bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — Utskottet angav i sitt ställningstagande att statsrådet ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som denne lämnar är korrekta. Att det aktuella uttalandet gjordes på ett personligt Twitterkonto saknade i sammanhanget betydelse. Genom en skrivelse till begärde utskottet bl.a. svar på frågor om de underlag som låg till grund för respektive uttalanden. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom och (bilaga A5.5.3). I svarspromemoria bekräftas att och uttalat att antalet poliser har blivit fler. När det gäller vilket underlag om antal poliser som respektive hade tillgång till vid de respektive uttalanden som är aktuella i anmälningarna, och om underlaget byggde på de vid tidpunkterna för uttalandena senast tillgängliga uppgifterna om antalet poliser, lämnas följande uppgifter i svarspromemorian: har ett uppdrag i regleringsbrevet att månatligen förse med personal- och verksamhetsstatistik. uttalanden byggde på den senast överlämnade statistiken . svarade på den skriftliga frågan utifrån samma underlag. I begäran om granskning av uttalande utgick anmälaren från opublicerade personalsiffror som ännu inte redovisats till regeringen. Det statistiska underlag som låg till grund för uttalande visar att det nyanställdes 1 109 poliser som examinerats från polisutbildningen. Med hänsyn till personalomsättning var nettoökningen 383 poliser under . Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare är det viktigt att ett statsråd har säkerställt att hans eller hennes uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta. När det gäller uttalande framgår det av uppgifterna från att det statistiska underlag som låg till grund för hans uttalande visar att det nyanställdes 1 109 poliser som under det året examinerats från polisutbildningen. Dock var nettoökningen med hänsyn till personalomsättning klart mindre varför det får sägas vara missvisande att, som gjorde, hänvisa till att polisen stärkts med många fler poliser. Vad som i övrigt förekommit i granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. 5.6 Statsministerns uttalande om EU-stöd till I en anmälan till utskottet (dnr 343-2019/20), bilaga A5.6.1, begärs det att utskottet ska granska ett uttalande av statsministern i en partiledardebatt i SVT:s Agenda . Det uttalande som lyfts fram i anmälan lyder ”Du har fel, lär dig att du har fel. Det betalas inga pengar till Erdoğan. Det går inte in en krona i statskassan.” Enligt anmälan har EU haft ett stödprogram som betalat ut till . Budgeten för stödprogrammet uppgår till och har betalats ut totalt. Stödet består av flera delar, däribland pengar som går direkt till den turkiska regeringen. Här hänvisar anmälaren till uppgifter i en artikel i (se vidare nedan under rubriken i massmedier samt anmälan, bilaga A5.6.1). Anmälaren menar att statsministerns uttalande ger en felaktig bild av verkligheten och begär att ska granska statsministerns uttalande. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A5.6.2. En utskrift av en del av partiledardebatten i SVT:s Agenda har tagits fram inom ramen för granskningen. I en del av partiledardebatten, som hade rubriken , gjorde bl.a. de uttalanden som framgår av det följande: har betalat till Erdoğans auktoritära styre via den europeiska unionen. Och han har fått pengar för att han ska skydda flyktingar, nu skapar han en ny flyktingkatastrof. Jag vill fråga dig, statsminister : Kan du lova, här och , att det blir inte en euro, inte en krona till Erdoğan förrän de turkiska trupperna är ute ur ? Det var en rätt bra retorisk fråga . Men du är helt fel ute. Därför att det finns inga pengar som går till ... till statskassan i , de går till flyktingarna. De går till flyktingarnas bostäder, till skolor för barnen, de går till mat och till att de här människorna ska komma i arbete och kunna göra en insats [ev: i ]. Det är dit pengarna går, inte till Erdoğan. Om du tycker att jag ska ta bort pengar till flyktingar i , så säg till. Alltså, om man fortsätter pumpa in miljarder till en person som är på väg att bli en diktator, som invaderar andra länder, som driver människor på flykt, delvis med svenska vapen, och är så naiv att man sen fortsätter betala ut pengar för att ta hand om flyktingar, som man/han [svårt höra] driver människor på flykt, och han säger att man/han ska fördriva syriska flyktingar