bet · H701SkU20 · 2020-04-27 00:00:00 — Värdet av bilförmån exklusive drivmedel ska för kalenderår bestämmas till 0,29 prisbasbelopp med tillägg av ett ränterelaterat belopp och ett prisrelaterat belopp. Det ränterelaterade beloppet beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november månad året före beskattningsåret multiplicerat med nybilspriset för bilmodellen. Statslåneräntan får dock vid denna beräkning inte understiga en golvnivå på . Det prisrelaterade beloppet ska för en bilmodell med ett nybilspris som uppgår till högst 7,5 prisbasbelopp () beräknas till av nybilspriset. Överstiger nybilspriset 7,5 prisbasbelopp ska det prisrelaterade beloppet bestämmas till av 7,5 prisbasbelopp med tillägg av ett belopp motsvarande av den del av nybilspriset som överstiger 7,5 prisbasbelopp. Vid beräkning av förmånsvärdet ska anskaffningsutgiften för eventuell extrautrustning som ingår i förmånen läggas till nybilspriset. Vid beräkningen av förmånsvärdet för bilar med tillverkningsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) eller senare, ska fordonsskatt ingå som en del i förmånsvärdet. Utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter samt trängselskatt ingår inte i bilförmån. Förmånsvärdet för en bil som – helt eller delvis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från en yttre energikälla eller med annan gas än gasol ska förmånsvärdet sättas ned , dock högst . Nedsättningen gäller t.o.m. det beskattningsår som slutar . infördes nya regler för lätta fordon, det s.k. bonus-malus-systemet. Detta innebär bl. a att en ny modell för beräkning av förmånsvärdet ska tillämpas för nyregistrerade bilar. Miljöanpassade bilar med relativt låga koldioxidutsläpp premieras vid inköpstillfället med en bonus. Denna bonus medför dock ingen ändring av förmånsberäkningen eftersom nedsättningen av förmånsvärdet i allt väsentligt bedöms motsvara de effekter som bonusen medför (prop. 2017/18:1 s. 256). När det gäller den andra delen av systemet (malus) innebär det en förändring av bilförmånsberäkningen. Vid beräkningen av förmånsvärdet för bilar med tillverkningsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen eller senare ska fordonsskatt inte ingå i prisbasbeloppsdelen vid den schablonmässiga beräkningen av förmånsvärdet, och därför sänks denna del för dessa bilar från 0,317 till 0,29 prisbasbelopp. I stället ska bilens fordonsskatt enligt vägtrafik-skattelagen läggas till som en ytterligare post vid beräkningen. Förmånsvärdet för en bil som tas i trafik eller senare men som är tillverkad 2017 eller tidigare beräknas också enligt den nya beräkningsmodellen. För den som har kört minst 3 i tjänsten med förmånsbil under ett kalenderår ska förmånsvärdet bestämmas till av det ordinarie bilförmånsvärdet. Om den anställde av sin nettolön utger ersättning för annat än drivmedel för bilförmånen ska förmånsvärdet sättas ned med ersättningens belopp. Bilförmånsvärdet kan justeras nedåt eller uppåt, om det finns synnerliga skäl (SKV A 2019:27, avsnitt 3.1). Som synnerliga skäl för att justera värdet av bilförmån nedåt anses att bilen använts som arbetsredskap, att bilen använts i taxinäring och har körts minst 6 i verksamheten under kalenderåret och att dispositionen för privat körning varit begränsad i mer än ringa utsträckning, eller att andra liknande omständigheter råder. Med bil som har karaktär av arbetsredskap avses en bil som i väsentlig mån är inredd eller avpassad för annat än persontransport, t.ex. installations- eller distributions-bilar av olika slag, vilket begränsar det privata nyttjandet. Justering kan aktualiseras för bilar som används av serviceinstallatörer m.fl. Förmånsvärdet för vissa servicebilar har justerats till , då den utrustning i form av verktyg och reservdelar som normalt medförs i service-bilarna varit omfattande och tidsödande att lasta i och ur vid varje arbetsdags början och slut (RÅ 2000 ref. 43). Enligt allmänna råd får förmånsvärdet beräknas med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet när en personbil används som arbetsredskap, men bör dock inte överstiga av fullt värde. Arbetsgivare som har anställda som använder lätt lastbil för privatkörning kan efter ansökan få ett beslut om nedsatt förmånsvärde, ett s.k. justerat förmånsvärde. Justeringsregeln bör tillämpas i fall när en anställd med hänsyn till tjänstebehovet har varit tvungen att använda lätt lastbil med flak eller lastkåpa, av skåpmodell eller i övrigt med sådan fast utrustning eller inredning att det privata nyttjandet avsevärt begränsats. Enligt allmänna råd bör förmånsvärdet justeras till av lastbilens ordinarie förmånsvärde. Vid särskilda omständigheter kan ytterligare