bet · H801CU2 · 2020-11-09 00:00:00 — om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter har granskat konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter. övergripande slutsats är att regeringen inte har gjort tillräckligt för att säkerställa att köparnas intressen tillvaratas vid köp av nyproducerade bostadsrätter, och i rapporten lämnar ett antal rekommendationer till regeringen. I skrivelsen behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som redovisar i sin rapport. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser och rekommendationer. Utskottet konstaterar att konsumentskyddet för den som köper en nyproducerad bostadsrätt behöver förstärkas på flera sätt. Utskottet föreslår därför två tillkännagivanden till regeringen med anledning av yrkanden i följdmotioner. Till att börja med föreslår utskottet att ska uppmana regeringen att återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet vid försenade bostadsrättsentreprenader. Vidare föreslår utskottet att ska uppmana regeringen att återkomma med förslag som dels säkerställer att konsumenter får tillräcklig och anpassad information om riskerna inför ett köp, dels förtydligar fastighetsmäklarnas och bostadsutvecklarnas roller och informationsansvar vid förmedling av nyproduktion. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns tre reservationer (C, V, KD) och ett särskilt yttrande (C). Skrivelse 2019/20:171 om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter. 14 yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter 1.Konsumentskyddet i övrigt vid köp av nyproducerade bostadsrätter, punkt 3 (C) 2.Konsumentskyddet i övrigt vid köp av nyproducerade bostadsrätter, punkt 3 (V) 3.Konsumentskyddet i övrigt vid köp av nyproducerade bostadsrätter, punkt 3 (KD) Balans mellan konsumentintresset och incitamenten för byggande (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av lagstiftning för att stärka konsumentskyddet vid förseningar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:275 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:309 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:345 av m.fl. (M) yrkande 3 och lägger skrivelse 2019/20:171 i denna del till handlingarna. Information till konsumenter och förtydligat ansvar för fastighetsmäklare m.fl. ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av att förbättra informationen till konsumenterna och förtydliga vissa aktörers ansvar vid försäljning av nyproducerade bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:30 av Momodou m.fl. (V) i denna del, 2020/21:275 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:345 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2019/20:171 i denna del till handlingarna. Konsumentskyddet i övrigt vid köp av nyproducerade bostadsrätter 2020/21:30 av Momodou m.fl. (V) i denna del, 2020/21:275 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2020/21:309 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 6 samt 2020/21:3061 av (MP) och lägger skrivelse 2019/20:171 i denna del till handlingarna. Reservation 1 (C) Reservation 2 (V) Reservation 3 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (M), (S) och (M). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:171 om konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i sin rapport vid köp av nyproducerade bostadsrätter (RiR 2020:3). Regeringen redovisar även åtgärder som har anknytning till iakttagelser och rekommendationer. överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . Fyra motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet behandlar utskottet också en motion som väckts under allmänna motionstiden /21. Motionsförslagen finns i bilagan. Konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag som dels stärker konsumentskyddet vid förseningar av nyproducerade bostadsrätter, dels förbättrar informationen till konsumenterna och förtydligar ansvaret för fastighetsmäklare m.fl., och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om konsumentskyddet i övrigt vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Därtill lägger skrivelse 2020/21:171 till handlingarna. Jämför reservation 1 (C), 2 (V) och 3 (KD). I rapporten redovisar sin granskning av konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter. övergripande slutsats är att regeringen inte har gjort tillräckligt för att säkerställa att köparnas intressen tillvaratas vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Granskningen visar enligt att skyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter har grundläggande brister jämfört med skyddet på andra konsumentmarknader. Köparen får enligt dessutom inte tillräcklig information om