bet · H701UbU11 · 2020-03-13 00:00:00 — Även enligt läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) har rektorn särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att alla elever, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet och andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Vidare anges i förarbetena till skollagen att skolorna ska ha en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil (prop. 2009/10:165 s. 263). Enligt 2 kap. 36 § skollagen ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Det finns även en hänvisning till denna bestämmelse i 10 § bibliotekslagen (2013:801). I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 283–284) anges att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildning. I skollagen finns inte någon definition av begreppet skolbibliotek, men i förarbetena förklaras att man vanligtvis brukar avse en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgiften att stödja elevernas lärande. Vidare måste tillgången till skolbibliotek enligt förarbetena till skollagen kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Som exempel anges att en liten skola i glesbygden eller en nystartad skola med få elever kan ha helt andra förutsättningar och behov av lösningar än en storstadsskola. Det är skolans huvudman som avgör hur elevernas tillgång till skolbibliotek ska lösas. I de reviderade läroplaner som började gälla förtydligas skolbibliotekens pedagogiska funktion och deras uppdrag att som en del av undervisningen stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens (Lgr 11 och Gy 11). Bakgrund och pågående arbete överlämnade ett förslag till nationell biblioteksstrategi till regeringen. har inom ramen för arbetet med strategin även redovisat ett antal rapporter , däribland Värdet av skolbiblioteket – en verksamhet för hållbar utbildning och bildning. Förslaget till nationell biblioteksstrategi har skickats ut på remiss och bereds inom (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17 s. 76). genomförde Skolinspektionen en kvalitetsgranskning om och hur skolor använder skolbiblioteket som en pedagogisk resurs för att främja elevernas lärande (Skolbiblioteket som pedagogisk resurs, dnr 400:2016:11433). I granskningsrapporten konstateras att skolbibliotekens verksamhet behöver utvecklas inom flera områden. Det framgår bl.a. att biblioteken i liten utsträckning är en integrerad del av den pedagogiska verksamheten, att skolbibliotekens arbete för att stärka elevernas digitala kompetens behöver förbättras och att rektorerna behöver ta ett större ansvar för verksamheten. fick 2013 i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag 2016 utvidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier (U2016/05733/S). har ca 35 000 lärare och skolbibliotekarier deltagit i satsningen. Läslyftet har utvärderats av . När det gäller skolbibliotekariernas roll visar utvärderingen att deltagandet har varit värdefullt och resulterat i förbättringar i verksamheten, bl.a. vad gäller att utveckla samarbetet mellan skolbibliotekarier och lärare för att förbättra elevernas språk-, läs- och skrivutveckling (, delrapport 10 En intervjustudie av skolbibliotekariernas roll i Läslyftet, ). Insatsen pågår t.o.m. /21 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 95). beslutade genom att bifalla förslaget i budgetpropositionen om statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 221, bet. 2015/16:UbU1 s. 42). Syftet med statsbidraget är att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. Enligt förordningen (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap och som innebär en personalförstärkning, i form av utökad personalnärvaro i skolbiblioteken. Om det inte finns någon sådan personal får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har annan lämplig utbildning. ansvarar för att pröva frågor inom ramen för statsbidraget och att betala ut bidraget. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken i syfte att ge alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan likvärdig tillgång till skolbibliotek (U 2019:04 Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedel, dir. 2019:91). I uppdraget ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Utredaren ska också föreslå hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel i svensk skola. Utredaren ska bl.a.: – föreslå hur det kan tydliggöras i skollagen vad en ändamålsenlig skolbiblioteksverksamhet ska omfatta – kartlägga hur samverkan mellan skolbibliotek, folkbibliotek och den regionala biblioteksverksamheten ser ut och vid behov lämna förslag på hur denna samverkan kan utvecklas och stärkas, i syfte att bidra till högre kvalitet och kostnadseffektivitet – analysera om och i så fall hur digitala resurser kan skapa fungerande lösningar i form av exempelvis skolbibliotekariestöd på distans – föreslå hur val av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Skollagens bestämmelse