bet · H701UU17 · 2020-05-12 00:00:00 — Regeringen påpekar att landchefer liksom företrädare för FN:s fonder och program framhåller flera positiva resultat av reformarbetet, men att de vittnar om att samarbetet på landnivå kan utvecklas och förbättras ytterligare. Finansieringen av systemet med landchefer () baseras till största delen på frivilliga bidrag genom en fond vars intäkter kommer från tre finansieringskällor: – en samordningsavgift för strikt öronmärkta bidrag till FN:s utvecklingssystem – en fördubbling av den nuvarande kostnadsdelningsmekanismen mellan FN-organ i utvecklingssystemet samt – frivilliga bidrag från FN:s medlemsstater. Utskottet noterar att bidrog med till den frivilliga delen av fonden och med 2019, vilket motsvarade av bidragen. Utskottet vill också understryka vikten av ett ökat samarbete mellan FN och de multilaterala bankerna för genomförandet av Agenda 2030 och välkomnar i sammanhanget att FN och 2018 undertecknade en strategisk partnerskapsram i syfte att stärka samarbetet om genomförandet av Agenda 2030. De multilaterala utvecklingsbankerna är enligt utskottets uppfattning nyckelaktörer för resursmobilisering, framför allt av privat kapital, för genomförandet av Agenda 2030. Utskottet ser det som positivt att det enligt skrivelsen finns ett ökat intresse från näringslivet att i större utsträckning använda Agenda 2030 som ett ramverk för att strategiskt arbeta med hållbarhet i dess tre dimensioner. Bland annat har FN skapat ett globalt investerarnätverk kallat Global Investors for (), efter modell av det svenska for Sustainable Development. Utskottet har tidigare understrukit betydelsen av att bidrag till de multilaterala organisationerna i huvudsak lämnas i form av kärnstöd, bl.a. i betänkande 2017/18:UU22. Kärnstödet ökar sannolikheten för ett långsiktigt stabilt, multilateralt system där politiska prioriteringar får större genomslag. Denna bidragsform ökar också möjligheterna för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt kunna agera när nya kriser och behov uppstår, såsom vid den pågående coronapandemin. Detta underströks också vid respektive Sidas föredragningar för utskottet som hölls om coronapandemins effekter på biståndet. har utöver kärnstödet gett ett extra bidrag till för insatser mot coronaviruset. Det framgick vid föredragningen att en humanitär appell från FN om humanitära insatser med anledning av coronapandemin bereds av Sida. Appellen som avser insatser under innevarande år uppgår till . Statssekreterare underströk även vikten av att i den globala kris som pågår stärka det multilaterala systemet och internationella institutioner för att undvika att enskilda länder, i vissa fall med en agenda som väsentligt avviker från värderingar, ökar sitt inflytande i frågor som rör rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter. En regelbaserad världsordning behövs också för internationell handel, bekämpning av smittsamma sjukdomar och ekonomisk utveckling. Utskottet konstaterar att kärnstöden styrs genom strategier för respektive organisationer där svenska representanter anger vad som förväntas. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt arbetar för att det ska göras gedigna uppföljningar och utvärderingar av organisationernas effektivitet och måluppfyllnad utifrån svenska prioriteringar, och för att beslut om kärnstöd baseras på resultatet av dessa. Åtgärder mot sexuell exploatering, sexuella övergrepp, sexuella trakasserier och korruption Utskottet vill vara tydliga med att det måste råda nolltolerans mot sexuell exploatering, sexuella övergrepp, sexuella trakasserier och korruption inom det multilaterala systemet, såväl som i det bilaterala biståndet. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att FN:s generalsekreterare markerat att det råder nolltolerans mot sexuella trakasserier och utnyttjanden i FN-systemet och att det ska råda maximal uppmärksamhet kring frågorna och genomföras stärkta åtgärder i hela FN-systemet. Bland initiativ som nämns i skrivelsen märks uppdaterade policyer och rutiner för att hantera och förhindra sexuella trakasserier, utnyttjanden och övergrepp, ökade resurser till FN:s utredningsfunktion, ökad transparens om problemen och vidtagna åtgärder samt ökat stöd och skydd till utsatta. Generalsekreteraren tog också initiativ till FN:s första samlade medarbetarundersökning om sexuella trakasserier. Utskottet vill understryka vikten av att fortsätter att aktivt bevaka och driva arbetet mot sexuella övergrepp, utnyttjanden och trakasserier inte bara i det multilaterala systemet utan inom biståndet i stort. Utskottet välkomnar att det i avtal om fleråriga bidrag till ett flertal FN-organisationer har lagts särskild vikt vid att organisationerna aktivt förebygger och hanterar otillbörligheter, inklusive sexuella utnyttjanden, övergrepp och trakasserier. Utskottet noterar att har ett etablerat system för att svartlista företag som befunnits skyldiga till korrupt beteende som aktörer i något av bankens projekt. Om kommer fram till att det är sannolikt att företagen eller personerna varit inblandade i korruption hamnar de på svarta listan och kan inte få några nya kontrakt med eller andra utvecklingsbanker som kan variera från till livstid. På listan finns över 2000 aktörer från hela världen, varav 13 svenska. stöd till för palestinska flyktingar (Unrwa) tas upp i en motion. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en ny strategi för samarbete med Unrwa 2020–2023 (UD2019/19694/KH). I strategin noteras att FN:s interna översynsorgan (Office of , OIOS) utrett anklagelser mot individer i Unrwas ledning om tjänstefel och maktmissbruk. I ljuset av utredningen har organisationen presenterat förslag till reformer, bl.a. i fråga om styrning och ansvarsutkrävande, ledning och beslutsfattande, personal-frågor och arbetsplatskultur, samt närmare samarbete med andra FN-organ. Regeringen konstaterar att detta är frågor som också uppmärksammats i den organisationsbedömning som ligger till grund för strategin (UD2019/19479). I strategin läggs mot den bakgrunden särskild vikt vid frågor om reformering av organisationens arbetssätt vad gäller riskhantering, transparens och oberoende system för intern kontroll samt antikorruptionsåtgärder. Prioriterade områden för samarbete med Unrwa är mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, humanitära insatser, jämställdhet, jämlik hälsa, utbildning samt miljö och klimatmässig hållbarhet. Utskottet behandlade utförligt frågan om korruption inom biståndet i betänkande 2019/20:UU2 och vill i detta sammanhang ånyo understryka att korruption alltid är oacceptabelt och allvarligt samt att det slår hårdast mot de fattigaste. Utskottet utgår från att alla myndigheter och organisationer som hanterar svenskt bistånd har nolltolerans mot alla former av korruption. Detta gäller även multilaterala samarbeten. Med hänvisning till det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3513 och 2019/20:3514 yrkandena 1–4 och föreslår att lägger skrivelse 2019/20:91 till handlingarna. Fokusering av det multilaterala samarbetet, punkt 1 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3514 av m.fl. (M) yrkande 1. Dagens bistånd genom multilaterala organisationer är omfattande och brett. I regeringens resultatskrivelse noteras att det multilaterala systemet består av ca 200 organisationer. Det konstateras på flera ställen att är en av de största givarna till en rad olika organisationer. Vi menar att det svenska biståndet i högre grad bör vara fokuserat mot områden där kan bidra med ett tydligt mervärde. Det skulle öka möjligheter till specialisering, effektivisering och påverkan och således vara ett viktigt steg för att säkerställa att de omfattande medel investerar i internationellt utvecklingssamarbete får så stort genomslag som möjligt. har även i samband med budgeten tillkännagett för regeringen att biståndet ska riktas till ett lägre antal länder, för att få genomslag där det behövs mest och där vi når de mest utsatta, något som regeringen ännu inte återkommit om. Vi anser att det svenska utvecklingssamarbetet genom multilaterala organisationer bör koncentreras till ett mindre antal organisationer och särskilt prioritera det humanitära biståndet, global hälsa, klimat, jämställdhet samt institutionsbyggande. Humanitärt bistånd, punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3514 av m.fl. (M) yrkande 2. De humanitära behoven ökar på många håll i världen, även i EU:s omedelbara närområde. Vi ser ett tydligt behov av att öka de humanitära insatsernas andel av svenskt multilateralt bistånd, och har en viktig roll att spela i arbetet med att utveckla effektivitet såväl som transparens i det humanitära biståndet. Fördelning mellan bilateralt och multilateralt bistånd m.m., punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3513 av och (båda C) i denna del. Det multilaterala biståndet har ökat och uppgick till , vilket motsvarar av det totala biståndet. Det fram-kommer i regeringens resultatskrivelse. Av Sidas utbetalningar gick till multilaterala organisationer 2018, också det en ökning med jämfört med . Vi anser att det multi-bi-stöd som Sida betalar ut tydligare bör gå till att förstärka de bilaterala satsningar och prioriteringar som görs utifrån den styrning som finns nationellt i olika inriktningar. Där kan sambandet och mervärdet mellan multilateralt och bilateralt bistånd stärkas ytterligare. Det multilaterala systemet består av ca 200 organisationer, men regeringens skrivelse är vag i fråga om hur det svenska stödet prioriteras bland dessa utifrån effektivitet och resultat hos organisationerna. Det är svårt att tänka sig 200 organisationer som alla är effektiva och uppnår goda resultat. Att det finns så många organisationer lyfter också fram frågan om nödvändig fokusering av biståndet och behov av prioriteringar. Regeringen hade bättre behövt synliggöra eventuella omprioriteringar som gjorts till följd av resultatbrister. Det hade också varit ett tydligare mervärde om regeringen redovisat vad hade prioriterat i organisationerna utifrån våra svenska mervärden, inriktningar och prioriteringar utifrån strategin för multilateral utvecklingspolitik och de organisationsspecifika strategierna. I stället fokuserar skrivelsen på ett antal exempel på genomförd verksamhet. Kärnstöd, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3514 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3513 av och (båda C) i denna del. Resultatskrivelsen redogör för de utmaningar som olika organisationer möter kopplat till