bet · H701NU11 · 2020-03-10 00:00:00 — behandlade utskottet senast motioner med koppling till äganderätt, egendomsskydd och ersättningar i samband med prospektering och gruvetableringar (bet. 2018/19:NU11). hänvisade utskottet bl.a. till regeringens utfästelser om att se över olika ersättningsformer enligt minerallagen och till det pågående arbetet med anledning av dessa utfästelser. Utskottet redovisar först sin syn på motionsyrkanden om äganderätt och ersättningar. Därefter tar utskottet ställning till ett motionsyrkande som gäller mineralersättningens förmånsrättsliga ställning i samband med en konkurs. Det råder bred politisk enighet om att gruv- och mineralnäringen är viktig för . Samhällsintresset av att kan brytas och tas till vara har bedömts vara ett så starkt allmänt intresse att grundlagens förutsättningar för ingrepp i markägarnas rätt är uppfyllda. Vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen är markägarna dock garanterade ersättning. Skador eller intrång som orsakas av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionshavaren och markägaren. Ägare av den mark som omfattas av en bearbetningskoncession får även en särskild ersättning baserad på värdet av den malm som bryts, s.k. mineralersättning. I flera av de motioner som behandlas i detta avsnitt ifrågasätts om den nu gällande ordningen verkligen kan anses tillgodose de äganderättsliga aspekterna på ett godtagbart sätt. Här vill utskottet inledningsvis hänvisa till att genom ett tillkännagivande har framfört att regeringen bör ta initiativ till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Därtill kan det även nämnas att det pågår en utredning om äganderättens ställning, inklusive frågor om ersättningar vid intrång, med fokus på skogsmark som kan resultera i överväganden och förslag som kan ha kopplingar till äganderättsliga spörsmål på det mineralpolitiska området. De mer allmänt hållna yrkandena om äganderättens ställning i samband med gruv- och mineralnäringsrelaterade intrång som finns i motionerna 2019/20:1437 (S), 2019/20:1813 (M), 2019/20:2531 (C) och 2019/20:2677 (M) avstyrks med hänvisning till att bör avvakta regeringens agerande med anledning av det ovan omnämnda tillkännagivandet, direktiven till den aviserade översynen av minerallagen, liksom även utfallet av den pågående utredningen om äganderättens ställning i samband med skogsmarksintrång. När det mer specifikt gäller mineralersättningens storlek och fördelning – som tas upp i motionerna 2019/20:366 (SD) och 2019/20:2852 (MP) – avstyrker utskottet yrkandena med hänvisning till den översyn av minerallagen som har aviserats av regeringen och till det underlag med koppling till dessa frågor som bl.a. har tagits fram av Tillväxtanalys. I sammanhanget vill utskottet också erinra om att statsrådet i ett frågesvar har framfört att det vid prövningen av ett projekt är viktigt att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Det sistnämnda kan i någon mån anses ligga i linje med vad som anförs i motion 2019/20:2568 (M) om att bör införa en återföringsmodell kallad Royalties for regions som tillämpas i delar av . Motionen kan med hänvisning till detta avslås av i den aktuella delen. Förslaget i motion 2019/20:2677 (M) om att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att den bör se över markägarens rättigheter som fordringsägare när det gäller dennes del av mineralersättningen i samband med en konkurs har behandlats av utskottet vid ett antal tillfällen . Utskottet har då redovisat vad som gäller för utdelning av medel från ett konkursbo till fordringsägarna. Utskottet anser inte att det har tillkommit några nya fakta eller andra förhållanden som motiverar att ska fatta ett annat beslut än den gjorde så sent som . Förslaget avstyrks därför även . Utvinning av olja, kol och naturgas Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att det redan pågår ett arbete med att införa ett förbud i mot utvinning av olja, kol och naturgas avslår motionsyrkanden med den inriktningen. Jämför reservation 8 (KD). I motion 2019/20:486 av och (båda C) anförs det att metoden att utvinna gas och olja ur skiffer genom hydraulisk spräckning (s.k. frackning) både försvårar arbetet med att ställa om till ett fossiloberoende samhälle och innebär påtagliga och oöversiktliga miljörisker. Motionärerna förordar ett riksdagsuttalande om att med hänvisning till försiktighetsprincipen bör införa ett totalförbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer. I kommittémotion 2019/20:2761 framför m.fl. (KD) yrkande 8 att utvinning av skiffergas innebär stora miljörisker, bidrar till klimatförändringen och cementerar fossila strukturer. Därför begärs ett