om rätten till tillgång till skolbibliotek för alla elever är enligt utskottet betydelsefull för elevernas lärande. Utskottet vill lyfta fram att regeringen har inrättat ett statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken för att stärka elevernas läslust och läsförmåga. Frågan om hur val av ändamålsenliga och tillgängliga läromedel av hög kvalitet kan underlättas är också enligt utskottet relevant och väsentlig. Utskottet vill i dessa båda frågor hänvisa till att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken i syfte att ge alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan likvärdig tillgång till skolbibliotek. I uppdraget ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Utredaren ska också föreslå hur statens roll bör se ut när det gäller läromedel i svensk skola. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill inte föregripa det arbete som pågår och avstyrker därför motionerna 2019/20:3103 (V) yrkande 1, 2019/20:3110 (C) yrkande 3 och 2019/20:3254 (C) yrkande 2. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda undervisnings-ämnen och kunskapsområden. Jämför reservation 11 (SD). Enligt motion 2019/20:933 av (S) bör man överväga att verka för att kommunerna påbörjar eller fortsätter implementeringsarbetet med Lärande för hållbar utveckling för att ge skolor likvärdiga förutsättningar att uppfylla skollagstiftning och läroplansmål kring hållbar utveckling. I motion 2019/20:974 av och (båda S) anförs att regeringen ska överväga att se över innehållet i skolans styrdokument med syftet att främja framtida konsumenters kunskap om hållbar konsumtion. Enligt motion 2019/20:2707 av (M) bör obligatorisk totalförsvarsutbildning i skolan införas senast höstterminen i årskurs 2 på gymnasiet och gärna också som en komplettering i tidigare årskurser. Enligt kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 19 bör regeringen utreda möjligheten att integrera kunskap om psykisk hälsa och ohälsa i läroplanen. Syftet är enligt motionärerna att ge unga bättre förutsättningar att möta svårigheter i livet. Enligt motion 2019/20:1683 av (SD) bör teoridelen av jägarexamen införas som frivilligt tillvalsämne på högstadiet och i gymnasieskolan. I motion 2019/20:2763 av (SD) anförs att tecken-språk ska finnas som val bland moderna språk i skolan. I motion 2019/20:3198 av och (båda SD) anförs att det bör ses över hur skolan kan bidra för att ytterligare öka kunskaperna om allemansrätten eftersom det finns en okunskap hos allmänheten om vad den innebär. Enligt motion 2019/20:252 av (C) bör LRF:s utbildning Bonden i skolan göras till ett nationellt uppdrag och erbjudas alla skolelever i årskurserna 1–6. Enligt motion 2019/20:2091 av (L) yrkande 3 bör arbetet med att inkludera minoriteter i läromedel och undervisning både i och på gymnasiet förstärkas. Enligt motion 2019/20:1109 av (MP) yrkande 6 bör få i uppdrag att införa matbedömning i läroplanen för hem- och konsumentkunskap. I motion 2019/20:1110 av (MP) anförs att hållbar utveckling ska införas som obligatoriskt ämne i skolan. Enligt motion 2019/20:1531 av m.fl. (MP) yrkande 2 bör skolans ansvar för att lära barn att cykla, att lära ut trafikregler och ett trafiksäkert beteende samt att uppmuntra cyklande till och från skolan tydliggöras. ämnen räknas upp i skollagen (10 kap. 4 §). Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska moderna språk finnas som ämne och erbjudas varje elev inom ramen för språkval och ämnet modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). började en ny stadieindelning för och reglering av undervisningstiden per stadium att gälla. Den nya regleringen innebär att timplan regleras på förordningsnivå som en bilaga till skolförordningen (2011:185). Vidare innebär lagändringarna att moderna språk anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. Undervisningen i språkval ska påbörjas senast i årskurs 6 (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 § skollagen). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del eller hela utrymmet för skolans val ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Kursplanerna för respektive ämne framgår av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2018). Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 368) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att styrdokumenten ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Enligt 9 kap. 8 § skolförordningen ska huvudmannen erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Vidare framgår av 9 kap. 9 § skolförordningen att det i timplanen anges ett antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Det är rektorn som beslutar om hur utrymmet för skolans val ska användas. Till skillnad från ämnen regleras inte gymnasieskolans ämnen i skollagen. I 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039, reviderad 2018) anges att får meddela ytterligare föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna. Exempelvis specificeras i gymnasieförordningen (4 kap. 1 § tredje stycket) vilka kurser i språk som får erbjudas på det humanistiska programmets inriktning språk och att det på det naturvetenskapliga programmets inriktning naturvetenskap och samhälle som naturvetenskapligt ämne får erbjudas kurser i biologi, fysik eller kemi. Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska eller svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Programgemensamma ämnen är ämnen som alla elever på ett specifikt program läser och som ger programmet dess prägel. Inriktningar finns på alla program utom vård- och omsorgsprogrammet. En inriktning är ett område som eleven väljer inom ett program. Programfördjupningen innehåller ämnen och kurser som ligger inom ramen för examensmålen och programmets karaktär och som kompletterar och fördjupar de programgemensamma ämnena. Den ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Gymnasiearbetet måste vara godkänt för att eleven ska få examen. Övergripande perspektiv i läroplanerna m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen gälla för varje skolform och för fritidshemmet. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. I både läroplanen för (Lgr 11) och läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) anges fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning: – Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. – Genom ett miljöperspektiv ska undervisningen bl.a. belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. – Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, skapa internationell solidaritet, förbereda för ett samhälle med kontakter över kultur- och nationsgränser samt utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. – Det etiska perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden. Av Lgr 11 framgår vidare att en skolas rektor har ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden, vilket bl.a. inkluderar miljö, trafik- och konsumentfrågor. I beskrivningen av skolans uppdrag i läroplanen för anges bl.a. att utbildning och fostran i djupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Av Gy 11 framgår att en skolas rektor har ansvar för att eleverna får kunskaper om bl.a. konsument- och trafikfrågor. Särskilt om hälsa i läroplanerna har 2019 publicerat kunskapsöversikten Hälsa för lärande – lärande för hälsa. Av kunskapsöversikten framgår bl.a. följande (s. 21–22). Ett återkommande utvecklingsområde med det hälsofrämjande arbetet är att det måste kopplas tydligare till undervisningen. Kunskapsöversikten har som huvudfokus att genom bästa tillgängliga kunskap öka förståelsen för hur lärande och hälsa påverkar varandra samt att förtydliga det förebyggande och hälsofrämjande arbetet som hela skolans gemensamma uppdrag. De perspektiv som lyfts fram har sitt stöd i omfattande nationell och internationell forskning. Att hälsa har en plats i förskolans och skolans uppdrag framgår också av läroplanerna. I förskolans läroplan (Lpfö 2018) formuleras förskolans hälsouppdrag på flera ställen. Inte minst omsorgsbegreppet är enligt intressant i detta sammanhang: Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på barn och barnens behov, där omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska utbildningen ska präglas av omsorg om barnens välbefinnande och trygghet och den ska planeras och genomföras på ett sådant sätt så att den främjar barnens utveckling, hälsa och välbefinnande. Läroplan för förskolan betonar också vikten av fysisk aktivitet, rörelseförmåga och rörelseglädje. Hälsouppdraget i förskolans läroplan betonas vidare genom att också barnens förståelse av hälsa och välbefinnande är en viktig aspekt av uppdraget. Detta innebär att man ska synliggöra, reflektera och ge barnen möjlighet att utveckla denna förståelse. I läroplanerna för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11), grundsärskolan (Lgsär 11) och gymnasieskolan (Lgy 11) finns motsvarande uppdrag kring hälsa beskrivet t.ex. i avsnittet kring skolans värdegrund och uppdrag, övergripande syften, kursplanemål och examensmål: ”Omsorg om den enskildes välbefinnande och utveckling ska prägla verksamheten” (Lgr11). Det beskrivs också att varje elev efter genomgången grundskola har ”fått kunskaper om och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsa, miljön och samhället (Lgr11) och ”har kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa” (Lgy 11). höll bl.a. utbildningsutskottet en offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv om bl.a. psykisk hälsa hos elever. Särskilt om hållbar utveckling Miljö och hållbar utveckling har ett starkt stöd i skolväsendets styrdokument. I den inledande delen av läroplanerna för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildning anges miljö och hållbar utveckling som ett av de fyra perspektiv som ska genomsyra all undervisning. Dessutom talas om lärande för hållbar utveckling ur olika