risker och inte heller det konsumentskydd som t.ex. konsumentinriktad tillsyn ger på andra marknader. Grunden till köparens svaga ställning är enligt att köparens avtalsmotpart är bostadsrättsföreningen och inte den bostadsutvecklare som driver byggprojektet. Därmed gäller bostadsrättslagstiftningens princip att den enskilda medlemmens intresse måste vägas mot föreningens intresse (dvs. samtliga medlemmars intressen). lyfter vidare fram att principen om föreningsintresset innebär att byggstyrelsen har rätt att fatta beslut om ändringar av bostadens utformning och bostadsrättsföreningens ekonomi. Köparna, som är de framtida medlemmarna, har enligt inga möjligheter att påverka besluten och begränsade möjligheter att kräva rättelse. bedömer också att föreningsbildningsprocessens komplexitet förstärker köparens kunskapsunderläge. Såväl för köparen som för en del mäklare är det enligt t.ex. svårt att förstå vad förhandsavtalen och upplåtelseavtalen innebär. Det är vidare byggstyrelsen som anlitar de mäklare, intygsgivare och besiktningsmän som har olika informations- och kontrolluppdrag under byggprocessen. Detta förstärker enligt byggstyrelsens ställning i förhållande till köparen. Under processen tar köparen privatekonomiska risker som enligt inte omfattas av ett skydd som motsvarar det som finns mot liknande risker på exempelvis de finansiella marknaderna. Det saknas enligt också en gemensam syn på vad som utgör en hållbar föreningsekonomi, vilket skapar ett utrymme för variation. Vissa köpare löper därför en högre risk än andra för att råka ut för stora avgiftshöjningar som kan minska värdet på bostadsrätterna betydligt. Närmare om information till köparna om risker Enligt får köpare av nyproducerade bostadsrätter inte tillräcklig och anpassad information om väsentliga risker och andra förutsättningar inför sitt köp. genomgång av säljmaterial inför köp visar att det är inriktat på livsstil och sällan ger information om risker förknippade med förhandsavtalet eller föreningens ekonomi. pekar på att de bestämmelser i bostadsrättslagen som innefattar krav på information berör kostnadskalkylen och den ekonomiska planen. När förhandsavtal tecknas finns det dock inga krav på att ge konsumentanpassad information om olika risker, t.ex. risken för prisnedgång. bedömer att föreningsbildningsprocessens komplexitet förstärker köparens kunskapsunderläge. Såväl för köparen som för en del mäklare är det enligt t.ex. svårt att förstå vad förhandsavtalen och upplåtelseavtalen innebär. Det är vidare byggstyrelsen som anlitar de mäklare, intygsgivare och besiktningsmän som har olika informations- och kontrolluppdrag under byggprocessen. Detta förstärker enligt byggstyrelsens ställning i förhållande till köparen. pekar vidare på att fastighetsmäklarlagen (2011:666) inte är anpassad till förmedling av nyproduktion. Mäklarna är enligt lagen skyldiga att kontrollera ett antal förutsättningar som i de flesta fall inte är relevanta vid köp av nyproduktion. Det som kan vara relevant, som uppgift om entreprenör, förutsättningar för entreprenadkontrakt, bygglov och information om olika typer av risker, saknas. Enligt kan informationsåtgärder inte lösa alla de brister i konsumentskyddet som har framkommit i granskningen. Utförlig och konsumentanpassad information kan inte väga upp de risker som är förknippade med t.ex. förhandsavtal som tecknas långt före inflyttning och med möjlighet för byggstyrelsen att göra förändringar i bostädernas utformning och i bostadsrättsföreningens ekonomi. Tydlig information kan dock göra köpare medvetna om betydelsefulla risker innan de tecknar ett förhandsavtal. Sådan information har konsumenter ofta tillgång till på de finansiella marknaderna, där säljaren t.ex. måste säkerställa att köparen har förstått vilka risker den tar. Närmare om tidpunkt för leverans och köparens möjlighet att rikta krav mot näringsidkaren kommer i sin granskning fram till att bostadsrättslagens bestämmelser om tidpunkt för leverans är otydliga och att bestämmelserna om påföljder vid bl.a. förseningar är svåra att tillämpa. På båda dessa områden saknar bostadsrättslagen bestämmelser som motsvarar konsumentskyddslagstiftningens bestämmelser i t.ex. konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen. I konsumentskyddslagstiftningen, t.ex. konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen, finns det bestämmelser som anger att varan eller tjänsten ska levereras enligt avtal eller inom skälig tid. I bostadsrättslagstiftningen finns ingen direkt motsvarighet till konsumentskyddslagstiftningens bestämmelser om tidpunkt för leverans. Bostadsrättslagen kräver endast att en beräknad tidpunkt för upplåtelsen, dvs. den dag