bet · H701TU5 · 2020-01-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som rör bl.a. samhällets digitalisering, tillgång till elektroniska kommunikationer, utbyggnaden av 5G-nätet och postservice i hela landet. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (V). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgång till elektroniska kommunikationer Utnyttjande av digital infrastruktur Tillgång till tid och frekvens Postservice i hela landet Vissa konkurrensfrågor på postområdet 1.Samhällets digitalisering, punkt 1 (M) 2.Samhällets digitalisering, punkt 1 (SD) 3.Samhällets digitalisering, punkt 1 (L) 4.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (M) 5.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (SD) 6.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (C) 7.Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (KD) 8.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (M) 9.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (SD) 10.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (C, V) 11.Avvecklingen av kopparnätet, punkt 4 (SD, C, V, KD, L) 12.Utnyttjande av digital infrastruktur, punkt 5 (M) 13.Utnyttjande av digital infrastruktur, punkt 5 (C) 14.Postservice i hela landet, punkt 7 (SD) 15.Postservice i hela landet, punkt 7 (KD) 16.Postservice i hela landet, punkt 7 (L) 17.Vissa konkurrensfrågor på postområdet, punkt 8 (M, KD) 18.Vissa konkurrensfrågor på postområdet, punkt 8 (SD) 19.Vissa konkurrensfrågor på postområdet, punkt 8 (C) 20.Samdistribution, punkt 9 (SD) 21.Samdistribution, punkt 9 (C) 22.Posthantering och sekretess, punkt 11 (SD) 1.Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (V) 2.Postservice i hela landet, punkt 7 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:1000 av (S), 2019/20:1097 av (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8 och 17, 2019/20:2720 av (M) yrkande 3, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4, 22 och 25 samt 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Tillgång till elektroniska kommunikationer 2019/20:260 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:333 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:402 av (C) yrkande 4, 2019/20:455 av (S), 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2019/20:927 av m.fl. (S), 2019/20:1064 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1065 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1276 av (M), 2019/20:1479 av (M), 2019/20:2299 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 54 och 56, 2019/20:2610 av och (båda M), 2019/20:2620 av m.fl. (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 87 och 88, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 42, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 58, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 44. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C, V) 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1073 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 19, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 11 (SD, C, V, KD, L) Utnyttjande av digital infrastruktur 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Tillgång till tid och frekvens 2019/20:2441 av i (M). Postservice i hela landet 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2019/20:2046 av (M), 2019/20:2336 av m.fl. (S), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 90 och 91 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (KD) Reservation 16 (L) Vissa konkurrensfrågor på postområdet 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 46–48. Reservation 17 (M, KD) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) 2019/20:849 av Kadir Kasirga (S). 2019/20:2880 av Boriana (M). Reservation 22 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 71 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20 om it- och postpolitiska frågor. En förteckning över de förslag som behandlas finns i bilagan. informerade företrädare från Bredbandsforum, IP-Only, och utskottet om aktuella frågor rörande bredbandsutbyggnaden i landet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika aspekter av samhällets digitalisering. Utskottet konstaterar att en rad initiativ har tagits för att ta till vara de möjligheter digitaliseringen erbjuder, och ser positivt på förutsättningarna för den fortsatta utvecklingen. Utskottet lyfter i sammanhanget fram bl.a. digitaliseringsstrategins betydelse. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (L). Målet för digitaliseringspolitiken (tidigare benämnt it-politik) är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Inom detta mål finns två delmål: • Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). • ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). För att skapa förutsättningar för en långsiktig och hållbar digitalisering till nytta för samhällsutvecklingen och näringslivet beslutade regeringen strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Den innehåller fem delmål: • D-kompetens: I ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. • D-trygghet: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för och ha tillit till det digitala samhället. • D-innovation: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. • D-ledning: I ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling uppnås genom digitalisering. • D-infrastruktur: Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband och stabila mobila tjänster och som