från in i , då blir man ju medskyldig till det här. Jag vill ha en svensk statsminister som har ”guts” nog att ställa sig upp och säga "det blir inte en krona, inte en euro till förrän trupperna är ute”. , du har fel. Lär dig att du har fel. Nej, jag har rätt. Det betalas inga pengar till Erdoğan. Det gör det visst det. Det betalas pengar till dessa flyktingar, det går via andra ... det går inte en krona till statskassan. För att dessa människor ska ha en dräglig tillvaro när man är i , vi talar om fyra miljoner människor, vad ska vi göra? Vad tänker du göra av de fyra miljoner människorna? [ohörbart] Gör klart för dig en gång för alla: Det betalas inga pengar in till statskassa för dessa flyktingar. Nej, det betalas till organisationer och andra som gör det här jobbet, ser till att de här barnen får gå i skola, att de har drägliga villkor. vill ta bort det stödet till flyktingarna. Efter partiledardebatten i SVT publicerade en artikel med rubriken ”EU betalar av flyktingpengarna direkt till ”. Andra massmedier hänvisar i sin rapportering om detta till . I artikeln uppges att EU:s stödprogram för flyktingar i lanserades 2016 och har en budget på . har av pengarna spenderats. Merparten går till organisationer som FN och andra hjälporganisationer. Men 7 av 125 EU-finansierade projekt går till den turkiska regeringen och därmed till statskassan. Det handlar, enligt artikeln i , bl.a. om projekt för utbildning och hälsa, där pengar går till och till hälsodepartementet. Totalt betalar EU l till , vilket motsvarar . I en faktaruta i i anslutning till artikeln anges följande under rubriken i – Ministry for National Education (): – Ministry for Health (Hälsodepartementet): – Directorate General for (Generaldirektoratet för migrationshantering: – Ministry for Families, (Departementet för familj, arbete och social omsorg): . uppger som källa. I en annan faktaruta i anslutning till artikeln skriver under , att pressekreterare skriver: Precis som statsministern sa i debatten går omfattande stöd via FN och olika NGO:s för att bistå flyktingar som befinner sig i . För att säkra grundläggande sjukvård och utbildning för flyktingbarn i kanaliseras öronmärkta medel genom lokala och nationella myndigheter. Det handlar alltså om riktade medel där det är relevant att använda befintliga strukturer för att leverera grundläggande utbildning och sjukvård till flyktingar. EU:s pengar går således till att hantera flyktingsituationen och inte till annat. Att ta bort de här pengarna vore att svika de miljoner kvinnor, män och barn som bor i flyktinglägren i . Stöd via EU till flyktingar i deltar i stöd för flyktingar i genom facilitet för flyktingar i och den EU-administrerade Madadfonden. I för , som antogs av rådet , gäller ett av de sex centrala målen att rädda liv genom att ta itu med de humanitära behoven hos de mest utsatta syrierna. Om EU:s facilitet för flyktingar i En särskild finansieringsfacilitet (Faciliteten för flyktingar i ) har inrättats till stöd för främst syriska flyktingar i . Faciliteten beslutades (EU-berättelse 2017, skr. 2017/18:118 s. 33). Stödet går till humanitära insatser samt utbildning och hälsovård för främst syriska flyktingar i landet (pressmeddelande från /UD). Enligt uppgifter som publicerats på representation i hamnar inga pengar från EU:s flyktingfacilitet i den turkiska statsbudgeten i den mening att turkiska regeringen eller myndigheter kan bestämma över hur de ska användas. I vissa begränsade fall (7 av flyktingfacilitetens 125 projekt) ersätter dock EU kostnader som turkiska myndigheter haft för sjukvård eller utbildning för syriska flyktingar, men dessa grundar sig då på projekt som beslutats och kontrolleras från början till slut av EU:s medlemsländer och institutioner – inte av den turkiska regeringen. Detta uppger , chef för representation i (bilaga A5.6.3). I anslutning till denna publicering finns under rubriken bl.a. följande uppgifter: – Alla projekt som beviljas pengar är beslutade av EU:s medlemsländer – inte av den turkiska regeringen. Alla finansieringsbeslut fattas av en styrkommitté som består av och medlemsländer (alltså inklusive ). sitter med i denna kommitté endast som en rådgivande part. Denna kommitté övervakar även implementeringen av alla projekt. Detta betyder att alla projekt beslutas och står under noga EU-kontroll från början till slut. – I vissa projekt (7 av 125) har