tillkännagivande om att utvinning av skiffergas ska vara förbjudet i . Vidare anför motionärerna att flera Östersjöstater (dock inte ) utvinner eller prospekterar efter olja i . Motionärerna framhåller att en oljeolycka i skulle få allvarliga miljökonsekvenser och är ett potentiellt hot mot Sveriges kuster och havsmiljö. I yrkande 24 anför de att därför bör uppmanas att verka inom EU och för att åstadkomma ett förbud mot oljeutvinning i . Utskottet har behandlat frågor om utvinning av olika fossila energitillgångar i . Vid det senaste tillfället – (bet. 2018/19:NU11) – konstaterade utskottet bl.a. att regeringspartierna, tillsammans med andra riksdagspartier som utgör regeringsunderlag i vissa frågor, har uppgett att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som har gjorts när det gäller uran, och att regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Frågorna ska utredas, och ny lagstiftning uppges ska vara på plats . Även när det gäller ett förbud mot frackning hänvisade utskottet till detta lagstiftningsarbete. Prospektering efter eller utvinning av naturgas Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergsstaten för prospektering eller utvinning är flera av de verksamheter som är aktuella när det gäller naturgas även tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt 9 kap. . Skiffergas är naturgas som bildas och binds i berggrund som består av skiffer. Skiffer på stora djup är relativt tät, vilket har gjort det mycket svårt att producera gas ur den. Ny teknik har dock skapat förutsättningar för lönsamhet inom detta segment. För att öka tillströmningen av gas till borrhålen spräcker man skiffern med hjälp av högt vattentryck i borrhålet och skapar därigenom sprickor kring borrhålet där gasen kan strömma till. Denna metod kallas hydraulisk spräckning (frackning). I samband med spräckningen injekteras kvartssand som håller sprickorna öppna. Förutom sand och vatten tillförs kemiska tillsatser för att minska friktionen i sprickorna. De hål som borras för skiffergasutvinning är ofta mer eller mindre horisontella i den gasförande skiffern. I förekommer alunskiffer i delar av , , , , , fjällkedjan och södra . Lokalt kan alunskiffer-områdena innehålla utvinningsbara mängder gas. Lokalt i centrala och sydvästligaste förekommer alunskiffern på större djup, vilket innebär att det skulle kunna förekomma termiskt bildad skiffergas där. Av en rapport från SGU som publicerades framgår det att frackning endast kan tillämpas inom mycket begränsade områden i . De områden där det kan finnas termiskt bildad gas och där denna utvinningsmetod skulle kunna vara teoretiskt möjlig att använda finns alltså i delar av . Skiffergasutvinning bedöms dock vara olämplig på dessa platser, bl.a. på grund av läget i en tätbefolkad region, begränsade skiffervolymer och – framför allt – att den skiffer som finns inte innehåller någon större mängd gas. I finns lokala ansamlingar av s.k. biogent bildad, och därmed mer ytligt förekommande, gas. Volymen gas i dessa områden är ur ett internationellt perspektiv dock mycket liten och värdet således även begränsat, vilket enligt rapporten gör att utvinning endast bedöms vara möjlig i mindre skala. Man skulle i så fall använda mer konventionell utvinningsteknik och alltså inte frackning. tog ställning till regeringens proposition Genomförande av offshoredirektivet (prop. 2014/15:64). I propositionen föreslogs att undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner enligt kontinentalsockellagen (1966:314) och minerallagen inte ska få beviljas i fråga om olje- eller gasverksamhet till havs. biföll regeringens förslag, och bestämmelserna trädde i kraft (bet. 2014/15:FöU9). Utredning om ett förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas På regeringens uppdrag har SGU utrett vad ett förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas innebär och beskrivit konsekvenserna av ett sådant eventuellt förbud. Uppdraget redovisades till i rapporten av förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas (dnr 31-560/2017). kompletterade SGU den ovan refererade redovisningen angående dels förekomsten av gällande tillstånd, dels konsekvenser för prospektering efter kol, olja och gas samt av att utvinna kol. En departementspromemoria utarbetas , och den kommer därefter att sändas ut på remiss. Arbetet ska ligga till grund för ny lagstiftning i enlighet med den sakpolitiska överenskommelse som har slutits mellan Socialdemokraterna, (se nästa avsnitt). Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse (den s.k. januariöverenskommelsen) i vilken det bl.a. anges att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska förbjudas på motsvarande sätt som har gjorts med uran och att regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Det framgår också att frågorna ska utredas och att ny lagstiftning ska finnas på plats (punkt 33). Utvinning av olja, naturgas och kol kräver tillstånd enligt minerallagen, men även olika typer av miljötillstånd. bör det påminnas om att de naturgivna förutsättningarna i är av sådan art att sådan utvinning sällan är aktuell. Oaktat detta vill utskottet – i likhet med vad det anförde – påminna om att regeringspartierna, tillsammans med de övriga riksdagspartier som utgör regeringsunderlag i vissa frågor, har uppgett att prospektering efter och nyexploatering av mark för att utvinna kol, olja och fossilgas ska förbjudas. Enligt överenskommelsen ska en utredning tillsättas och ny lagstiftning ska vara på plats . Därför anser utskottet att det saknas skäl för att agera med anledning av vad som anförs i motion 2019/20:2761 (KD) om ett förbud mot utvinning av skiffergas i och i motion 2019/20:486 (C) där det efterfrågas ett förbud mot gasutvinningsmetoden frackning. De båda motionerna avstyrks därför i de aktuella delarna. Den förstnämnda motionen avstyrks även i den delen där det efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör uppmanas att verka inom EU och för att åstadkomma ett förbud mot oljeutvinning i . Här hänvisar utskottet till den hållning som redovisades då motsvarande yrkande behandlades , nämligen att det får förutsättas att regeringen på olika sätt och genom relevanta kanaler verkar för att sådan utvinning även ska begränsas i andra länders delar av ett så pass unikt och känsligt innanhav som . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i vilka det förs fram förslag om att förbudet mot utvinning av uran ska tas bort. I motsats till motionärerna anser utskottet att förbudet – som infördes så sent som – ska vara kvar. Jämför reservation 9 (SD). framtida behov av elektricitet kommer att öka kraftigt när samhället i allt större utsträckning elektrifieras, sägs det inledningsvis i motion 2019/20:1167 av och (båda M). Motionärerna anser att detta motiverar satsningar på kärnkraften, och med hänvisning till den goda tillgången till uran i den svenska berggrunden anser de att det finns goda skäl att tro att uranbrytning skulle kunna vara lönsamt. Motionärerna anser att minerallagen bör ändras till sin ursprungliga lydelse så att uranbrytning åter blir möjligt i . I motion 2019/20:1571 av (M) konstateras det inledningsvis att det pågår prospektering efter uran på flera håll runt om i landet. Motionären slår även fast att liksom all gruvbrytning innebär uranbrytning omfattande miljöpåverkan. Vad som dessutom kan vara problematiskt vid uranbrytning är den urlakningsprocess som innebär att radioaktiva ämnen kan spridas, och gruvrester kan ge ifrån sig radioaktiv strålning. Motionären efterfrågar ett tillkännagivande om att eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i ska ses över. röstade i slutet av föregående mandatperiod igenom regeringens proposition om ett förbud mot utvinning av uran. (M) skriver i motion 2019/20:2961 att detta var mycket olyckligt och att förbudet borde hävas. En följd av förbudet är att utvinningen av sällsynta jordartsmetaller som bl.a. används vid batteritillverkning försvåras avsevärt. Motionären menar också att förbudet äventyrar internationella rykte som gruvnation och att den svenska gruvindustrins konkurrenskraft riskerar att försvagas. I kommittémotion 2019/20:366 av m.fl. (SD) framförs att förbudet mot utvinning av uran även försvårar möjligheterna att prospektera efter och utvinna innovationskritiska jordartsmetaller och sådana metaller som används för batteritillverkning. Vidare framhåller motionärerna att den rimliga positionen för ett kärnkraftsland är att under kontrollerade former tillåta prospektering efter och brytning av uran. Därför anser motionärerna att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag om att det återigen ska vara möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Motionärerna anser i yrkande 12 att det ska vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Förbudet mot utvinning av uran biföll förslagen i regeringens proposition Förbud mot utvinning av uran (prop. 2017/18:212, bet. 2017/18:NU13). beslut innebär att ett förbud mot utvinning av uran började gälla . Genom de lagändringar som genomfördes är det inte längre möjligt att ge tillstånd till gruvdrift för att utvinna uran, dvs. Det är inte heller möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning eller fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Förbudet gäller för gruvverksamhet med utvinning av uran både som