stöder digitaliseringen. Regeringen har också fattat beslut om att inrätta ett råd () som har till uppgift att främja genomförandet av den allmänna digitaliseringspolitiken (N2017/01899/D) och ett kansli (N2017/01901/D) som bl.a. ska ta fram förslag på indikatorer för att mäta delmålen i arbetet med genomförandet av digitaliseringsstrategin. uppgift är att bidra till en bättre samordning av regeringens arbete i allmänna frågor om digitaliseringen och även att effektivt genomföra och utveckla regeringens strategiska arbete med digitaliseringen. Arbetet omfattar bl.a. att utifrån digitaliseringsstrategin identifiera strategiskt viktiga insatser inom delmålsområdena samt att följa upp och analysera genomförandet. Rådets arbete samordnas inom , vilket ska bidra till den horisontella organisation som är nödvändig för genomförandet av politiken eftersom flera politikområden berörs. (S) betonar i motion 2019/20:1000 nödvändigheten av att prioritera fortsatta insatser för digitaliseringen av samhället för att inte ska förlora tempo. Motionären lyfter i sammanhanget fram behovet av att öka robustheten och motverka digitalt utanförskap, och efterlyser ett ökat statligt ansvar för digitaliseringen av offentlig sektor och satsningar på artificiell intelligens (AI) inom vård och omsorg m.m. (S) framhåller i motion 2019/20:1097 att har goda förutsättningar att dra nytta av digitaliseringens möjligheter och hantera dess utmaningar men att det behövs ett större mått av koordinering av insatserna, något som också konstateras i en . Motionären ser därför ett behov av att överväga en nationell handlingsplan och ett förstärkt ledarskap för att leda den digitala transformationen. I kommittémotion 2019/20:2718 anför m.fl. (M) att mer behöver göras för att driva på digitaliseringen av samhället, och motionärerna vill därför i yrkande 7 att man inrättar forumet Digitala för att främja samverkan, föra dialog samt samla kunskap och vilja i alla sektorer av samhället för en framgångsrik digitalisering. Detta forum bör ledas av en statlig samordnare, och en viktig del i arbetet blir också att identifiera hinder som behöver undanröjas och att formulera idéer för en snabbare och bättre digitalisering av olika verksamheter. Motionärerna framhåller att den stora utmaningen med digitaliseringen, inte minst inom välfärden, ofta handlar om att skapa trygghet för förändring och att upptäcka möjligheterna med den nya tekniken. I yrkande 8 föreslår därför motionärerna att en nationell digital dag införs med öppet hus hos förvaltningar och företag. På så sätt får människor en chans att upptäcka möjligheterna med den nya tekniken. Motionärerna uppmärksammar i sammanhanget också de positiva erfarenheter som gjorts i och av att tillhandahålla medborgarna samhällsservice genom nationella digitala plattformar. För att underlätta för de många svenskar som bor eller arbetar i andra skandinaviska länder, föreslår motionärerna i yrkande 17 att man prövar idén om ett svenskt partnerskap med övriga nordiska och baltiska länder kring ett samarbete för att långsiktigt knyta länderna närmare varandra digitalt. I motion 2019/20:2720 uppmärksammar m.fl. (M) i yrkande 3 de problem som kan uppstå vid digital autentisering. Motionärerna pekar på att de omfattande krav på digital autentisering som många banker, myndigheter m.m. ställer försvårar tillvaron för många äldre. Precis som i fallet med utfasningen av kontanter har utvecklingen gått alldeles för snabbt i ett samhälle som inte var redo att hantera situationen. I kommittémotion 2019/20:3263 av m.fl. (C) anser motionärerna i yrkande 2 att digitaliseringens kraft bör användas fullt ut. Motionärerna påpekar att och svenskt näringsliv har en stark position i den nya digitaliserade ekonomin men att det finns en överhängande risk att byråkrati och regler bromsar digitaliseringens möjligheter för nya tjänster, idéer och arbetstillfällen. Dessutom är digitaliseringen av en mycket varierande grad inom offentlig sektor, vilket påverkar möjligheterna till bättre service för medborgarna, tillägger motionärerna. För att uppnå en effektiv digitalisering av samhället pekar motionärerna i yrkande 4 på nödvändigheten av en fungerande infrastruktur som möjliggör kommunikation, och som utvecklas i den takt som digitaliseringen kräver. Motionärerna uppmärksammar också integritetsaspekter kopplat till att offentliga data om svenska medborgare i stor utsträckning hamnar på servrar som andra länders regeringar kan ha tillgång till. I yrkande 22 vill därför motionärerna att tillgång till molntjänster måste säkras för myndigheter och andra offentliga verksamheter. Motionärerna understryker i yrkande 25 att data bör fungera över hela landet. De föreslår därför att minimisäkerhetsstandarder införs för att system och hårdvara ska kopplas på offentliga nätverk. Vidare bör data från offentlig sektor finnas på ett flertal datacentrum placerade runt om i landet för att minska risken för nedsläckning vid attacker eller andra incidenter. I kommittémotion 2019/20:3342 hänvisar m.fl. (L) till () granskning av digitaliseringen inom den offentliga sektorn. Granskningen visar bl.a. på att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs för att effektivisera digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Dessutom visar granskningen på att hela den offentliga sektorn behöver göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Motionärerna efterlyser mot denna bakgrund i