justering medges, t.ex. om det finns betydande hinder för att använda bilen privat. Det förekommer att s.k. vans och stadsjeepar samt liknande fordon med hög personbilskomfort används som förmånsbilar. Om bilen saknar fast utrustning och inredning eller om lastutrymmet med enkla grepp kan förvandlas till passagerarplats för flera är det normalt inte motiverat med någon justering. Om den skattskyldige har haft bilförmån i bara ringa omfattning ska förmånen värderas till noll. Med ringa omfattning bör enligt avses privat användning vid högst tio tillfällen. Med bil avses personbil, tung personbil med totalvikt över , husbil som registrerats som personbil eller som lätt lastbil i vägtrafikregistret, lätt lastbil och liknande fordon som kan utnyttjas för personbefordran. Bestämmelserna för bilförmån tillämpas inte för tung lastbil och inte heller för husbil som registrerats som tung lastbil. För sådana fordon beräknas värdet av privat användning till marknadsvärdet i varje enskilt fall. Med tung lastbil avses en lastbil med totalvikt över . En näringsidkare som använder en firmabil för privatkörning i mer än ”ringa omfattning” ska ta upp bilförmån om kostnaderna för bilen dras av i närings-verksamheten. Som riktvärde gäller att bilförmån ska redovisas om näringsidkaren använder bilen privat mer än eller kör mer än . Det spelar ingen roll om bilen är ett inventarium eller om den är hyrd (leasad). Näringsidkaren måste kunna visa att han eller hon faktiskt inte använder den privat i mer än ringa omfattning för att inte beskattas för bilförmån. Ett sätt att visa detta är att föra en körjournal. Om det finns synnerliga skäl kan värdet av bilförmånen som nämnts justeras ned. Ett sådant skäl kan vara att bilen används som arbetsredskap. Här avses en bil som i väsentlig mån är inredd eller avpassad för annat än person-transport, t.ex. installations- eller distributionsbilar av olika slag, vilket begränsar det privata nyttjandet av bilen. Om en anställd får använda arbetsgivarens cykel privat är det en skattepliktig förmån för den anställda och arbetsgivaren ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter. förordar att förmånsvärdet beräknas på en uppskattad värdeminskning på cykeln baserat på beräknad livslängd och kostnader för eventuell service och reparationer samt en kapitalkostnad. Kapitalkostnaden beräknas till marknadsvärdet för en ny cykel multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november året före inkomståret plus . För en elcykel, som generellt är dyrare än en vanlig cykel, anser att beräkningen av förmånsvärdet bör göras på samma sätt, förutom att den beräknade värdeminskningen även bör inkludera batteriet. Batteriet har normalt kortare livslängd än cykeln och behöver bytas ut. Därför bör en högre värdeminskning användas för elcyklar. Normalt kan en årlig värdeminskning som motsvarar av cykelns marknadsvärde, inklusive batteri, användas för elcyklar. Om arbetsgivaren ger en cykel i gåva till en anställd ska förmånsvärdet motsvara marknadsvärdet på cykeln vid gåvotidpunkten. Ett brutto-löneavdrag för cykeln minskar inte det skattepliktiga förmånsvärdet. Om den anställda däremot betalar för cykeln av sin nettolön minskar det förmåns-värdet. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 19 anförs att förmånsbeskattningen av bilar bör ses över så att den bättre speglar det faktiska värdet och får en starkare miljöstyrande effekt. I kommittémotion 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att regeringen bör se över bestämmelserna om vad som ska klassas som en personbil. I motion 2019/20:1572 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att en översyn bör göras av möjligheten att förenkla reglerna för beskattning av firmafordon hos egenföretagare och i syfte att förenkla systemet för förmånsbeskattning av tjänstefordon. I motion 2019/20:1576 av (M) föreslås en översyn av förmånsbeskattning av fri parkering. I motion 2019/20:1935 av (M) anförs att regelverket för förmånsbeskattning av fyrhjulingar och andra arbetsverktyg bör ses över. I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 19 föreslås att möjligheterna att avskaffa parkerings- och trängsel-skatteavgifter som skattebefriad förmån ses över och att miljöstyrningen för förmånsbilar ökas genom att man ser över möjligheten att endast bilar som faller inom ramen för att få en bonus enligt bonus-malus kvalificerar sig som förmånsbilar. I motion 2019/20:1793 av Per Åsling (C) föreslås att regeringen skyndsamt ska verka för att det tillsätts en utredning om förmånsbeskattning. I motion 2019/20:2532 av (C) föreslås att regelverket för förmånsbeskattning för arbetsredskap och verktyg i lantbruk ses över. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 68 anförs att regeringen bör utreda möjligheten för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor till och från arbetet utan att det räknas som skattepliktig löneförmån. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån och andra förmåner, t.ex. fri parkering, är att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmåner undviks. Den värderingsmodell som gäller för beskattning av bilförmån innebär att förmånsvärdet bestäms efter en schablon. Avsikten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. i princip motsvara marknads-värdet. Det är väsentligt att beakta både miljö- och fördelningspolitiska aspekter av sådana regelverk. I sitt svar på interpellation 2019/20:15 Förmånsbeskattning av fyrhjulingar för bönder och skogslantbrukare anförde finansminister bl.a. att det av förarbeten och rättspraxis följer att även dispositionsrätt, dvs. möjligheten att fortlöpande använda en tillgång, kan ligga till grund för förmånsbeskattning. Så kan vara fallet när det är fråga om större egendom som exempelvis fritidshus eller båtar som anskaffats av ett företag, även om egendomen också används i verksamheten. När det gäller själva värderingen av en förmån är huvudregeln att denna ska göras till marknadsvärdet. Om själva dispositionsrätten ligger till grund för förmåns-värdet görs värderingen utifrån förhållandena i det enskilda fallet. För vissa bestämda förmåner, t.ex. bilförmån och kostförmån, finns i stället schabloniserade värderingsregler. Det finns inte någon fastställd schablon för förmån av fyrhjuling. har dock tagit fram en vägledning för hur förmån av fyrhjuling kan värderas beroende på om egendomen får användas bara vid enstaka tillfällen eller om den anställde själv kan bestämma när användning ska ske. Hur förmån av fyrhjuling ska värderas är ytterst en fråga för och våra domstolar. Förutsättningarna för att pendla och transportera sig klimatvänligt med cykel har blivit påtagligt mycket bättre genom den cykelpremie som införts och som ger stora grupper av tänkbara cykelpendlare möjlighet att skaffa eldrivna fordon. Utskottet noterar att det av den sakpolitiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, framgår att cykelpendling ska underlättas, och detta arbete avser utskottet inte att föregripa. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att föreslå några ändringar av värderingen av bilförmån och andra förmåner och avstyrker samtliga aktuella motioner. Avgift till fackföreningar, arbetslöshetskassor m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över avdragsrätten för medlemsavgifter till fackföreningar och vägföreningar och avgifter till arbetslöshetskassor. Jämför reservation 28 (C) och 29 (KD). Gällande rätt och bakgrund Huvudregeln för fysiska personer är att avdrag inte medges för medlems-avgifter i föreningar och andra sammanslutningar. Förbudet gäller inte bara avgifter till ideella organisationer utan också till fackliga organisationer, akassor, intresseorganisationer och vetenskapliga sammanslutningar av olika slag. Avdragsrätten för medlemsavgifter är enligt praxis ytterst restriktiv. Avdrag har vägrats även om det har varit nödvändigt att vara medlem i en viss sammanslutning för att ha rätt till eller för att på ett riktigt sätt kunna utöva ett visst yrke eller ha en viss befattning. Avdrag medges inte för medlemsavgift till , Föreningen , , m.fl. infördes senast en skattereduktion för fackföreningsavgifter. Den uppgick till av den avgift som betalats in under kalenderåret. En nedre belopps-gräns på infördes. Skattereduktionen för fackföreningsavgifter avskaffades av finansieringsskäl. Regeringen lämnade förslag på en återinförd skattereduktion för fackföreningsavgift 2018 för att värna den svenska modellen på arbetsmarknaden. ställde sig bakom regeringens förslag (prop. 2017/18:127, bet. 2017/18:SkU21, rskr. 2017/18:287) som innebar en skattereduktion av den sammanlagda avgift som en medlem hade betalat till en svensk eller motsvarande utländsk arbetstagarorganisation, förutsatt att den sammanlagda avgiften uppgick till . De nya bestämmelserna trädde i kraft . I betänkandet Statens budget 2019 Rambeslutet (bet. 2018/19:FiU1, res. 1 s. 131) ansåg och att lägre skatt på arbete generellt är att föredra framför en skattereduktion som baseras på medlemskap i en förening. och föreslog därför som en del i finansieringen av bl.a. det förstärkta jobb-skatteavdraget att avdragsrätten för fackföreningsmedlemskap skulle avskaffas. Regeringen har i samarbete med och Liberalerna lämnat en extra ändringsbudget med innebörden att arbetslöshetsförsäkringen tillfälligt förstärks . I motion 2019/20:847 av (S) anförs att a-kasseavgiften och fack-föreningsavgiften bör göras avdragsgilla eller ges skattereduktion. I motion 2019/20:2142 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 anförs att avdragsrätt för medlemsavgift i fackföreningar och arbetslöshetskassor bör medges. I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås att det utreds hur ett avdrag för medlemskap i vägföreningar och dylikt, ett landsbygdsavdrag, kan utformas. I kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslås ett avdrag för avgiften till a-kassan. Utskottet tillstyrkte i betänkande 2018/19:SkU15 att avdragsrätten för fackföreningsmedlemskap avskaffades . Utskottet anser inte att frågan om avdrag för medlemsavgift till vägförening och a-kasseavgift behöver utredas. Motionerna avstyrks i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för beskattning av personaloptioner. Jämför reservation 30 (M) och 31 (SD). Om en person på grund av sin tjänst förvärvar ett värdepapper på förmånliga villkor, ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker. Detta framgår av den s.k. värdepappersregeln i inkomstskattelagen. Om en person får en förmån i form av en personaloption är huvudregeln att den är skattepliktig och ska tas upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Förmånsbeskattning ska ske av skillnaden mellan det marknadsvärde som den underliggande aktien har vid förvärvstidpunkten och det lösenpris som optionsinnehavaren betalar för den underliggande aktien inklusive eventuell ersättning för optionsrätten. Undantag från huvudregeln om förmån av personaloption I undantagsfall ska en förmån i form av personaloption inte tas upp till beskattning. För att förmånen ska vara skattefri måste dock ett stort antal villkor vara uppfyllda när personaloptionen utnyttjas för att förvärva en andel. Det är villkor som gäller för företaget som har ingått optionsavtalet och villkor som gäller för personaloptionen och optionsinnehavaren. Om något villkor inte är uppfyllt, så ska förmånen tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. För att förmånen ska vara skattefri måste optionsinnehavaren utnyttja optionen för att förvärva en andel i företaget tidigast och senast efter förvärvet av personaloptionen. Optionsinnehavaren ska vara anställd i företaget . Arbetstiden ska uppgå till i genomsnitt minst . Optionsinnehavaren måste få ersättning från företaget som ska tas upp i inkomstslaget tjänst med ett belopp som uppgår till minst 13 inkomstbasbelopp. Optionsinnehavaren får inte tillsammans med närstående direkt eller indirekt kontrollera andelar i företaget, som motsvarar av kapital-andelarna eller röstandelarna i företaget. För att skattefriheten för mottagaren ska gälla ska det företag som ingår optionsavtalet vara av begränsad storlek. Det ska ha färre än 50 anställda och delägare som arbetar i företaget (medelantal). Det ska ha en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Företaget får inte kontrolleras av offentliga organ. Företagets andelar får inte vara upptagna till handel på en reglerad marknad. Företaget ska huvudsakligen bedriva rörelse. Företaget ska, huvudsakligen bedriva annan rörelse än bank- eller finansieringsrörelse, försäkringsrörelse, produktion av kol eller stål, handel med mark, fastigheter, råvaror eller finansiella instrument, uthyrning av lokaler eller bostäder eller, tillhanda-hållande av tjänster som avser juridisk rådgivning, redovisning eller revision. Företagets verksamhet får inte vara äldre än och företaget får inte vara i ekonomiska svårigheter. För att förmånen ska vara skattefri finns det även krav på personaloptionen. Kraven rör framförallt värdet på personaloptionen och hur detta värde ska beräknas. Värdet av personaloptionen får inte överstiga per anställd och får inte överstiga per företag. I kommittémotion 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 1 och i kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att regeringen bör återkomma med reformer av regelverket för personal-optioner så att det får avsedd effekt. I kommittémotion 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att förutsättningarna för personaloptioner i nystartade företag förbättras. Utskottet konstaterar att det i den sakpolitiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, ingår att förbättra reglerna för personaloptioner. Beskattningen av personaloptioner ska reformeras genom bl.a. en utvidgning av storleken och personkretsen så att svenska regler är konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv. Utskottet anser därför inte att behöver rikta något tillkännagivande till regeringen om att dessa regler behöver förändras. Motionerna avstyrks därför i