biprodukt och som återvinning av utvinningsavfall. En följdändring i bestämmelse om obligatorisk tillåtlighetsprövning innebär att uranutvinning som omfattas av förbudet inte längre ska tillåtlighetsprövas av regeringen. I och med beslut gjordes också en ändring i minerallagen som innebär att uran inte längre klassas som ett koncessionsmineral. Följden av detta är att det är möjligt att bevilja undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession för uran. Undersökningsmetoder som använder uranets egenskaper för att hitta koncessionsmineral för vilka undersökningstillstånd har beviljats påverkas dock inte av lagändringen. Företrädare i utskottet för , framhöll i en reservation att borde avslå regeringens proposition. Utskottet har behandlat frågor om utvinning av uran i . Vid det senaste tillfället – – konstaterade utskottet bl.a. att när förslaget om ett förbud behandlades i fanns det olika uppfattningar om huruvida ett sådant förbud borde införas (bet. 2018/19:NU11). Vidare erinrade utskottet om att förslagen i propositionen är genomförda, och sade sig inte ha för avsikt ta några initiativ i linje med vad som framfördes i de då aktuella motionerna, vilka således avstyrktes. är det inte längre tillåtet att utvinna uran i . Sedan den dagen ingår uran inte heller bland de s.k. koncessionsmineral som omfattas av bestämmelserna i minerallagen. Utskottet ser ingen anledning för att agera med anledning av vad som anförs i motionerna. Motionerna 2019/20:366 (SD), 2019/20:1167 (M) och 2019/20:2961 (M) avstyrks därför i de delar som gäller att tillåta uranbrytning i . Eftersom brytning av uran är förbjuden saknas det skäl att utreda de miljökonsekvenser som förknippas med en sådan brytning. Den begäran i motion 2019/20:1571 (M) om ett riksdagsuttalande med den innebörden bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Avslutningsvis avstyrker utskottet även motion 2019/20:366 (SD) i den del som avser ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Utskottet hänvisar här till att uranbrytningsförbudet inte hindrar användningen av sådana undersökningsmetoder som använder uranets egenskaper för att hitta koncessionsmineral för vilka undersökningstillstånd har beviljats. Vissa övriga mineralpolitiska frågor Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden med mineralpolitisk koppling. Dessa gäller bl.a. hanteringen av markkonflikter, den s.k. mineralstrategin och ett veto mot prospektering efter och utvinning av i alunskiffer. Jämför reservation 10 (SD) och 11 (V). En gruva eller en stor vindkraftpark kan innebära hundratals jobb i krympande samhällen i glesbygden. Men mot arbetstillfällen och suget efter och energi ställs förstörda naturvärden och risken att andra värden går om intet. Detta anförs inledningsvis i motion 2019/20:1222 av och (båda S). Motionärerna nämner ett antal ärenden på olika håll i landet där det har uppstått infekterade konflikter mellan olika intressen i samband med mineralutvinning. Motionärerna framhåller behovet av en ny dialogprocess, och de anser att regeringen borde överväga att t.ex. föreningar som Georange i samverkan med berörda myndigheter som SGU, och fick ett förtydligat uppdrag från staten att utveckla metoder för att hantera infekterade markkonfliktfrågor i lokalsamhället. I en värld med ökande befolkning och där stora befolkningsgrupper tar sig ur fattigdom ökar efterfrågan på produkter som förutsätter tillgång på metaller och . Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2019/20:366 av m.fl. (SD). Motionärerna konstaterar vidare att regeringen antog en mineralstrategi, som reviderades 2015. Motionärerna ser positivt på strategin, men konstaterar att prospekteringstakten har minskat och att det geopolitiska läget har försvårats . De ser därför ett behov av att mineralstrategin revideras och begär i yrkande 1 ett tillkännagivande med den innebörden. Vidare understryker de i yrkande 4 betydelsen av att underlätta och stärka förutsättningarna för SGU och Bergsstaten att kunna möta de utmaningar som hanteringen av en ökad efterfrågan av och metaller medför samt de intressekonflikter som kan uppstå i anslutning till detta. I yrkande 7 förordar motionärerna även ett tillkännagivande om innovationskritiska . Trots förekomst av dessa i den svenska berggrunden är i hög grad beroende av import av dessa från nationer där brytningen sker med tveksamma metoder ur såväl etisk synpunkt som ur miljöperspektiv. Korruption, barnarbete och ett markrofferi, s.k. land grabbing, är inte sällan förekommande, och därför framhåller man från EU-håll vikten av en högre självförsörjningsgrad. I omställningen till en alltmer elektrifierad omvärld är mineralutvinning