yrkande 1 att regeringen tar fram en digitaliseringsstrategi som är specifik, mätbar och tidssatt. I motionerna framförs olika önskemål med anledning av den pågående digitaliseringen av samhället. Utskottet vill mot denna bakgrund inledningsvis påminna om att gäller för digitaliseringspolitiken det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Riktlinjen för det fortsatta arbetet framgår av digitaliseringsstrategin som innehåller fem delmål som förklarar hur digitaliseringen ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. Ungefär 200 initiativ kopplade till delmålen har tagits. Det handlar bl.a. om satsningar i statens budget, uppdrag till myndigheter samt förslag och beslut om ny lagstiftning. Regeringen redogör närmare för digitaliseringsstrategin i sin skrivelse Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning (skr. 2017/18:47) som utskottet behandlade (bet. 2017/18:TU9). som regeringen inrättade 2017 är en del i ambitionen att göra bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Rådet är särskilt viktigt i arbetet med att främja digital ledning. Utskottet vill uppmärksamma att rapporter har bidragit med samlade analyser och underlättat samordningen av regeringens arbete i allmänna digitaliseringsfrågor. Detta har i sin tur främjat relevanta och målmedvetna insatser på området. Som motiv för att inrätta ett digitaliseringsråd angav regeringen i sitt beslut att det skulle öka möjligheterna att uppmärksamma frågor av betydelse för digitaliseringen där det saknas ett tydligt utpekat ansvar. Åtgärden bidrar också till att minska risken för dubbelarbete i funktioner som regeringen inrättat för att främja, genomföra och utveckla olika aspekter av digitaliseringen, något som utskottet anser är angeläget i sammanhanget. Vad gäller frågan om digitalisering av den offentliga sektorn konstaterar utskottet att det bl.a. i () rapport av det offentliga – en uppföljning (2018:31) uppmärksammas att digitaliseringen inom offentlig sektor går långsamt och att organisationernas förutsättningar att ta till vara digitaliseringens möjligheter är väldigt olika. Utskottet välkomnar därför att Myndigheten för digital förvaltning (Digg) inrättades . Myndighetens huvudsakliga uppgifter består i att • samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig • ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen • bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen • följa och analysera utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. Utskottet noterar att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera hur och dess kansli har utfört sitt uppdrag samt beskriva och analysera resultaten och effekterna av arbetet. Statskontoret ska också undersöka behovet av och hur regeringen kontinuerligt kan säkerställa kvalificerad analys, uppföljning och genomförande av digitaliserings-politiken, i den del som inte avser offentlig förvaltning liksom de uppgifter som ligger på Digg. Analysen ska ta sin utgångspunkt i regeringens mål för digitaliseringspolitiken och digitaliseringsstrategin. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet emotser detta med stort intresse. I det internationella perspektivet vill utskottet uppmärksamma att levererade sin översyn av digitaliseringens utveckling i (Reviews of Digital Transformation, Going Digital in ) och samarbetsorganisationen har också lämnat slutsatser och rekommendationer på flera områden för digitaliseringspolitiken. Utskottet noterar att översynen har legat till grund för regeringens arbete på området. Därtill har redovisat fem lägesbilder på delområdena kompetens, trygghet, innovation, ledning och infrastruktur. Lägesbilderna indikerar generellt att ligger långt fram när det gäller digitalisering men att det finns utmaningar under respektive delområde om ska nå målet att bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Enligt är de främsta utmaningarna som digitaliseringspolitiken behöver hantera kopplade till digital kompetens och digital ledning. Ett av delmålen i digitaliseringsstrategin avser digital innovation, och innebär att ska ha de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. Det kräver att ligger i framkant när det gäller datadriven utveckling. Utskottet anser liksom regeringen att en central och viktig produktionsfaktor i datadriven innovation är tillgången till data. Utskottet välkomnar därför att regeringen uppdrog dels åt att kartlägga förutsättningarna för att öka små och medelstora företags förmåga att använda data som strategisk resurs, dels åt SCB att kartlägga användningen av artificiell intelligens (AI) samt analys av stora datamängder i . Regeringen anger i budgetpropositionen att en indikator på hur väl står sig när det gäller utveckling och användning av digitala innovationer är andel företag som analyserar stora datamängder, vilket uppgick till . Även konstaterar i sin översyn av digitala transformation att svenska företags användning av stora datamängder i en internationell jämförelse är relativt låg. Regeringen varnar för att det låga resultatet för svenska företag riskerar att leda till försämrade förutsättningar att använda de möjligheter som digitalisering innebär då det innebär minskad innovation och försämrad konkurrenskraft. Regeringen understryker i sammanhanget att rätt förutsättningar för digital innovation är avgörande för att ska kunna vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, en uppfattning som utskottet instämmer