då köparen får nyttjanderätt till lägenheten och blir medlem i bostadsrättsföreningen, ska anges i förhandsavtalet. Tidpunkten för upplåtelsen ligger dock vanligtvis och ibland upp till före själva tillträdet (inflyttningen), som enligt måste anses vara den egentliga tidpunkten för leverans. Denna tidpunkt behöver dock inte framgå av vare sig förhandsavtalet eller upplåtelseavtalet vid köp av en nyproducerad bostadsrätt. Enligt bostadsrättslagen har en köpare möjlighet att säga upp ett förhandsavtal om upplåtelsen genom försummelse av bostadsrättsföreningen inte sker inom skälig tid som beräknats i förhandsavtalet. När ett förhandsavtal sägs upp har köparen rätt att få tillbaka inbetalat förskott och få ersättning för eventuell skada. Dessa åtgärder kan dock inte riktas mot näringsidkaren (bostadsutvecklaren) eftersom denne inte är köparens motpart i förhandsavtalet. Det är bostadsrättsföreningen som är motpart. Om ett förhandsavtal hävs är det alltså bostadsrättsföreningen och dess medlemmar som får bära de eventuella ekonomiska konsekvenserna av uppsägningen. I bostadsrättslagstiftningen saknas motsvarighet till bestämmelsen om s.k. direktkrav i konsumentskyddslagstiftningen (dvs. att köparen under vissa förhållanden kan rikta sina krav mot tidigare säljled, t.ex. mot en tillverkare eller grossist). rekommenderar regeringen att se över bestämmelserna i bostadsrättslagen och andra relevanta föreskrifter för att säkerställa att köpare av nyproducerade bostadsrätter omfattas av ett ändamålsenligt konsumentskydd, i linje med andra konsumentmarknader. Skyddet bör innebära att näringsidkaren har ett ansvar för leverans av varan till köparen. Denna översyn bör vidare beakta – behovet av att förtydliga fastighetsmäklarens roll och informationsansvar vid förmedling av nyproduktion – behovet av att begränsa köparnas privatekonomiska risk efter tecknandet av förhandsavtal, t.ex. vid prisnedgångar – behovet av bestämmelser som definierar vad som utgör en hållbar ekonomi i en byggmästarbildad bostadsrättsförening – behovet av att införa bestämmelser för att köparen inför köp av nyproducerade bostadsrätter ska få information om risker. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning och konstaterar att den avser förhållanden som även regeringen har uppmärksammat och som är av stor betydelse för såväl blivande bostadsrättshavare som bostadsrättsföreningar, byggföretag och samhället i stort. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser om konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Regeringen framhåller bl.a. att det finns flera regler som skyddar konsumenten när ett förhandsavtal ingås. Exempel på sådana regler är att föreningen måste ha upprättat en kostnadskalkyl innan ett förhandsavtal ingås, att beräknad tidpunkt för upplåtelse ska anges i förhandsavtalet, att föreningen ska ställa säkerhet för lämnade förskott samt att förhandstecknaren under vissa förutsättningar har möjlighet att säga upp avtalet. Uppsägning får bl.a. ske om upplåtelsen genom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten för upplåtelsen och om de avgifter som ska betalas för bostadsrätten är väsentligt högre än det som har angetts i förhandsavtalet. Det är dessutom möjligt att häva avtalet med stöd av lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Som framhåller finns det enligt regeringen skäl att ifrågasätta om konsumentskyddet är tillräckligt starkt i vissa delar. Det är bl.a. tydligt att en köpare som har tecknat förhandsavtal men ännu inte antagits som medlem har begränsad insyn i och svagt inflytande över föreningens verksamhet. är han eller hon bunden till köpet av bostadsrätten. Köparen har inte heller någon egen avtalsrelation med den bostadsutvecklare som driver byggprojektet. Tiden mellan förhandsavtal och medlemskap i föreningen kan ibland uppgå till . Under den tiden kan förändringar ske som har stor betydelse för köparen, t.ex. när det gäller tidsplanen, byggprojektets utformning eller föreningens ekonomi. Även köparens praktiska och ekonomiska förutsättningar att genomföra köpet kan förändras , liksom bostadsrättens marknadsvärde. Köparens möjlighet att säga upp ett förhandsavtal är, som pekar på, sämre än vad som gäller på andra konsumentmarknader. Regeringens åtgärder som har anknytning till iakttagelser och rekommendationer Regeringen anför att den har tagit frågan om konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden på stort allvar och därför 2015 tillsatte en utredning för att genomföra en översyn av det rättsliga skyddet för aktörerna på denna marknad. Utredningen lämnade 2017 betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31). Betänkandet innehåller