till vad jag tog upp i det förra ärendet. I det här diskuteras frågor som rör säkerhet i en bred bemärkelse. Rådet är inte någon berednings- eller beslutsinstans och ingår inte i den formella beredningsprocessen i . Det här rådet har en strategisk uppgift, inte en operativ. Hade det funnits en bedömning om att det här på ett allvarligt sätt skulle påverka det säkerhetspolitiska läget i eller för koalitionen hade situationen kanske varit en annan, men är det så att bedömningen var att det här inte påverkar arbetet inom koalitionen och inte heller säkerheten för svensk trupp. Det var också det statssekreteraren gav uttryck för när han träffade det sammansatta utskottet, och det är en bedömning jag står fast vid även . Med hänsyn till vad som är rådets egentliga uppgift och karaktär har det inte funnits behov av att ta upp det här i det sammanhanget. Dessutom – jag understryker det en gång till, så att det verkligen är klart för ledamöterna: Han har … försvarsminister kan inte påverka svensk trupp. Vi tog ur svensk trupp från Tajibasen beroende på raketattacker och covid-19, och det var ett helt annat scenario. Ordföranden: följdfråga, ? Då går ordet vidare till . (MP): Fru ordförande! Utifrån vår skriftliga utredning i utskottet och dagens frågor och svar har jag inga kompletterande frågor. Ordföranden: Då har vi utrymme för en liten andra frågerunda, så jag ger ordet till . (M): Fru ordförande! Jag ska fatta mig kort. Försvarsministern säger att försvarsminister inte kan påverka svensk trupp i . Det är ett ganska brett påstående med tanke på den irakiska försvarsministerns position. Menar försvarsministern att den irakiska försvarsministern inte kan påverka säkerhetsläget för svensk trupp på irakiskt territorium? Det är ett ganska långtgående påstående som jag antar att försvarsministern vill förtydliga. Den andra frågan är: Mot bakgrund av det som har diskuterats under den här utfrågningen, anser försvarsministern att regeringen har levt upp till beredningskravet i anslutning till propositionen som lämnades efter att försvarsministern – förlåt, Försvarsdepartementet – fick information om detta och att fullödig och korrekt information har lämnats till för att ska kunna fatta ett välgrundat och bra beslut? : När det gäller försvarsministers möjligheter att påverka det ena och det andra: Jag håller mig till koalitionen och arbetsfördelningen inom koalitionen och hur det går till. Jag ska redogöra för det, men först vill jag återupprepa det som statssekreteraren sa i samband med mötet : Ingen av den information som har inkommit påverkar behovet av den svenska insatsen, och ingen av den information som har inkommit påverkar hotet mot svensk personal i insatsen. Den utbildnings- och rådgivningsinsats som deltar i leds av den globala koalitionen mot Daish och den sammanslutning som omfattar ett åttiotal länder och organisationer. Staben i Operation Inherent Resolve, OIR, är placerad i och . Därifrån leder man koalitionens styrkor i insatsområdet. Staben är bemannad med stabsofficerare från de nationer som deltar i insatsen, och vi har tre officerare i staben. OIR är en militär operation som har sina kontakter med på operativ militär nivå. De kontakter OIR har med den politiska nivån i är av protokollär och ceremoniell karaktär. Det finns ingen direkt länk mellan den politiska nivån i och OIR som på något sätt kan styra över vad eller vilka man ska utbilda. Det är det här jag menar: Här kan inte försvarsminister påverka svensk trupps göranden och låtanden. Är det så att vi bedömer att man ska dra sig ur Tajibasen av säkerhetsskäl – vilket bedömdes när covid kom och när vi hade raketattackerna – fattar man det beslutet. Det görs i de här sammanhangen i stort sett dagliga analyser av säkerhetsläget som bestämmer vad det är man gör och vad man inte gör. Det är det jag har försökt prata om här . I det läge som var i förhållande till utskottet markerades att ingen av den information som inkommer påverkar hotet mot svensk personal i insatsen. Det var det besked som gavs. Sedermera fattade man också beslut om det här i , med bred majoritet, och min uppfattning är att regeringen har klarat ut beredningsuppgifterna i förhållande till . (SD): Fru ordförande! Tack för svaren, försvarsministern! Jag har en fråga till. Själv kan jag tycka att det är bättre att få lite för mycket information än för lite, särskilt när man inte riktigt vet om det kommer att bli viktigt eller inte. Tror försvarsministern att de andra länderna som ingick i den här koalitionen skulle ha resonerat på samma sätt om försvarsministern i hade medborgarskap i något av de länderna? Tror försvarsministern att det landets försvarsminister inte skulle få ta del av den informationen? : Jag tänker förhålla mig till den här frågan på precis samma sätt som jag har förhållit mig till andra frågor som har haft den lite mer spekulativa karaktären. Ska jag svara på den frågan bör jag nog försöka ta reda på det exakta förhållandet hur andra länder ser på det ena och det andra när det gäller den typen av frågor. Det har jag tyvärr ingen möjlighet att göra just , så jag avstår ifrån att kommentera det hela. Däremot kan jag konstatera att vår bedömning var och är att den information som hade inkommit inte