i. beslutade regeringen att ge Verket för innovationssystem () i uppdrag att genomföra en förstudie inför ett eventuellt etablerande av s.k. digitala innovationshubbar. Beslutet följer av Europeiska kommissionens förslag om inrättandet av programmet för ett digitalt för perioden –2027. Enligt förslaget ska ett nätverk av digitala innovationshubbar inrättas i medlemsstaterna som ska ha en central roll i genomförandet av programmet, bl.a. genom främjandet av ett brett införande av avancerad digital teknik i näringslivet och inom den offentliga sektorn. Programmet omfattar ett antal målområden som exempelvis artificiell intelligens, cybersäkerhet, avancerade digitala färdigheter och bästa användning av digital kapacitet och interoperabilitet. Som skäl för sitt beslut pekar regeringen på att etableringen av digitala innovationshubbar kommer att utgöra en viktig del i att genomföra programmet som syftar till att stötta den digitala omvandlingen av ekonomi och samhälle i . Regeringen framhåller också att effektiva satsningar på innovation och digitalisering stärker den svenska konkurrenskraften och bidrar till sysselsättning samt en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill vidare framhålla att kommuner och regioner (SKR) offentliggjorde sin strategi för digital utveckling (Utveckling i en digital tid – en strategi för grundläggande förutsättningar). Strategins syfte är att skapa en gemensam riktning för kommuner, regioner och om grundläggande förutsättningar för utveckling i en digital tid. I strategin presenteras 16 mål uppdelade på fyra målområden. Det första målområdet beskriver ledning, styrning och organisation som leder till att rätt prioriteringar görs, nya kompetenser utvecklas och att invånare och medarbetare involveras i och är medskapande i förändringsarbetet. I det andra målområdet lyfts vikten av gemensamma ramverk för arkitektur och säkerhet som används vid utveckling och förvaltning av digitala välfärdstjänster. Det skapar enligt SKR en gemensam grund och stärker samverkansförmågan när planering, utveckling och förvaltning av gemensamma lösningar hålls samman. Det tredje målområdet är informationsförsörjning och digital infrastruktur, vilket innebär att säkerställa att rätt information finns tillgänglig och kan utbytas på ett effektivt sätt. Det fjärde målområdet beskriver en sammanhållen digital service som baseras på samverkande processer och gemensamma lösningar. Detta innebär att välfärden kan erbjuda tjänster som utgår från användarnas behov, något som utskottet finner mycket angeläget. Utskottet vill också påminna om att regeringen gav , , , , Lantmäteriet, Myndigheten för digital förvaltning och ett gemensamt uppdrag att lämna förslag som ska öka säkerheten och effektiviteten av elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn, bl.a. genom en ökad standardisering av förvaltningsgemensamma lösningar. I rapporten har myndigheterna genomfört en omfattande behovs- och omvärldsanalys som pekar på stora möjligheter och nyttor med en understödjande förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. Bland åtgärdsförslagen i rapporten finns fortsatta regeringsuppdrag som syftar till att börja etablera digitala byggblock, exempelvis i form av standarder, specifikationer, ramverk och digitala tjänster, som ska understödja den offentliga sektorns informationsutbyte. Åtgärder föreslås även för att ge individen en ökad kontroll över sina egna data. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga och analysera statliga myndigheters behov av säker och kostnadseffektiv it-drift samt hur dessa behov bäst tillgodoses. Utredningen syftar till att skapa bättre förutsättningar för den offentliga förvaltningen att få tillgång till säker och kostnadseffektiv it-drift genom antingen samordnad statlig it-drift eller tydligare rättsliga förutsättningar för att kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Uppdraget ska redovisas . Inom ramen för uppdraget ska inte minst de lärdomar som dragits nationellt och i andra länder av samordnad statlig it-drift, inklusive lösningar med molntjänster, tas till vara. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill vidare uppmärksamma att för att uppfylla åtagande inom ramen för den internationella organisationen , beslutade regeringen om en uppdaterad handlingsplan avseende perioden –2021 som innehåller uppdrag åt Myndigheten för digital förvaltning Digg om att upprätta en handlingsplan för öppna data, tillgängliggöra öppna data som bäst kan bidra till nytta för samhället samt främja förmågan att bedriva öppen och datadriven innovation i samverkan mellan forskning, näringsliv och civilsamhälle. I fråga om digital delaktighet kan utskottet konstatera att i jämförelse med andra länder har en fortsatt hög andel av befolkningen som är digitalt delaktig. Enligt DESI-undersökningen (Digital economy and society index) 2019 är ett av de främsta länderna i vad gäller befolkningens användning av internettjänster. I () undersökning av befolkningens it-användning framgår att av såväl kvinnor som män i åldern 16–använder internet i stort sett . Det är dock bl.a. äldre, utrikes födda samt personer med olika typer av funktionsnedsättning som i mindre utsträckning upplever att de är digitalt delaktiga. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen påtalar att det även fortsättningsvis krävs ändamålsenliga åtgärder för att öka den digitala delaktigheten, vilket utskottet instämmer i.