en absolut förutsättning, t.ex. för att utvinna komponenter till batterier för elbilsdrift och energilagring. Detta synsätt redovisas i motion 2019/20:2531 av och (båda C). Motionärerna anser dock att minerallagstiftningen behöver skärpas för att ge markägaren ett utökat skydd vid mineralprospektering. Ett sätt att stärka den lokala beslutsmakten är att införa ett kommunalt veto mot prospektering och utvinning av i alunskiffer. Motionärerna begär i yrkande 2 därför ett tillkännagivande med denna innebörd. I kommittémotion 2019/20:1618 av m.fl. (V) sägs det att gruvdrift på havsbotten kan riskera större skador på den miljön än oljeborrning, och jakt på djuphavsmineral kan påverka miljöer som varit ostörda . Motionärerna anser att försiktighetsprincipen därför bör tillämpas för att djuphavsgruvor inte ska resultera i giftiga föroreningar i näringskedjorna och förstörda ekosystem. bör, enligt vad motionärerna anför i yrkande 13, driva krav om att införa ett moratorium mot gruvdrift i djuphaven i samband med förhandlingar om havsrättskonventionen. Frågesvar om en ny mineralstrategi besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (fr. 2019/20:597) om ministern avser att följa initiativ och arbeta fram en ny gruv- och mineralstrategi. Statsrådet konstaterade att regeringen har fullföljt de åtgärder som formulerades inom ramen för mineralstrategin och att det fortsatta arbetet sedan har bedrivits inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi för , Smart industri, där gruv- och mineralnäringen har inkluderats. Vidare konstaterade statsrådet att en cirkulär och hållbar ekonomi är en nödvändighet för näringslivets gröna omställning och bidrar till att både minska negativ påverkan på klimat, miljö och människors hälsa och stärka förutsättningarna för det svenska näringslivet på framtida globala marknader. Utöver detta konstaterade ministern bl.a. att regeringen kommer att lägga särskild vikt vid att stödja utvecklingen av hållbara värdekedjor från råvara till insatsvara eller slutprodukt. I ett sådant arbete är gruv- och mineralindustri samt gruvklustret som helhet centrala aktörer. Uppdrag att kartlägga innovationskritiska metaller och Regeringen har som en del i sin Handlingsplan 2 för Smart industri gett SGU i uppdrag att kartlägga möjligheterna till utvinning i av de innovationskritiska metaller och som är nödvändiga för bl.a. miljö- och klimatomställningen (N2018/01044/FÖF). Uppdraget innebär en utökad insats för att kartlägga innovationskritiska metaller och för att säkerställa råvaror av hög kvalitet genom en ansvarsfull och miljömässigt hållbar återvinning och utvinning. Råvaror från primära och sekundära (gruvavfall) källor i Bergslagen ska identifieras och inventeras. Uppdraget redovisades i rapporten och i Bergslagen (RR 2020:02). SGU har inom ramen för projektet visat att det finns stor potential för innovationskritiska metaller och i Bergslagen både i primära och sekundera källor. De rapporterade undersökningarna tar dock inte ställning till om förekomsterna är brytvärda, utan detta blir något som eventuella framtida prospekteringsinsatser får avgöra. Mot bakgrund av de resultat som presenteras i rapporten och för att klara omställningen till ett fossilfritt samhälle, föreslår SGU att den redan pågående satsningen i Bergslagen förstärks betydligt, och utvidgas till delar av , och , de senare med fokus på bl.a. kobolt, litium och sällsynta jordartsmetaller. Som har redovisats tidigare i betänkandet anges det i den s.k. januariöverenskommelsen att regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Det framgår också att frågorna ska utredas och att ny lagstiftning ska finnas på plats (punkt 33). Genom (United Nations Convention on the of the Sea, Unclos) infördes en rad bestämmelser, däribland en indelning av havsområden i olika zoner. Förutom att reglera de fysiska gränserna innehåller konventionen generella skyldigheter för skydd av den miljön och för friheten att forska på öppet hav. Konventionen har även ett regelverk för exploatering av mineraltillgångar i sådana djuphavsområden som inte omfattas av ländernas lagstiftning. Internationella havsbottenmyndigheten () organiserar och kontrollerar verksamheterna på djuphavsbottnen och dess underlag utanför nationell jurisdiktion. möts och går igenom aktuella ärenden såsom ansökningar av företag och stater om utvinning från den djupa havsbottnen. Både och EU är medlemmar i och är därmed också med och finansierar . Verksamheten vid har varit mycket begränsad, men på har allt fler frågor behandlats vid ISA:s möten. rapporterar till statsparterna i Unclos vid det årliga statspartsmötet. Vid detta möte deltar även .