bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — Det är mycket angeläget att stärka rättigheterna för dem som har drabbats av sådan förföljelse. För att korrekta beslut ska kunna fattas enligt regelverket måste kompetensen hos handläggare vara hög och relevant. Flera viktiga åtgärder i form av referensgrupper, utbildningsinsatser och seminarier har vidtagits. När det gäller konvertiter till kristendom är det skiftet från en övertygelse till en annan som utreds av och huruvida denna konversion är genuin. Efter kritik mot myndigheten har kunskapsfrågornas betydelse tonats ned till förmån för den asylsökandes egen berättelse om hur vägen till konversion har sett ut. Trots insatserna finns det fortfarande mycket som tyder på att lagstiftningens intention inte har uppnåtts. Exempelvis visar en granskning av konvertitärenden på stora skillnader i bedömningarna, trots jämförbara situationer. Granskningen visar också påfallande skillnader i bedömningarna hos nämndemännen i migrationsdomstolarna. handläggning av konversionsärenden bör därför granskas. Vissa typer av skyddsskäl, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1978 av (L) yrkande 1 och 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:1268 av (S), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2019/20:3303 av m.fl. (MP) yrkande 5. Förföljelse eller välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sexuell läggning, kön eller könsuttryck är enligt gällande lag skäl för asyl, och den som förföljs kan beviljas flyktingstatus. Det finns dock anledning att noggrant analysera hur rättstillämpningen ser ut för asylsökande hbtq-personer. Hbtq-personer ska inte nekas asyl för att de tvingas stanna i garderoben, särskilt när själva anledningen till att de inte har kommit ut i hemlandet är landets förtryckande sociala och rättsliga normer. Det behövs en fördjupad utvärdering av praxisutvecklingen för asylsökande som hänvisar till könsrelaterad förföljelse, däribland såväl homo- och bisexuella som transpersoner. Dessutom behöver insatser göras för att stärka hbtq-kompetensen vid själva asylprövningen och det bör utredas om hbtq-organisationer bör tilldelas större ekonomiskt stöd för att kunna stötta asylsökande hbtq-personer. Barn och unga i asylprocessen, punkt 10 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:725 av (SD), 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 10. En åldersbedömning av asylsökande barn och unga ska göras redan tidigt i asylprocessen. Detta är viktigt för att i så stor utsträckning som möjligt undvika att vuxna asylsökande placeras tillsammans med ensamkommande barn och unga, men också för att tillförsäkra att de resurser som ska gå till barn inte används till vuxna. Det är dock angeläget att de metoder som används utvärderas kontinuerligt och är rättssäkra. Barn och unga i asylprocessen, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:725 av (SD), 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 11. Medicinska åldersbedömningar är ett bra stöd för handläggare, och en viktig del i det underlag som krävs för att kunna fastställa identiteten hos en asylsökande utan identitetshandlingar. Detta är inte bara fundamentalt för rättssäkerheten, utan också en viktig säkerhetsfaktor när det gäller exempelvis boendeplacering. Det ska inte finnas någon risk att vuxna placeras på boenden avsedda för barn, eller tvärtom. Medicinska åldersbedömningar bör således vara obligatoriska i samtliga asylärenden där giltiga identitetshandlingar saknas, och det inte är uppenbart att den asylsökande är antingen minderårig eller vuxen. Rätten för asylsökande att arbeta, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 8. Regeringen bör genom regleringsbrevet ge i uppdrag att informera om möjligheten till undantag från kravet på arbetstillstånd redan i samband med att en ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. Endast av de som söker asyl undantas från kravet på arbetstillstånd. Vidare bör rätten till arbete omfatta samtliga asylsökande för att stärka deras möjligheter på arbetsmarknaden och underlätta det fortsatta livet i . Rätten för asylsökande att arbeta, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13. Med ett stort antal asylansökningar och långa handläggningstider är det viktigt att stärka möjligheten till meningsfull sysselsättning och att ge så många som möjligt chans att arbeta. För asylsökande som vill börja arbeta finns flera praktiska hinder som måste undanröjas för att underlätta arbete . Ersättning till offentligt biträde, punkt 12 (M, SD) av (M), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 28. saknas ett tak för hur många ersättningsberättigade timmar med offentligt biträde som tillåts i ett asylärende hos . Ett tak bör införas på maximalt med offentligt biträde för en asylsökande i första instans. I genomsnitt beviljas ersättning . Det finns exempel på EU-länder som inte på samma sätt som erbjuder kostnadsfritt offentligt biträde i första instans. modell ligger närmast , men där har man ett tak på åtta timmars ersättning. Mottagande av asylsökande, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24–26 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–5 och 26–28, 2019/20:1196 av och (båda S), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 