denna del. Gåvor till ideell verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om annan en utformning av reglerna för gåvoskatteavdraget. Jämför reservation 32 (C) och 33 (KD). Gällande rätt och bakgrund infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y, rskr. 2011/12:32). Skattereduktionen var och uppgick till högst för ett beskattningsår. De två gåvoändamål som berättigade till skattereduktion var dels att främja vetenskaplig forskning, dels att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Denna avgränsning har inneburit att ett antal ändamål lämnats utanför, t.ex. ändamålen konst, kultur, idrott och religion och andra allmännyttiga ändamål som hör till den ideella sektorn. Skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet slopades (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I betänkandet 2019 Rambeslutet (bet. 2018/19:FiU1, res. 1, s. 131) ansåg och att gåvoskatteavdraget skulle återinföras i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). Utöver detta ville och ta bort ansöknings- och årsavgiften för organisationer som ansöker om att bli respektive godkänns som gåvomottagare för att stärka en livaktig ideell sektor. Regeringen uppmanades att skyndsamt återkomma med lagstiftning till för att återinföra skattereduktionen för gåvor enligt utformningen i proposition 2011/12:1. Förslaget skulle träda i kraft . sa ja till och gemensamma reservation om förslag till statens budget . sa ja till reservanternas förslag till utgiftstak –2021, utgiftsramar samt beräkning av inkomster i statens budget . Skattereduktion för gåvor återinfördes . För att kunna få skattereduktionen ska vissa förutsättningar vara uppfyllda. Gåvomottagaren måste vara godkänd av innan gåvan lämnas. Det är organisationen som själv ansöker om att bli godkänd gåvomottagare. Ett beslut om godkännande gäller från den dag beslutet fattats och . Godkännandet kan sedan förnyas. För att bli godkänd som gåvomottagare och behålla godkännandet krävs dessutom att ett antal andra förutsättningar är uppfyllda. Organisationsformen ska vara stiftelse, ideell förening eller registrerat trossamfund som är inskränkt skattskyldigt. Organisationen ska främja ett godkänt ändamål eller bedriva en sådan verksamhet och gåvor som kommer in till gåvomottagaren och som är grund för skattereduktion för givaren ska användas för något av ändamålen social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Slutligen ställs krav på bokföring eller räkenskaper och auktoriserad eller godkänd revisor. För givaren gäller att varje gåva måste vara till samma gåvomottagare vid ett och samma tillfälle, gåvorna måste uppgå till (det kan vara gåvor till en eller flera godkända gåvomottagare) och gåvan måste vara en penninggåva som är avsedd att främja social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Skattereduktionen är av gåvobeloppet och får högst vara . Det är bara privatpersoner som har rätt till skattereduktion för gåvor. Skattereduktion medges bara om man betalar skatt för alla sina inkomster i , oavsett vilket land inkomster kommer ifrån. Både svenska och utländska godkända gåvomottagare är skyldiga att lämna kontrolluppgifter för gåvor som är skattereduktionsgrundande. I kommittémotion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 12 föreslås att en breddning av avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer utreds. I motion 2019/20:186 av (C) anförs att en översyn eller utredning bör göras av skattereduktion för gåvor, där den huvudsakliga frågan handlar om att fler allmännyttiga ändamål ska omfattas av skattereduktionen. I kommittémotion 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att regeringen bör se över möjligheten att göra det skattemässigt förmånligt för företag och privatpersoner att finansiellt bidra till kultursektorn. I kommittémotion 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22 föreslås att gåvor till fler typer av organisationer ska berättiga till gåvoskatteavdrag, att den undre gränsen för varje enskild gåva ska sänkas och att administrationen för de berörda organisationerna ska förenklas. Vidare anförs att kommunerna bör jobba mer organiserat tillsammans med enskilda och civilsamhället vid mottagandet av nyanlända och i integrationsprocessen. I kommittémotion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås att möjligheten till skattereduktion för gåva utökas. infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet. meddelade i samband med beslutet om statens budget 2019 att regeringen skyndsamt skulle återkomma med förslag på regler för att återinföra skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet i enlighet med den tidigare utformningen.