turkiska departement eller myndigheter fått en implementerande roll. Beslut om detta har fattats av EU:s medlemsländer inklusive i den kommitté som beskrivs ovan. Detta har motiverats av att det inte är effektivt eller hållbart att bygga upp ett nytt separat hälsovårds- eller skolsystem parallellt med det turkiska utan att det är bättre att göra insatserna på grundval av den existerande strukturen i landet. Men pengarna har då inte gått till den turkiska statsbudgeten utan det har rört sig om att turkiska departement eller myndigheter har fått ersättning för sina utgifter baserat på kvitton som de haft för att utföra de projekt som beslutats av EU:s medlemsländer. Det har rört sig t.ex. om löner till lärare och sjukskötare, utgifter för skolböcker och hygienkit Majoriteten av projekten utförs tillsammans med internationella organisationer, FN-organ, medlemsländers biståndsorganisationer eller Internationella NGO:er. Revision av Faciliteten för flyktingar i Europeiska revisionsrätten (European Court of Auditors, ECA) har genomfört en revision av Faciliteten för flyktingar i . Revisionen redovisas i ECA:s särskilda rapport 2018:27 med rubriken särskilda rapport för flyktingar i : till bra hjälp, men förbättringar behövs för att få mer valuta för pengarna. ECA uttalar bl.a., i sammanfattningen punkt VIII (s. 6), att kommissionen vidtog lämpliga åtgärder för att övervaka humanitära projekt. Den främsta begränsningen var de turkiska myndigheternas vägran att lämna ut uppgifter om bidragsmottagare i de två kontantstöden. Faktum är, anför ECA, att varken kommissionen eller revisionsrätten har kunnat följa bidragsmottagarna i projekten från registrering till utbetalning. Den aktuella revisionen avsåg tio projekt, vilka hade antingen ett FN-organ eller en internationell icke-statlig organisation som partner (över granskade humanitära projekt, bilaga III A s. 47 i rapporten). EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i , den s.k. Madadfonden, är en del av EU:s humanitära bistånd till regionen. Madadfonden får medel från EU-budgeten och medlemsstater för stöd till flyktingar och värdsamhällen i grannländer, framför allt , , , och . Vissa länder på västra kommer troligtvis också att omfattas av stödet. Bistånd kan också ges till verksamhet inne i (Pressmeddelande från /UD ). Finansiellt stöd ges genom Madadfonden i syfte att hjälpa grannländer och att omhänderta och förbättra situationen för flyktingar (skr. 2017/18:118 Verksamheten i Europeiska unionen s. 33). Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (, Allmän förvaltningsrätt, 21 uppl., 2001, s. 61). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan den gäller även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. har vid en tidigare granskning redogjort för betydelsen av saklighetskravet i 1 kap. 9 § RF (bet. 2007/08:KU6 s. 14 f.). Bland annat refererades till en studie av (, ”Objektivitetsprincipen”, i [red. ], Offentligrättsliga principer, 2005, s. 71 f.). I studien görs en genomgång av ett antal fall – från såväl domstolarna som JO och JK – där kravet på saklighet och opartiskhet kommit under rättslig prövning. nämner bl.a. fall som gäller uppträdanden och uttalanden. Enligt har grundlagens krav på saklighet i dessa fall medfört ett krav på hur anställda vid myndigheter uppför sig vid kontakter med allmänheten. Detta betyder enligt att saklighetskravet inte bara gäller vid handläggning av ärenden och de juridiska bedömningarna i samband med dessa, utan även vid faktiskt handlande och ren service visavi medborgarna. förklarar denna till synes vidsträckta tillämpning av 1 kap. 9 § RF med att det ytterst handlar om att upprätthålla förtroendet för den offentliga maktapparaten. Utskottet har uttalat att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare har utskottet framhållit att en självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. gjorde utskottet en översiktlig genomgång av tidigare granskningar av uttalanden av statsråd i nämnda avseende (bet. 2006/07:KU20 s. 210 f.). En granskning gällde finansministerns uttalande om de offentliga finanserna (bet. 2014/15:KU20 s. 250). redogjorde vid en pressträff för läget i den svenska ekonomin och för de offentliga finanserna. I anslutning till pressträffen gjorde hon en rad uttalanden som förmedlade bilden av att de offentliga finanserna vid det aktuella tillfället var i mycket