planering och förutsägbarhet när kärnstöden (icke öronmärkta stöd) utgör en mindre del av verksamhetens finansiering. Den långsiktighet som fleråriga kärnstöd bidrar till kan vara av stor betydelse för möjligheten att bedriva en god verksamhet. tydliggör resultatskrivelsen svårigheter med att särskilja resultaten av det svenska biståndet när det ges som kärnstöd, givet att det även finns andra givare. I de fall där ger kärnstöd är det av stor vikt att det finns en god kontroll och uppföljning. Det bilaterala bistånd som förmedlas via en multilateral organisation, s.k. multi-bi-stöd, riskerar i vissa fall att försvåra samordningsvinster, när allt fler insatser är öronmärkta. bör här verka för att säkerställa bättre effektivitet vid multi-bi-stöd. Kärnstöd, punkt 4 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3513 av och (båda C) i denna del och 2019/20:3514 av m.fl. (M) yrkande 3. Regeringen anger i skrivelsen att kärnstödet till vissa multilaterala organisationer skapar bättre förutsägbarhet. Det må vara rätt och riktigt, men det är också så att det multilaterala kärnstödet är svårare att följa upp, det är mindre effektivt än bilateralt bistånd och det går till att betala kontorsyta i stället för att nå de människor som mest behöver det, nämligen de fattigaste människorna i de fattigaste länderna. Vi vill därför se en minskning av det multilaterala kärnstödet till förmån för bilateralt bistånd. Varje biståndskrona ska användas på ett transparent sätt, vara möjligt att följa upp och göra verklig skillnad. Det måste gå att följa upp, både finansiellt och utifrån svenska antagna biståndsstrategier. Det multilaterala kärnstödet är inte uppföljningsbart på samma sätt som bilateralt bistånd. I stället används det till att köpa svenskt inflytande i multilaterala organisationer. Vi är medvetna om att andra länder i mindre utsträckning än tidigare betalar ut kärnstöd till de multilaterala organisationerna. Det kan inte vara meningen att ensamt ska täcka upp det behov som finns. I sammanhanget vill vi lyfta fram det positiva som svenskt multilateralt bistånd faktiskt gör och där det bidrar till ett mervärde. Vi ser det inom SRHR, kvinnors rätt till sin egen kropp, vi ser det inom utbildning där flickor och pojkar får möjlighet till utbildning i flyktingläger, vi ser det när det gäller rättighetsperspektivet och vi ser det vad gäller kvinnors deltagande i samhällsbygge, liksom i freds- och konfliktförebyggande arbete. Det är områden där har tydligt uttalade intressen, inriktningar och prioriteringar för biståndet. Vi vill se mer av det och delar inte den övergripande bilden av att kärnbistånd skulle vara viktigare än att i detalj kunna styra svenska insatser. Vi ser tyvärr en risk för att , om vi inte styr mot våra intressen och prioriteringar, i stället genom vårt kärnstöd kan bidra till att legitimera regimer i länder där vi nu tydligt ser att utvecklingen för demokrati och mänskliga rättigheter går bakåt. Inte sällan är detta medelinkomstländer. Då motverkas snarare vårt fokus och våra prioriteringar liksom våra intressen. Det vi gör med ena handen motverkas av det vi gör med den andra. Det är inte effektivt bistånd och vi behöver därför styra om så att mer av det multilaterala kärnstödet går till det bilaterala biståndet. Resultatuppföljning av engagemang i Unrwa, punkt 5 (M, SD, KD, L) av (KD), (L), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3514 av m.fl. (M) yrkande 4. Den resultatskrivelse som regeringen nu lämnat till redogör för utvecklingen i ett antal multilaterala organisationer och redovisar även där de svenska bidragen. Givet omfattningen av det svenska finansiella stödet är det ytterst betydelsefullt med en god redogörelse för resultaten och för hur stödet gör konkret skillnad för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det är även av stor vikt att ha en välfungerande uppföljning liksom mekanismer för att hantera missförhållanden, såsom korruptionsmisstankar eller att biståndsmedel används på ett sätt som motverkar deras syfte. Trots den mediala granskningen och efterföljande debatt kring Unrwa presenteras inte det svenska engagemanget för organisationen eller dess verksamhet och resultat i skrivelsen. Det borde vara av särskild vikt för regeringen att redovisa resultatet av engagemang i Unrwa. Vi önskar således att regeringen återkommer till med en redovisning av resultatet av engagemang i Unrwa. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:91 Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer. 2019/20:3513 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt multilateralt bistånd och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3514 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att multilaterala bistånd bör koncentreras till ett lägre antal organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka den andel av biståndet som går till humanitära insatser och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enbart bör ge kärnstöd till organisationer där man har god kontroll och uppföljning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av resultatet av engagemang i för Palestinaflyktingar (Unrwa) och tillkännager detta för regeringen. [1]Inklusive bistånd genom EU:s institutioner och fonder. [2] Avser bidrag på .