åtskilliga förslag till förbättringar av konsumentskyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter. Flera av förslagen anknyter till de problem som har funnit i sin granskning. Bland annat föreslås att bostadsrättsföreningen ska vara skyldig att informera förhandstecknaren vid väsentliga förändringar av förhandsavtalet och att det ska införas en uttrycklig rätt för förhandstecknaren att säga upp avtalet om förutsättningarna väsentligen avviker från vad som har avtalats. Betänkandet innehåller också flera förslag i fråga om bestämmelserna om kostnadskalkyl, ekonomisk plan och intygsgivning. Regeringen framhåller att betänkandet innehåller flera förslag som kan bidra till stärkt konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrättslägenheter. saknas det enligt regeringen förslag som tar itu med flera av de brister som pekar på i sin rapport. Ett exempel är att det i fråga om förhandsavtal saknas förslag om förseningar och fel. I dessa delar behövs det enligt regeringens mening ett kompletterande beredningsunderlag innan lagstiftningsåtgärder kan vidtas. Betänkandets förslag har dessutom kritiserats av viktiga remissinstanser, bl.a. förslagen om ändrade redovisningsregler. Även i den delen anser regeringen att beredningsunderlaget behöver kompletteras. Regeringen anför att arbetet med en översyn av bostadsrättslagen pågår i . Betänkandet innehåller förslag som regeringen avser att arbeta vidare med. Regeringen återkommer till när det arbetet är slutfört. Förslagen innefattar dock inte åtgärder mot de större brister som har identifierat. Parallellt pågår arbete med att ta fram ytterligare beredningsunderlag i dessa delar. I pågår också ett arbete som är inriktat på att ta fram förslag om ett bostadsrättsregister. Detta har betydelse för såväl blivande bostadsrättshavare som bostadsrättsmarknaden i stort. Regeringen hänvisar även till det arbete som resulterat i proposition 2019/20:194 Ett ändamålsenligt minoritetsskydd i aktiebolag och ekonomiska föreningar. Med detta anser regeringen att är slutbehandlad. föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. följde utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande i betänkande 2019/20:CU9: Bostadsrätten är en viktig upplåtelseform som behövs för att kunna skapa fler bostäder på den svenska bostadsmarknaden. Det måste därför vara tryggt att bo och investera i bostadsrättslägenheter, särskilt med beaktande av att köpet av en bostadsrätt ofta har väldigt stor ekonomisk betydelse för en privatperson. Det finns flera exempel från senare tid på hur oseriösa aktörer på olika sätt har misskött bostadsrättsföreningar. När kontrollen av bostadsrättsföreningar hamnar hos oseriösa aktörer kan följderna för de enskilda bostadsrättsinnehavarna bli förödande och stora ekonomiska värden gå förlorade. Detta har aktualiserat ett behov av att vidta åtgärder för att stärka skyddet för bostadsrättsinnehavare. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden har lämnat förslag som berör flera olika delar av konsumentskyddet. Utskottet anser att utredningens förslag är angelägna och anser att regeringen bör prioritera den fortsatta beredningen av förslagen, så att lagändringar kan träda i kraft . Som statsrådet anfört i interpellationen som redovisats ovan är det dock viktigt att frågan om ett stärkt konsumentskydd behandlas i ett bredare perspektiv. För att säkerställa ett ändamålsenligt regelverk som tryggar bostadsrättsinnehavarnas skydd gentemot föreningen anser utskottet att regeringen bör överväga om utredningen ska kompletteras med andra förslag. I kommittémotion 2020/21:30 av Momodou m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör genomföra en översyn av bestämmelserna i bostadsrättslagen och andra relevanta föreskrifter i enlighet med rekommendationer samt återkomma med lagförslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2020/21:275 tillkännagivanden om att fastighetsmäklarnas och bostadsutvecklarnas roll vid försäljning ska förtydligas (yrkande 1), att förbättra och anpassa informationen till konsumenten vid köp av bostadsrätt (yrkande 2), att stärka insynen och inflytandet i föreningen för den konsument som skrivit på ett förhandskontrakt (yrkande 3), och att regeringen bör återkomma med förslag som kan underlätta för konsumenten att häva förhandskontrakt om färdigställandet av bostaden försenas orimligt länge i förhållande till vad som avtalats (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:309 av m.fl. (C) begärs tillkännagivanden om att regeringen bör vida åtgärder i enlighet med förslagen i SOU 2017:31 Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden för att stärka konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter (yrkande 1) och att det måste beaktas att det ska råda en god balans mellan konsumentintresset och bostadsutvecklarens incitament att fortsätta producera högkvalitativa bostadsrätter till en överkomlig kostnad (yrkande 2). Motionärerna föreslår även tillkännagivanden om att det ska ställas ökade krav på dokumentation vid överlåtelsen från byggstyrelsen till bostadsrättsföreningen (yrkande 3), att regeringen bör utreda införandet av ett digitalt bostadsrättsregister (yrkande 4), att det bör införas en tidsbegränsning av förhandsavtals giltighet och krav på detaljerad information i förhandsavtal (yrkande 5), och att möjliggöra för konsumenter att teckna en försäkring kopplad till förskottsinbetalningen i samband med att ett förhandsavtal ingås (yrkande 6). m.fl. (M) begär i kommittémotion 2020/21:345 tillkännagivanden om att bostadsrättsutvecklarnas och fastighetsmäklarnas ansvar vid försäljning eller förmedling av nyproducerade bostadsrätter behöver förtydligas (yrkande 1), att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på hur konsumenträtten kan stärkas genom att garantera att konsumenterna får och kan tillgodogöra sig den information som krävs för att för att kunna göra ett välavvägt beslut vid köp av nyproducerade bostadsrätter (yrkande 2), och att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på hur lagstiftningen kan förtydligas och stärkas vad gäller konsumenters rätt att häva köpet om färdigställandet av bostaden tar uppenbart oskälig tid (yrkande 3). (MP) begär i motion 2020/21:3061 ett tillkännagivande om ett stärkt och ändamålsenligt konsumentskydd för köpare av nyproducerade bostadsrätter. Den som köper en nyproducerad bostadsrätt har i praktiken en avtalsrelation med en näringsidkare. Utskottet delar därför bedömning att dessa köpare bör omfattas av konsumentskydd. Som utskottet tidigare framhållit är bostadsrätten en viktig upplåtelseform för att kunna skapa fler bostäder på den svenska bostadsmarknaden, och det är därför viktigt att det finns ett väl fungerande konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Av framgår emellertid att skyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter har grundläggande brister jämfört med skyddet på andra konsumentmarknader, och övergripande slutsats är att regeringen inte har gjort ändamålsenliga insatser för att tillvarata köparnas intressen vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Utskottet, som i huvudsak instämmer i iakttagelser och rekommendationer, konstaterar inledningsvis att konsumentskyddet för den som köper en nyproducerad bostadsrätt behöver förstärkas på flera olika sätt. Som konstaterar i sin granskning är bostadsrättslagens bestämmelser om tidpunkt för leverans otydliga, bl.a. eftersom lagen inte kräver att datum för själva tillträdet (inflyttningen) – dvs. den egentliga leveranstidpunkten – ska anges i vare sig förhandsavtalet eller upplåtelseavtalet. Bostadsrättslagen saknar vidare motsvarighet till de bestämmelser om tidpunkten för leverans och rätten för en köpare att häva köpet och/eller begära ersättning från säljaren vid försenad leverans som finns i konsumentskyddslagstiftningen. Den konsument som köper en nyproducerad bostadsrätt saknar alltså det skydd som finns på andra konsumentmarknader när det gäller försenade leveranser. Förseningar i ett byggprojekt kan drabba en konsument mycket hårt. Det är enligt utskottet tydligt att lagstiftningen behöver ses över för att öka konsumentskyddet vid förseningar i bostadsrättsentreprenader. Konsumentens rätt att häva ett köp, om färdigställandet av bostaden försenas och tillträdet blir väsentligt försenat i förhållande till vad som utlovats i förhandsavtalet, måste förtydligas och förstärkas. Regeringen bör återkomma till med lagförslag som tillgodoser detta. Det som utskottet nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Detta innebär bifall till kommittémotionerna 2020/21:275 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2020/21:309 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:345 av m.fl. (M) yrkande 3. Utskottet föreslår också att lägger regeringens skrivelse till handlingarna i denna del. Information till konsumenterna om risker och förtydligat ansvar för fastighetsmäklare m.fl. har ställt sig bakom förstärkningar av konsumentskyddet, bl.a. på områden där konsumenterna kan vara utsatta för privatekonomiska risker. [1] Konsumentens kunskapsmässiga underläge gentemot näringsidkaren har då framhållits som motiv till att stärka kraven på den information som näringsidkare ska ge konsumenterna inför deras köpbeslut. Att köpa den egna bostaden kan vara en av de viktigaste affärerna i en persons liv.