dåligt skick. I en intervju med företrädare för Dagens nyheter uppgav hon bl.a. att ”ladan var tom” och att den nytillträdda regeringen inte hade kommit till något ”dukat bord”. Efter att inledningsvis ha konstaterat att statsråd i likhet med andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att vissa hänsyn kan behöva tas, uttalade utskottet att det är av stor vikt att statsråd deltar i samhällsdebatten och att det är rimligt att statsråd använder de möjligheter som står till buds för att nå ut till allmänheten. Det kan vidare nämnas att utskottet bl.a. underströk att det är viktigt att finansministern vid det aktuella tillfället hade säkerställt att hennes uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. granskade utskottet statsminister uttalanden om ett politiskt parti (bet. 2016/17:KU20 s. 324 f.). I sitt ställningstagande tog utskottet upp att det i flera granskningsanmälningar hade gjorts gällande att statsråds uttalanden stred mot saklighetskravet i regeringsformen. Utskottet konstaterade att endast en del av regeringens verksamhet omfattades av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden. En självklar utgångspunkt är att uttalandena ska vara korrekta, vilket inte utesluter att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig polemiskt, enligt utskottet. I den aktuella granskningen fann utskottet att statsministerns påstående i en partiledardebatt i kammare om hur ett partis ledamöter hade lagt sina röster i kammaren på en budgetmotion var felaktigt. Som utgångspunkt gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. Utskottet ansåg att man skulle beakta att uttalandet gjordes under en pågående debatt. 2018/19:KU20 s. 201 f.) gällde en granskning bl.a. ett uttalande av dåvarande kultur- och demokratiministern med innebörden att det ingår i polisens uppdrag att ha kontakt med landets samtliga utgivare. Utskottet konstaterade att något sådant uppdrag inte finns. Uttalandet av dåvarande kultur- och demokratiminister var således inte korrekt. Genom en skrivelse till begärde utskottet bl.a. svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom (bilaga A5.6.2). Beträffande ytterligare stöd till flyktingar i som deltar i genom EU uppges i promemorian att utöver de EU-stöd som anges i promemoria finns EU:s stabilitets- och fredsinstrument. Instrumentets projekt till stöd för flyktingar i är få till antalet och genomförs av FN-organ och internationella eller lokala civilsamhällesorganisationer. Med anledning av utskottets fråga om hur medel från Madadfonden fördelas till flyktingar i , till och för vem medlen fördelas, uppges följande i promemorian: Medel från Madadfonden till flyktingar i beslutas av fondens operationella styrelse och kommer från Faciliteten för flyktingar i (FRiT) och EU:s förmedlemsskapsstöd (Instrument for Pre-accession, IPA). Projekten stödjer flyktingar och värdsamhällen och rör utbildning, hälso- och sjukvård, försörjningsmöjligheter och social sammanhållning, vatten, sanitet och hygien samt olika skyddsrelaterade åtgärder. Projekten genomförs av FN-organ, internationella organisationer, internationella civilsamhällesorganisationer, lokala aktörer eller EU-medlemsstaters biståndsorgan. Med anledning av utskottets begäran om en redogörelse för hur uttalande förhåller sig till det sätt på vilket EU:s olika stöd till flyktingar i är utformat, uppges följande i promemorian: Som statsministern underströk syftar EU:s stöd inom ramen för FRiT till att tillgodose flyktingars och värdsamhällens behov i . Stödet går till specifika projekt för flyktingar och värdsamhällen. Vilka projekt som ska beviljas medel beslutas av EU:s medlemsstater och alla finansieringsbeslut fattas gemensamt av och medlemsstater. Varken den turkiska regeringen eller turkiska myndigheter kan bestämma vilka projekt som ska tilldelas medel eller hur medlen ska användas. Majoriteten av antalet projekt inom FRiT genomförs av FN-organ, internationella organisationer, civilsamhällesorganisationer eller genom EU-medlemsstaters biståndsorgan. I vissa fall har turkiska ministerier eller myndigheter fått en genomförande roll. Detta har motiverats av att det inte är effektivt eller hållbart att bygga upp ett nytt separat hälsovårds- eller skolsystem parallellt med de turkiska. Som tydliggör i bilaga 3 till promemoria betalas ersättning för utgifter ut i efterhand, baserat på verifierade kostnader. ansvarar för att finansiell kontroll av utbetalningarna sker i enlighet med . Vad gäller Madadfonden hänvisas till svaret i fråga 2. Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare är det viktigt att ett statsråd har säkerställt att hans eller hennes uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta, vilket dock inte utesluter att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat eller polemiskt. Utskottet har även uttalat att man ska beakta att ett uttalande gjorts under en pågående debatt. Beslut om att bevilja pengar till olika projekt fattas av en styrkommitté som består av och medlemsländer. sitter med i styrkommittén som en rådgivande part men deltar inte i besluten. Denna kommitté övervakar även implementeringen av alla projekt. I 7 projekt av 125 har turkiska departement eller myndigheter fått en implementerande, genomförande, roll. Pengarna har då inte gått till den turkiska statsbudgeten utan det har rört sig om att turkiska departement eller myndigheter har fått ersättning för sina utgifter baserat på verifierade kostnader som de haft för att utföra de projekt som beslutats av den nämnda styrkommittén. Detta följer av Sverigekontors uppgifter och av svarspromemoria. Statsministerns uttalande att inte en krona går in i statskassa utan pengarna betalas till organisationer och andra kan till sin ordalydelse inte anses vara en fullt ut rättvisande beskrivning. Uttalandet gjordes dock i en debattsituation och kan förstås som en beskrivning av det faktum att varken den turkiska regeringen eller turkiska myndigheter kan bestämma vilka projekt som ska tilldelas medel eller hur medlen ska användas. 5.7 Statsministerns uttalanden om arbetskraftsinvandringen I en anmälan till utskottet (dnr 1051-2019/20), bilaga A5.7.1, begärs det att utskottet ska granska statsministerns uttalande i partiledardebatten i . Det uttalande som lyfts fram i anmälan lyder ”den största delen av invandringen det är arbetskraftsinvandringen”. Enligt anmälan beviljades 119 568 uppehållstillstånd . Av dessa avsåg 22 938 arbetstagare, vilket motsvarar av det totala antalet tillstånd. av de beviljade uppehållstillstånden utgjordes därmed av annat än arbetskraftsinvandring, framhåller anmälaren som också anför att andelen arbetskraftsinvandrare under det gångna decenniet i genomsnitt legat på . Enligt anmälaren kan statsministerns uttalande inte vara med sanningen överensstämmande. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom Statsrådsberedningen, bilaga A5.7.2. I partiledardebatten i kammare gjorde bl.a. de uttalanden som framgår av det följande (se prot. 2019/20:58): 14 (SD) replik: , 2019, beviljades 120 000 uppehållstillstånd till människor i vårt land. Min fråga, herr talman, till är: När ska detta upphöra? 15 Statsminister (S) replik: När nu nämner en siffra på över 100 000 räknar han också in egna företagare, gästforskare, ingenjörer och it-designer. Det är de människor som vi behöver här i landet. besked nu till svenska företag och svenska myndigheter är att dessa människor inte ska få komma till . Jag tycker att det är väldigt olyckligt. 17 Statsminister (S) replik: Den största delen av invandringen är arbetskraftsinvandring. Vi har sett till att ta ned antalet asylsökande som kommer till . Det var helt nödvändigt, för hela EU och hela måste ta ansvar för den här utvecklingen. Det kan inte bara göra… I anmälan till lämnas uppgifter om bl.a. antalet uppehållstillstånd . redovisar beviljade uppehållstillstånd i kategorier för grund för uppehållstillstånd: anknytning, arbetsmarknad, asyl, EES och studerande. redovisas att nedan angivna antal uppehållstillstånd beviljats med där angiven grund för uppehållstillstånd (bilaga A5.7.3): – anknytning: 31 785 – arbetsmarknad: 43 242 – asyl: 19 201 – EES: 9 680 – studerande: 15 669. I kategorin arbetsmarknad redovisas följande underkategorier och antal beviljade uppehållstillstånd: – anhöriga – arbetsmarknad: 15 129 – arbetstagare: 22 938 – egna företagare: 104 – gästforskare: 1 216 – internationellt utbyte/praktikanter/idrottsutövare: 3 855. Det totala antalet uppehållstillstånd som beviljades var 119 577. Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller får grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende. Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den gäller även för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s.138).