3 och 4, 2019/20:1978 av (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2684 av (SD), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 22–26, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 21. ska likt andra myndigheter hushålla väl med statens resurser. För att öka kostnadskontrollen i myndighetens verksamhet bör stödboenden och schablonersättningar användas i större utsträckning i mottagandet av ensamkommande barn och ungdomar. Statskontoret bör också snabbutreda om det finns förutsättningar att sänka de takpris som finns för asylboenden samt om nuvarande avtalstider för dessa boenden är lämpliga eller bör förändras. För att få en jämnare fördelning bör upphandlingar från privata aktörer i kommuner som redan tar ett stort ansvar för asylsökande undantas. Regelverket för upphandlingar av asylboenden bör därför ändras. Mottagande av asylsökande, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 22–26 samt 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–5 och 26–28, 2019/20:1196 av och (båda S), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 3 och 4, 2019/20:1978 av (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2684 av (SD), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 21 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24–26. Det bör införas slutna asylboenden utöver dagens asylboenden och förvarsplatser. Dessa ska främst vara avsedda för asylsökande som enligt utlänningslagen kan tas i förvar, men som inte bedöms utgöra ett säkerhetshot mot eller svenska medborgare. Dagersättningen till asylsökande bör också behovsprövas. Detta kan göras genom ett system där asylsökandes tillgångar registreras och föremål eller tillgångar av väsentligt ekonomiskt värde används för att bekosta delar av personens asylmottagande. Det är väsentligt att och kommunernas kostnader för boenden hålls nere. Det har dock framkommit att boenden som tillhandahållits för asylsökande varit obrukbara när de lämnats. Asylsökande bör därför i högre utsträckning hållas ansvariga för de boenden de erbjudits, och det bör utredas om de kan bli ersättningsskyldiga för skador som uppkommit på boenden. Det har vidare visat sig att ensamstående kvinnor, kristna och hbt-personer riskerar att utsättas för hot och våld på boenden där främst ensamstående män från länder med starkt patriarkala system är i stor majoritet. Därför bör särskild hänsyn tas när minoritetsgrupper boendeplaceras, och att det vid hot- och våldssituationer ska vara det gärningspersonerna som omgående omplaceras eller sätts i förvar. Mottagande av asylsökande, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–5 och 26–28 samt 2019/20:1196 av och (båda S), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 3 och 4, 2019/20:1978 av (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2684 av (SD), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 22–26, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 21 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24–26. Den grundläggande kapaciteten i mottagandet behöver öka för att stärka beredskapen för den händelse att antalet personer som söker asyl i ökar på nytt. Det är vidare oacceptabelt att privata aktörer tjänar stora pengar på undermåliga boenden för människor som söker skydd i utan att agerar. bör få i uppdrag att se över sina rutiner för upphandlingar av boenden så att myndighetens kravspecifikationer följs, och regeringen bör återkomma med förslag som innebär att vinstjakten i flyktingmottagandet stoppas. Förändringen av lagen om mottagande av asylsökande (LMA), som innebär att den som får avslag på sin asylansökan, undantaget barn och barnfamiljer, mister rätten till bistånd och boende utgör det tydligaste exemplet på en lagändring som fått förödande effekter. Från att lagändringen trädde i kraft till hade, enligt uppgifter från , 24 841 personer fått besked om att deras rätt till bistånd enligt LMA hade upphört. Av dem hade 4 183 lämnat landet frivilligt. Omkring 6 000 tros ha gått under jorden. Ambitionen att öka återvändandet har därmed knappast uppfyllts. Regeringen bör därför riva upp förändringarna av LMA-lagen . I det fall regeringen inte vill riva upp lagändringarna direkt, bör den åtminstone utvärdera lagen och dess konsekvenser när den nu varit i kraft . När det gäller tryggheten på asylboendena är det av största vikt att samtliga boende känner sig trygga. Att jämställdhetsintegrera hela mottagningsprocessen är en viktig del i att uppnå detta. Detta kräver ett ambitiöst och tidskrävande arbete som syftar till långsiktig förändring. Flera åtgärder behöver emellertid genomföras snabbare än vad en sådan process kräver. Bland annat krävs omgående en kunskapshöjning och förstärkt kompetens inom mottagandesystemet när det gäller både jämställdhetsfrågor och hbtq-frågor. Detta är extra viktigt för personal på asylboenden, där asylsökande tillbringar en stor del av sin tid. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur kompetensen kring jämställdhetsfrågor och hbtq-frågor ska säkerställas på asylboenden. Mottagande av asylsökande, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9 samt 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 21 samt 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–5 och 26–28, 2019/20:1196 av och (båda S), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 3 och 4, 2019/20:1978 av (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2684 av (SD), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 22–26, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24–26. En lång handläggningstid för asylsökande leder ofta till ovisshet om framtiden och passivitet. Asylsökande bör därför ha ett arbetskrav på sig om vid det egna asylboendet. Det innebär att den asylsökande förväntas bidra med exempelvis lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster, alltså uppgifter som åligger asylboendets personal att sköta. Den som inte deltar i utbildningen eller uppfyller arbetskravet kan få sin dagersättning nedsatt. Asylsökande bör därutöver kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen för en lön på brutto . Nuvarande ordning som innebär att dagersättningen sänks lika mycket som den inkomst som tjänas in bidrar inte till att ta till vara på människors inneboende drivkraft och hopp om att bygga en bättre framtid. En lång väntetid på asylboendet innebär av sysslolöshet, passivitet, frustration och osäkerhet. Flera rapporter om tillbud, motsättningar och incidenter vittnar om boendemiljöer som i många fall är allt annat än önskvärda. Kristna, ateister, homosexuella och muslimska minoriteter är – vid sidan om kvinnor – några utsatta grupper på boendena. bör därför få i uppdrag att rikta särskild uppmärksamhet mot utsatta grupper på asylboenden, såsom kvinnor, hbtq-personer och konvertiter. Mottagande av asylsökande, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3–5 och 26–28, 2019/20:1196 av och (båda S), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 3 och 4, 2019/20:1978 av (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2684 av (SD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 22–26, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 21 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 24–26. Mottagandet av asylsökande måste ske på ett sätt som tydligt värnar hbtq-personers lika rättigheter. Återkommande inträffar allvarliga incidenter på boenden där asylsökande hbtq-personer har utsatts för hot eller attacker från andra boende. Hot eller kränkningar får aldrig accepteras, och alla incidenter som utgör lagbrott ska polisanmälas. Om en persons säkerhet inte kan garanteras på grund av att andra inte accepterar personens sexuella läggning eller könsuttryck är det den hotande som ska flytta. Det är därför av största vikt att gör allt vad som krävs för att upprätthålla de boendes trygghet, och att det klargörs vilka lagar som gäller i . Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 6, 11–13, 16, 19, 20 och 27 samt 2019/20:535 av (KD), 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 20, 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2019/20:761 av m.fl. (SD), 2019/20:1179 av (M), 2019/20:1978 av (L) yrkande 5, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:2882 av Boriana (M) yrkandena 1–4, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 17 i denna del och 19, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 17, 19–21 och 29, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 2, 6 och 7, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 22 samt 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9, 11, 15, 17 och 18. Det bör införas en lagstiftning som aktualiseras genom ett regeringsbeslut i en krissituation, och som gör det möjligt att direktavvisa asylsökande till ett annat säkert land. Regeringen bör ge , och Kriminalvården i uppdrag att påtagligt öka antalet verkställda utvisningsbeslut. Det bör även tydliggöras för den enskilde att myndigheterna kan verkställa ett beslut om avvisning eller utvisning med tvång om inte personen återvänder självmant. bör skyndsamt införa en förteckning över säkra länder. En individuell prövning ska göras i varje fall, men en förteckning kan förenkla och snabba på hanteringen. En asylsökande från säkra länder ska bo på asylboenden . Därmed skulle kontakter med underlättas liksom det återvändande som sannolikt skulle bli aktuellt i dessa fall. Vidare bör regelverket för förvar skärpas så att beslut om förvar kan bli aktuellt i fler fall. Detta kan åstadkommas genom att t.ex. riskbedömningar förbättras och att tidsfristerna förlängs. Därutöver bör få ökade möjligheter till kroppsvisitation och till att söka igenom förvarstagnas rum. Det bör också vara tillåtet att begära identitetshandlingar av den som besöker ett förvar. kan den som nekats uppehållstillstånd få en ny ansökan prövad . Detta kan bidra till att människor håller sig undan. Reglerna för preskription för avslagsbeslut i asylärenden bör därför ändras så att tiden förlängs från fyra till . Vidare bör regeringen se över möjligheten att förkorta processen för prövning av verkställighetshinder. En mer effektiv ordning för invändning om verkställighetshinder kan vara att icke tidigare åberopade skyddsskäl i vissa fall kan framföras direkt i domstol i stället för till . Regeringen bör även ingå fler återtagandeavtal med mottagarländer utanför EU. Avtalen bör utformas så att de kan komma till praktisk användning och följas upp. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 20, 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2019/20:761 av m.fl. (SD), 2019/20:2882 av Boriana (M) yrkandena 1–4, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 17, 19–21 och 29, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 22 samt 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9, 11, 15, 17 och 18 samt 2019/20:535 av (KD), 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2019/20:1179 av (M), 2019/20:1978 av (L) yrkande 5, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 17 i denna del och 19, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 2, 6 och 7 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 6, 11–13, 16, 19, 20 och 27. har haft stora problem med att verkställa beslut om avvisning och utvisning samt med ett växande skuggsamhälle bestående av personer som vistas illegalt i landet. Situationen kräver ett helhetsgrepp med allt från ökade befogenheter för och till fler förvarsplatser. Det krävs också bättre system för uppsikt av utlänningar utan uppehållstillstånd och verkställighet av utvisningar. Preskriptionstiden för beslut om avvisning eller utvisning bör avskaffas. Reglerna om ansökan om verkställighetshinder bör vidare förenklas så att uppenbart ogrundade ansökningar kan avvisas direkt. Dessutom bör reglerna för domstolsprövning av förvar ändras så att en omprövning av ett förvarsbeslut bara behöver göras när omständigheterna ändras, och inte med hänsyn till den tid en utlänning har hållits i förvar. Under asylprocessen bör asylsökande utan undantag hållas under uppsikt. Reglerna bör därför ändras så att asylsökande som enligt nuvarande eller kommande EBO-lagstiftning väljer ett eget boende erbjuds elektronisk fotboja, armband eller motsvarande automatiserat system. Om den asylsökande bryter mot anmälningsplikten eller villkoren för det automatiserade systemet bör han eller hon hållas i förvar. Även en förhöjd risk för avvikande vid avvisningsbeslut bör vara grund för förvarstagande. Om den asylsökande bedöms kunna utgöra en säkerhetsrisk bör denne placeras i ett slutet förvar. Rymningar från förvar bör göras straffbara. Vidare bör både installation av larmbågar som besökare ska passera och genomsökning av personliga tillhörigheter utan att skälig misstanke föreligger tillåtas. Visitation av förvarstagna före transporter ska också kunna ske. Genom dessa förslag höjs säkerheten vid förvar och risken för rymningar minimeras. Även personalens och förvartagnas säkerhet garanteras på ett bättre sätt. För att kontrollera att utvisade inte under annan identitet på nytt försöker komma in i landet och får uppehållstillstånd bör det införas regler om att foto, fingeravtryck och DNA-prov kan tas och lagras . Det bör även tydliggöras i lag att polisen alltid har rätt att använda tvång vid genomförandet av utvisningar. Arbetet med förslag som möjliggör återvändande till säkra ursprungsländer bör prioriteras. När det gäller avtal för utvisningar av utlänningar till säkra länder bör det utredas om särskilda avtal kan ingås med säkra tredjeländer dit utvisning kan ske. Även modell för utvisningar av säkerhetsärenden, s.k. deportation with , bör utredas. Modellen är väl utredd och prövad av . Därutöver bör det utredas om transportörsansvaret kan utökas. Slutligen bör regeringen ge i uppdrag att arbeta mer specifikt med återvändande genom utbyggda system för återetableringsstöd och utvecklade former av riktade bistånd. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:535 av (KD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 12, 17 i denna del och 19 samt 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 20, 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 25, 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2019/20:761 av m.fl. (SD), 2019/20:1179 av (M), 2019/20:1978 av (L) yrkande 5, 2019/20:2882 av Boriana (M) yrkandena 1–4, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 17, 19–21 och 29, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 2, 6 och 7, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 22, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 9, 11, 15, 17 och 18 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 6, 11–13, 16, 19, 20 och 27. Det är väsentligt att återvändandet fungerar. En tydlig skillnad mellan ett ”ja” och ett ”nej” i asylprocessen är centralt för att legitimiteten i och förtroendet för asylrätten och migrationspolitiken ska upprätthållas. Att avvika eller att ”gå under jorden” innebär stora risker för den enskilde och riskerar dessutom att parallellsamhällen etableras. Detta måste motverkas. För att ska kunna vara generöst och ge skydd till människor som är i behov av det måste arbetet med att verkställa avvisningar och utvisningar förbättras. Principen ”non-refoulement” innebär att har ett ansvar om man utvisat en person som sedan riskerar att utsättas för tortyr eller kränkande behandling i sitt hemland. Situationen kan dock lösas genom diplomatiska garantier, dvs. ett löfte från mottagarlandet om human behandling. Stor försiktighet måste alltid iakttas innan den här typen av avtal ingås. Vidare bör regeringen ingå fler bilaterala överenskommelser, återtagandeavtal, med de viktigaste mottagarländerna för att dessa ska kunna ta emot sina medborgare.