bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — 1:23 : Anslaget ökas med för att bl.a. stärka forskningen kopplat till de areella näringarna, bl.a. forskning om produktionshöjande åtgärder i skog och utveckling av skogsbaserad bioekonomi. Ökningen ska även användas till att utbilda fler lantbruksveterinärer. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning: Anslaget ökas med för att stärka forskningen kopplat till de areella näringarna. Ökningen ska bl.a. finansiera forskning om produktionshöjande åtgärder i skog och utveckling av skogsbaserad bioekonomi. Medel tillskjuts för forskning om ökad skogsproduktion och utveckling av nya virkesbaserade produkter. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2020/21:729 av m.fl. (SD) yrkande 37. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter: Anslaget ökas med . Motionärerna föreslår ytterligare nedsättning av slakteriavgifter med anledning av nya regler och för att säkerställa att småskaliga slakterier ska kunna fortsätta sin verksamhet. Nytt anslag – 99:1 Djurvälfärdsersättning: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Anslaget ska användas till ett årligt stöd på per mjölkko. Syftet är att kompensera för det högre kostnadsläge som råder i på grund av beteskravet. Detta förslag finns även i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 25. Nytt anslag – 99:2 Växtförädling: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Anslaget ska förstärka det nordiska samarbetet kring växtförädlingsprogram inom Public Private Partnership for Pre-breeding för att skapa möjligheter för framtida användning av genomredigering inom nordisk växtodling. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 42. Nytt anslag – 99:3 Åkermarksinventering: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Anslaget ska användas till att övervaka viktiga miljö- och odlingsparametrar i den intensivt brukade jordbruksmarken. Enligt motionärerna kan övervakning av den intensivt brukade jordbruksmarken ge tidig information om avgörande miljö- och odlingsparametrar, vilket ger ett gott underlag för åtgärder på både lång och kort sikt och till jordbrukspolitiken. Förslag om en åkermarksinventering finns även i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 13. Nytt anslag – 99:4 Sekretariat för synkronisering av forskning och behov: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Medlen ska användas till ett sekretariat som ska fungera som en länk mellan forskning och tillämpning inom jordbruket. Sekretariatet ska löpande tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Det ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället. Samma förslag finns i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 44. Nytt anslag – 99:5 Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Motionärerna anför att ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet ska säkerställas i de krav som ställs på jordbruk. Miljöprövningsdelegationen ska ha djupare kännedom om jordbrukets förutsättningar och därmed garantera rimliga avvägningar, proportionerliga beslut och lika behandling. Förslaget finns även i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 52. Nytt anslag – 99:6 Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Anslaget ska användas till ett pilotprojekt för subventionerad avbytartjänst för djurhållare i och . Projektet ska bidra till en mer socialt hållbar arbetssituation och större attraktivitet för näringen. Förslaget finns även i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 30. Nytt anslag – 99:7 Projekt grogrund: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Medlen ska användas för att säkerställa en tillräcklig budget för SLU Grogrunds växtförädlingsprojekt för svenska förhållanden. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 43. Nytt anslag – 99:8 Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Anslaget ska användas för att övervaka spridningen och effekterna av organismer som har använts som biologiska bekämpningsmedel. I partimotion 2020/21:3196 av m.fl. lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 23 än regeringens. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med 1 och att fyra anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 : Anslaget ökas med i syfte att återuppta den nationella nyckelbiotopsinventeringen för att stärka kunskapen om de kvarvarande skyddsvärda skogarna. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 9. 1:2 Insatser för skogsbruket: Anslaget ökas med för att täcka utgifter för fler naturvårdsavtal och biotopskydd. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur: Anslaget ökas med . Anslaget tillförs medel för ett investeringsstöd för klimatanpassade åtgärder i jordbruket i syfte att stärka jordbrukets vattenhantering i ett förändrat klimat och som bidrar till att stärka självförsörjningsgraden av livsmedel. Vidare tillförs anslaget medel för att främja produktion och förädling av växtbaserade livsmedel inom ramen för landsbygdsprogrammet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel har stor betydelse för klimatomställningen, och stärkta nationella produktionsvillkor kan möta en växande efterfrågan samt bidra till stärkt självförsörjning av dessa livsmedel. Anslaget tillförs även medel för en ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt för att stärka den nationella produktionen av ekologisk mat och främja ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. Medel tillförs även för ett ökat produktionsstöd till ekologisk odling. Vidare tillförs anslaget medel för att öka miljöersättningarna för betesmarker med särskilda värden för den biologiska mångfalden. Medel tillförs även för ett stöd till jordbruket för att använda stallgödsel mer effektivt i växtodlingen och därmed minska behovet av att importera konstgödsel. Detta är en kompensatorisk åtgärd för den konstgödselskatt motionärerna föreslår inom ett annat utgiftsområde. Stödet ska kunna ges för att stimulera animalieproduktion men även för investeringar i lantbruket för att förbättra lagring, hantering och transport av stallgödsel samt för kompetensutveckling för rådgivare och lantbrukare om hantering av växtnäringsämnen. Slutligen tillförs anslaget medel för ett investeringsstöd till lokala och mobila slakterier. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier minskas behovet av längre djurtransporter, och förutsättningarna för lokal produktion och förbättrad nationell självförsörjning på livsmedel stärks. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket: Anslaget minskas med då motionärerna i stället föreslår ett nytt anslag för ett större och generellt produktionsstöd för biogas i enlighet med betänkande . Nytt anslag – 99:9 Inför produktionsstöd för biogas: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Motionärerna föreslår att förslag om produktionspremier för biogas införs. Ett stödpaket för biogasproduktion med en gödselgaspremie på /kilowattimme, en uppgraderingspremie på /kilowattimme och en förvätskningspremie på /kilowattimme ska inrättas och administreras av . I kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. anför att jordbruket är grunden för en nations överlevnad. Alla är beroende av jordbrukets produkter för att kunna överleva. Värdet av ekosystemtjänster ska integreras i de samhällsekonomiska beräkningar som ligger till grund för bl.a. politiska åtgärder och ekonomiska styrmedel. Ersättningar till jordbruket ska i ökad utsträckning baseras på de samhällstjänster som jordbruket bistår med, särskilt bevarandet av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 23 än regeringens (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att åtta anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 : Anslaget minskas med . Anslaget tillförs medel för att bekämpa skogsskador från vilt, insekter och väder som en besparing på förvaltningsanslag föreslås. Motionärerna avvisar även regeringens satsningar på laserskanning av skogs- och miljödata, hyggesfritt skogsbruk och gröna naturnära jobb, vilket innebär att anslaget minskas. 1:2 Insatser för skogsbruket: Anslaget minskas med . Motionärerna avvisar regeringens satsning på gröna naturnära jobb. 1:7 Ersättningar för viltskador m.m.: Anslaget ökas med . anser att reglerna för ersättning till djurägare som fått djur dödade av rovdjur behöver ses över. Anslagsökningen ska finansiera detta. Förslaget finns även i kommittémotion 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 10. 1:8 : Anslaget ökas med . Motionärerna anför att startstödet för unga bör öka. Anslaget ökas även med anledning av att föreslås överta delar av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet. Detta förslag framställs även i ett särskilt yrkande (yrkande 34.2) och i kommittémotionerna 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 6.2 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 8.2. 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor: Anslaget ökas med . Anslaget ökas för att motverka regeringens besparingar på livsmedelsprogrammet. Anslaget tillförs även medel för att stärka arbetet med upphandling och ursprungsmärkning. Liknande förslag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 21). 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur: Anslaget ökas med . Skälet är en satsning på strukturkalkning av , vilket enligt motionärerna är den mest kostnadseffektiva metoden för att minska övergödningen. 1:22 Främjande av rennäringen m.m.: Anslaget minskas med . Motionärerna anför att de avvisar den utökning av anslaget som introducerades i budgetpropositionen . 1:23 : Anslaget minskas med . Motionärerna föreslår en besparing och avvisar den utökning av anslaget som regeringen föreslog i budgetpropositionen . Nytt anslag – 99:10 Insatser mot överetablerade viltstammar: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Motionärerna anför att de stora vildsvinsstammarna skapar problem och att vildsvinspopulationen måste begränsas genom jakt. Jakten begränsas enligt motionärerna av att det är svårt att sälja köttet. Motionärerna föreslår ett antal åtgärder för att bekämpa vildsvinsstammarna. De föreslagna åtgärderna ska finansieras av det nya anslaget. Motionärerna föreslår att staten ska bekosta eventuella cesiumtest för radioaktivitet. Detta förslag framförs även i kommittémotion 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 23. Motionärerna föreslår även att det ska införas ett stöd för utbildning av jägare och jakthundar. Detta förslag framförs även i kommittémotion 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkande 25. Motionärerna föreslår vidare i två särskilda yrkanden (yrkandena 87 och 88) att det ska införas ett statligt stöd för att stängsla in hagar till skydd mot klövvilt i de län där vildsvinstrycket är särskilt hårt och att ett statligt stöd för inköp av vildsvinsfällor bör inrättas. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 2020/21:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 23. Utskottet påminner om att de ramar för budgetens utgiftsområden som har beslutat är styrande för den fortsatta behandlingen av anslagen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Inledningsvis vill utskottet framhålla det mycket särskilda sammanhang i vilket årets budgetproposition har lagts fram. Spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har drabbat och världen mycket hårt, och det kommer att påverka samhället . Utskottet välkomnar därför det regeringen föreslår om ett kraftfullt grönt återstartspaket för ekonomin. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en anslagsfördelning för utgiftsområde 23 som innebär satsningar på de gröna näringarna som syftar till att skapa fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, såväl i landsbygd som i städer, och bidra till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft samt utvecklingen av en växande bioekonomi. Liksom föregående år bygger budgetförslaget på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utskottet delar regeringens vision om levande och livskraftiga landsbygder med konkurrenskraftiga gröna näringar, jobb och företag som värdefull miljö skyddas. Politiken ska bidra till en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utskottet instämmer även i behovet av en grön omstart som kan bidra till jobb och omställning. Budgetpropositionen ger förutsättningar för investeringar i grön omställning som är grundläggande för återhämtningen efter krisen. Utskottet stöder den inriktning för politiken inom utgiftsområdet Areella näringar, landsbygd och livsmedel som regeringen redovisar i budgetpropositionen. De areella näringarna har en viktig roll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås. Utskottet anser i likhet med regeringen att livsmedelsstrategin skapar stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. Det är viktigt att främja ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på en ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt. Samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel spelar en central roll i främjandet av produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. En ökad livsmedelsproduktion leder även till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap. självförsörjningsgrad har betydelse för den svenska försörjningsförmågan såväl i kris som under höjd beredskap och i krig. Utskottet delar därför regeringens syn att en tryggad livsmedels- och dricksvattenförsörjning är viktiga delar i ett motståndskraftigt civilt försvar och välkomnar den satsning regeringen gör när det gäller livsmedel och vatten inom ramen för civilt försvar. Att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden är en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det är viktigt att utformningen och tillämpningen av regler och villkor är effektiv och enkel samt stöder livsmedelsstrategins mål. Utskottet anser att arbetet med att förenkla för företagen även i fortsättningen bör ges hög prioritet och välkomnar därför regeringens satsning på ytterligare förenklingsinsatser inom området, såsom livsmedelskontroll och tillståndsprövning för verksamheter. Utskottet noterar särskilt uppdrag att utreda och genomföra ett nytt avgiftssystem för slakterikontrollen och att det nya systemet bl.a. ska bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta för småskalig slakt och ge incitament för en effektiv slakt och kontroll. Utskottet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet noterar att det fortfarande pågår förhandlingar om det nya regelverket och avvaktar med stort intresse hur den nya strategiska planen ska utformas. Det är viktigt med en hög ambition när det gäller utformningen av olika ersättningar i relation till miljö, klimat och djurvälfärd. Utskottet välkomnar regeringens satsning på ett kraftfullt landsbygdsprogram –2022 och att ytterligare resurser tillförs berörda myndigheter för att förstärka hanteringen av EU-stöd. I sammanhanget vill utskottet framföra att det är angeläget att berörda myndigheter kommer till rätta med utbetalningarna av olika EU-stöd. Utskottet välkomnar även regeringens satsning på stöd till produktion av biogas för att öka produktionen av biodrivmedel och stärka producenternas konkurrenskraft. Biogas är en förnybar energikälla med hög miljöprestanda som enligt utskottet har en central roll i omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi i . Målet för det svenska havs- och fiskeriprogrammet ska vara att understödja genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken och dess långsiktiga mål om ett hållbart fiske och vattenbruk och relaterade miljömål. Utskottet noterar regeringens intentioner när det gäller fiskeripolitiken och vill betona vikten av goda och långsiktiga förutsättningar för fiskerinäringen. Utskottet välkomnar även regeringens intentioner att stärka den biologiska mångfalden genom att utveckla det hållbara fisket och noterar de åtgärder regeringen vidtar på området och vikten av dessa för fiskerinäringarnas möjlighet att återhämta sig efter den pågående pandemin. Utskottet anser att den förstärkning av vildsvinspaketet som regeringen föreslår är angelägen. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att minska de skador vildsvin orsakar, underlätta för vildsvinsjakt samt subventionera trikinanalyser och därmed sänka kostnaderna kopplade till vildsvinsjakt. Satsningen skapar incitament för jägare att skjuta fler vildsvin och bidrar till att mer vildsvinskött når konsumenterna. Regeringens förslag bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Utskottet välkomnar att regeringen ska arbeta för en fortsatt god djurvälfärd i . Enligt utskottet ska ha en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion med ett fortsatt högt djurskydd. En likvärdig och effektiv djurskyddskontroll bidrar till en hög efterlevnad av djurskyddskrav. Vidare anser utskottet att ett stärkt djurskydd för försöksdjur är en viktig fråga, varför det är positivt att regeringen tillför ytterligare resurser till för 3R-frågor för att fortsätta främjandet av alternativa metoder till djurförsök och verka för en ökad välfärd hos försöksdjur. Utskottet vill betona betydelsen av forskning och innovation för en hållbar och konkurrenskraftig samhällsomställning. Utskottet noterar det regeringen anför om vikten av det nationella kunskapssystemet inom livsmedelssektorn för att möta utmaningarna inom bl.a. klimat och säkra tillgången till livsmedel. Även utskottet ser behovet av att stärka det innovationsfrämjande arbetet inom livsmedelssektorn och ser fram emot att ta del av regeringens förslag i den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. En inhemsk växtförädling lägger grunden för framtidens jordbruk i . Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på växtförädling och att kompetenscentret Grogrund nu görs permanent. Tillgång till välanpassade och motståndskraftiga växtodlingssorter är en förutsättning för ett produktivt, miljövänligt och konkurrenskraftigt jordbruk i hela . Utskottet noterar även regeringens förslag om att forskningsinfrastrukturen inom SLU ska förstärkas och välkomnar regeringens satsning på snabbspårsutbildningar för bristyrken inom livsmedelskedjan. Utskottet delar regeringens syn att ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn och välkomnar därför att det nationella skogsprogrammet utvecklas för att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Detta är i enlighet med januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Naturnära jobb, förenkling för företagare i skogssektorn och forsknings- och innovationssatsningar på bioekonomi samt insatser för att motverka skogsskador är viktiga delar i det fortsatta arbetet med skogsprogrammet. Vidare konstaterar utskottet att klimatförändringar kan komma att innebära flera konsekvenser för skogsbruket, såsom ökade översvämningar, stormfällningar och risk för angrepp av skogsskadegörare. Det är viktigt med en beredskap för dessa händelser och att anpassningar görs för att förebygga skador för att skogen ska ge en stabil avkastning och bli en grundbult i utvecklingen av svensk bioekonomi. Utskottet välkomnar därför de satsningar som görs i budgetpropositionen på att förebygga, övervaka och bekämpa skogsskador och att ett nationellt skogsskadecentrum inrättas för bl.a. riskvärdering av skogsskadegörare m.m. Satsningarna bidrar till det nationella skogsprogrammets vision och är en del av januariavtalet. Utskottet noterar att regeringen fortsätter satsningen på naturnära jobb för personer som står långt från arbetsmarknaden. Mot bakgrund av coronapandemins utveckling anser utskottet att satsningen bör fortsätta och att det arbete som utför för att skapa arbetsuppgifter är angeläget. Utskottet vill även i sammanhanget lyfta fram regeringens intention att i enlighet med januariavtalet ge ansvarig myndighet i uppdrag att göra en jämförande studie när det gäller sättet att redovisa skyddad mark i internationella sammanhang. Det är viktigt att redovisar skyddsformerna på ett sätt som är jämförbart med hur de redovisas i andra länder. Utskottet delar regeringens uppfattning om behovet av att anpassa rennäringslagstiftningen och välkomnar den utredning som regeringen aviserar i propositionen. Utskottet noterar vidare regeringens intentioner om att införa en konsultationsordning. Som regeringen anför i propositionen är samexistens med rovdjuren en viktig fråga för rennäringen. Utskottet anser, liksom regeringen, att det är angeläget att arbetet för att begränsa rovdjursskador till den beslutade toleransnivån fortskrider och att rennäringen bör kompenseras. Utskottet välkomnar därför regeringens satsning på att förstärka finansieringen av främjandearbete. Sammanfattningsvis är det utskottets uppfattning att de anslagsnivåer och bemyndiganden som regeringen föreslår är väl avvägda och syftar till att genomföra en politik som bidrar till en hållbar utveckling i alla delar av landet med levande och livskraftiga landsbygder. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till anslagsfördelning och avstyrker motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområdet och de övriga motionsförslag som behandlas här. Utskottet tillstyrker även de ekonomiska bemyndiganden som regeringen begärt. Användning av det särskilda kontot under Samefonden Utskottets förslag i korthet godkänner förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas också för finansiering av utgifter enligt avtal som avser åretruntmarker. Regeringen föreslår att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas också för finansiering av utgifter enligt avtal som avser åretruntmarker. I enlighet med vad som angivits i budgetpropositionen , budgetpropositionen och budgetpropositionen får medel från Samefonden användas för att delfinansiera avtal för vinterbete och avtal för det s.k. Särvfjällsstängslet i västra . I och med att förutsättningarna för gränsöverskridande renbete upphörde minskade samebyn Ruvhten Sijtes areal av åretruntmarker. Staten har och finansierat arrendekostnader till privata markägare för utökade åretruntmarker för samebyn i västra . Avtalet förlängdes sedan till . Avtalspart var staten genom i . Finansieringen upphörde då det beslutades att samebyn skulle stå för arrendekostnaden. Under de rättsliga processer som pågick motsatte sig samebyn detta på grund av det osäkra rättsläget. Avtalet sades upp av markägarna på grund av uteblivna arrendeinbetalningar. har genomfört en analys av omständigheterna rörande den långvariga processen.