påverkade hotet mot svensk personal i insatsen. Att vi tar allvarligt på säkerheten tycker jag är grundligen bevisat av att vi drog ur truppen – och det gjorde också andra länder – beroende på raketattacker och beroende på covid. Vi tar säkerheten på allvar och gör det , , i varje internationell operation som vi deltar i. (C): Tack, försvarsministern! Anser försvarsministern att det är en rimlig ordning att , som då hade fått ta del av de brottsmisstankar som hade förmedlats via justitie och social, inte informerar Försvarsdepartementet? Med tanke på att man ändå har ett gemensamt beredningsansvar för det eventuellt förlängda mandatet för den svenska truppen, är detta en rimlig ordning inom enligt försvarsministerns mening? : Det som är väldigt rimligt är att man gör en bedömning: Vad är det för information som behövs för respektive ansvarsområde, och vad är nödvändigt för att man ska kunna fullfölja sina uppgifter? Är information relevant utifrån det man har ansvar för? Den information som detta handlar om påverkade inte den svenska insatsen, den påverkade inte förutsättningarna för beslutet och den påverkade inte hotbilden mot den svenska personalen, som är mitt ansvarsområde. På det sättet hade vi den informationen och gjorde bedömningen utifrån det vi hade, att det vi hade var relevant och att vi kunde gå vidare utifrån den situationen. Sedan tog sedermera den typen av beslut. (C): Menar försvarsministern att UD därför är bättre lämpat än Försvarsdepartementet att bedöma graden av dessa uppgifter för att analysera den svenska truppens säkerhet? Är det så jag ska förstå svaret? : Jag har sagt här att det , inte bara utifrån uppgifter som kommer vid något enskilt tillfälle, görs en säkerhetspolitisk bedömning av vad som gäller för svensk trupp. Den görs ytterst av Försvarsmakten på plats. Vi har den typen av information. Om detta hade varit något som påverkar svensk trupp och vi hade kunnat se den delen hade vi naturligtvis agerat utifrån detta. UD gjorde bedömningen att informationen inte hade en relevant koppling till vårt ansvarsområde eller på något vis påverkade hotet i detta sammanhang. Det är också detta vi har redovisat i samband med riksdagsbehandlingen. Jag menar att när vi sedan tog ett reellt beslut att ta ut truppen ur landet var det andra aspekter som vi byggde beslutet på. Ordföranden: Då får vi från sida tacka försvarsministern med medarbetare för att ni kom hit och svarade på utskottets frågor. Tack också till alla som har följt denna sändning! Bilaga B3 Finansmarknads- och bostadsminister Granskningsärende 20 Finansmarknads- och bostadsminister uttalanden om sanktioner mot från amerikanska myndigheter (se avsnitt 5.2) – delvis sluten utfrågning Ordföranden: Då är , och återupptar sitt sammanträde. Jag vill börja med att hälsa finansmarknads- och bostadsminister välkommen till KU och tacka för att statsrådet kommer hit för att svara på våra frågor. Innan vi sätter igång vill jag bara ge lite praktisk information om hur den här utfrågningen kommer att gå till. Det här är ju en öppen, offentlig utfrågning, och den sänds direkt via webbplats bland annat. När utfrågningen börjar kommer jag att ge statsrådet möjlighet att göra en kortare inledning, och därefter får ledamöterna ställa frågor. Då börjar anmälande parti och därefter partierna i storleksordning. Det kommer att finnas utrymme för att göra en andra runda när alla partier har ställt sina frågor, men man får naturligtvis respektera den totala tidsåtgången och undvika att upprepa frågor som redan ställts och besvarats. I den här utfrågningen kommer det efter den offentliga delen att också vara en sluten del. Då kommer vi att ajournera sammanträdet och fortsätta vårt sammanträde i en annan lokal. Återigen vill jag välkomna finansmarknads- och bostadsminister . Jag ger dig ordet för en kortare inledning. Per : Fru ordförande! Jag tackar så mycket för möjligheten att få komma till utskottet för att svara på frågor i det här granskningsärendet. Jag tänkte börja med en kort beskrivning av arbetet med bekämpning av penningtvätt och också finansiering av terrorism. Därefter vill jag gärna ge en bild av hur läget var , då de uttalanden som är föremål för granskning gjordes. Sedan är jag självklart också beredd att svara på era frågor. Jag vill inledningsvis också understryka att de uttalanden jag gjorde, som är föremål för dagens granskning, byggde på allmänt tillgängliga uppgifter. Jag återkommer till det. Ett hållbart finansiellt system tillåter inte penningtvätt eller finansiering av terrorism. Regeringen har därför kommit med ett stort antal förslag kring hur man kan stärka regelverket. Regelverket är nu betydligt starkare än när jag tillträdde . Dessutom har mer resurser tillförts till , som har ansvaret för att finansiella företag i följer den administrativa lagstiftningen på det här området. Banker och andra företag som står under lagstiftningen har också blivit bättre på att rapportera in misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism. Arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism bedrivs dock inte enbart nationellt. Eftersom det ofta är en fråga om gränsöverskridande verksamhet är det internationella samarbetet på det här området särskilt angeläget.