perspektiv i kursplaner och ämnesplaner. I samband med framtagande av en ny läroplan för förskolan, Lpfö 18, introducerades också begreppet hållbar utveckling i styrdokumenten för förskolans verksamhet. Det innebär att det finns en samsyn inom området från förskoleverksamhet till vuxenutbildning. har fått i uppdrag av regeringen att synliggöra hur de globala målen i Agenda och de nationella miljömålen (det s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen som fastställt) är kopplade till styr-dokumenten för skolväsendet. Syftet med uppdraget är att ge huvudmän och personal i skolväsendet ökad kännedom om Agenda 2030 och de nationella miljömålen och därmed förbättra förutsättningarna för att utbildning för hållbar utveckling med dess tre dimensioner (ekonomisk, social och ekologisk) kan ingå i undervisningen. Uppdraget redovisades till regeringen (Slutredovisning av regeringsuppdraget Ökad kännedom om hur Agenda 2030 och de nationella miljömålen kopplar till undervisningen (U2019/01622/S)). Av redovisningen framgår bl.a. följande. I kunskapsöversikt över arbetet med lärande för hållbar utveckling i skolväsendet (2018) konstateras att det finns ett betydande stöd och ett antal olika stödmaterial som täcker en bredd av konkret kunskapsinnehåll och olika perspektiv av lärande för hållbar utveckling, framtagna av myndigheter, lärosäten och organisationer och riktar sig till lärare, förskollärare och annan personal i skolväsendet. är delaktig i det arbete som utförs av exempelvis andra myndigheter eller organisationer. Många myndigheter, t.ex. , och Kemikalieinspektionen, har riktade uppdrag inom området hållbar utveckling mot målgruppen förskola och skola. Inom ramen för för barn och ungdomsfrågor, arbetsgruppen Hållbar utveckling, bidrar med kunskaper om skolväsendets organisation och styrdokument i andra myndigheters arbete med hållbar utveckling och utbildning. När det gäller eget arbete inom området kan omnämnas utmärkelsen för Hållbar Utveckling samt de moduler för lärande för hållbar utveckling för högstadiet och gymnasieskolan som producerats och publicerats på lärportal under . Årskurs 7–9 hade 16 882 unika sidvisningar 2019 och siffran för gymnasiet var 3 702 . Vidare har deltagit aktivt i (nätverk för lärande för hållbar utveckling med intressenter från kommuner, myndigheter och frivilligorganisationer) med att presentera moduler för lärande för hållbar utveckling samt arbetat med GAP (, Global Action Plan) i samverkan med enligt regeringsuppdrag. har också deltagit och bidragit med sakkunskap om skolväsendet i det nationella Agenda 2030-arbetets olika faser. har på tydliggjort kopplingen mellan styrdokument, miljökvalitetsmål och generationsmål samt Agenda 2030 och specifikt mål 4, En god utbildning för alla. utreder behovet av att producera ett kommentarmaterial eller annat stödmaterial för att stödja tematiskt och ämnesövergripande arbete inom ramen för Agenda 2030. När det gäller motionsyrkanden om undervisning i särskilda ämnen och kunskapsområden vill utskottet framhålla gällande regelverk och den flexibilitet som finns i skollagen för elevens val och skolans val. Vidare vill utskottet uppmärksamma att det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som utformar innehållet i skolans läroplaner och kursplaner. Utskottet vill också lyfta fram att det i läroplanerna anges fyra övergripande perspektiv som ska anläggas i all undervisning: det historiska perspektivet, miljöperspektivet, det internationella perspektivet och det etiska perspektivet. När det t.ex. gäller frågan om miljöperspektivet och hållbar utveckling utifrån läroplanerna kan utskottet konstatera att det pågår ett flertal insatser och utvecklingsarbete inom detta område, bl.a. uppdrag att synliggöra hur de globala målen i Agenda och de nationella miljömålen (det s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen som fastställt) är kopplade till styrdokumenten för skolväsendet. När det gäller motionsyrkandet om att regeringen bör utreda möjligheten att integrera kunskap om psykisk hälsa i läroplanen vill utskottet hänvisa till att uppdrag som rör hälsa finns beskrivna i läroplanerna för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11), grundsärskolan (Lgsär 11) och gymnasieskolan (Lgy 11), t.ex. i avsnittet om skolans värdegrund och uppdrag, övergripande syften, kursplanemål och examensmål. Vidare vill utskottet hänvisa till elevhälsans roll i denna fråga. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:252 (C), 2019/20:825 (SD) yrkande 19, 2019/20:933 (S), 2019/20:974 (S), 2019/20:1109 (MP) yrkande 6, 2019/20:1110 (MP), 2019/20:1531 (MP) yrkande 2, 2019/20:1683 (SD), 2019/20:2091 (L) yrkande 3, 2019/20:2707 (M), 2019/20:2763 (SD) och 2019/20:3198 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kulturinstitutionernas och skolväsendets samverkan och om samarbeten för att väcka intresse för entreprenörskap. Jämför reservation 12 (V) och 13 (L).