bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Enligt regeringen kan den minskade lönsamheten för de företag som tillhandahåller godstransporter på järnväg leda till neddragningar i verksamheterna med följden att utbudet av godstransporter på järnväg minskar. Detta riskerar enligt regeringen att leda till en överflyttning av godstransporter från järnväg till väg. Regeringen bedömer att en miljökompensation –2025 kan motverka en sådan utveckling och ökar därför anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med . Slutligen minskas anslaget med för att delvis finansiera en föreslagen ökning av anslaget 1:9 . Bemyndiganden och ekonomiska åtaganden I propositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 31 2022–2038. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i systemet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt genomförande av åtgärder. Anslaget 1:3 får användas till förvaltningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster eller prestationer. Anslaget får även användas till utgifter för att samordna åtgärder för att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn med branschaktörer och utbildningsanordnare. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfartsområdet samt för administration av drifts- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Anslaget får även användas för uppföljning av särskilda överenskommelser om transportinfrastrukturinvesteringar. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får användas för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas till utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget får även användas för system- och administrationsutgifter förknippade med Transportstyrelsens uppbörd av andra skatter än trängselskatt, administration av bonus till klimatbonusbilar samt utbetalning av statsbidrag till vårdgivare för inrapportering av uppgifter till Transportstyrelsens olycksdatabas . Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas till Trafikanalys förvaltningsutgifter, vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik om maritima näringar. Anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik får användas för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter, som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Ersättningen ska fördelas baserat på biljettintäkternas storlek i respektive region. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:7 Trafikavtal med totalt . Ändringen består av tidigare beslutade och föreslagna reformer. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:9 . En förstärkning av anslaget med görs enligt regeringen för att utöka myndighetens forsknings- och innovationsåtaganden inom transportområdet nationellt och internationellt samt för att därigenom stärka kompetensförsörjningen inom transportsektorn och för att förlänga verksamheten inom om cykel. Förstärkningen finansieras genom en minskning med av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och en minskning med av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Till följd av en generell besparing har även en minskning på gjorts för anslaget 1:9 . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:12 Transportstyrelsen. Till följd av kommande förändringar inom området säkerhetsskydd ökas anslaget med . Därutöver görs en minskning med 3 miljoner för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur samt en minskning med till följd av en generell besparing. Vidare överförs från utgiftsområde 19 till anslaget 1:12 Transportstyrelsen för att täcka Transportstyrelsens kostnader 2020 för att ta fram utvärderingsplanen för klimatbonusen. Med anledning av coronaviruset beslutade efter regeringens förslag att införa ett nytt tillfälligt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik, och ett nytt anslag, 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik, uppfördes på statens budget och tilldelades (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:366). Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik. Regeringen pekar på att det finns ett fortsatt behov av stöd för att kunna upprätthålla ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik för att undvika trängsel och ökad smittspridning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Transportstyrelsen behöver tillgång till rörelsekapital för att finansiera utbetalningar inom ramen för det gemensamma avgiftsutjämningssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS). Den pågående pandemin har medfört en kraftigt minskad flygtrafik som innebär att behovet av rörelsekapital ökat kraftigt, då flygtrafiken har en direkt påverkan på Transportstyrelsens intäkter från GAS. Myndigheten behöver därutöver tillgång till rörelsekapital för att hantera utbetalningar inom ramen för det internationella systemet för undervägsavgiften (avgift för flygtrafiktjänster). Den pågående pandemin och den därmed kraftigt minskade flygtrafiken har en direkt påverkan även på Transportstyrelsens intäkter från undervägsavgiften. Behovet av tillgång till rörelsekapital är beräknat utifrån rörelsekapital för GAS, , och undervägsavgiften, . En särskild kredit för dessa transfereringar bedöms vara en lämpligare hantering av behovet av rörelsekapital än att hantera det med ordinarie räntekontokredit. Utifrån detta föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose Transportstyrelsens behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Vidare föreslår regeringen i propositionen att den bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2022–2027. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att ge utrymme för den variation och osäkerhet som förekommer inom detta område. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål får användas till utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas till utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av och slussar och samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas till utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd kan stöd lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst samt arbetsgivares kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. I samband med att tonnagebeskattningssystemet infördes beslutades att minskningen av statens intäkter delvis skulle finansieras genom en sänkning av anslaget för sjöfartsstöd (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). Fluktuationer i volymer utgör grunden för nivån på sjöfartsstödet . ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Verksamheten finansieras genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter, anslag och övriga externa intäkter. Regeringen anger att ekonomiska resultat har påverkats negativt, vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor och att intäkterna varit för låga i förhållande till kostnaderna. Åren 2007–ökade pensionsskuld med mer än till följd av ändrade beräkningsgrunder. Detta har sammantaget bidragit till att den ekonomiska ställningen har försämrats kraftigt. började tillämpa en reviderad avgiftsmodell, bl.a. med syftet att få en ekonomi i långsiktig balans, minska sjöfartens miljöpåverkan och öka transparensen i avgiftssystemet. Det reviderade avgiftssystemet tillsammans med ett kontinuerligt effektiviserings- och förändringsarbete för att minska kostnaderna i verksamheten förväntas enligt regeringen bidra till att långsiktigt få en ekonomi i balans. rörelseintäkter uppgick till jämfört med 2018, medan rörelsekostnaderna uppgick till 2019 jämfört med 2018. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till ca jämfört med 2018. Det redovisade resultatet för räkenskapsåret uppgår till . Resultatförsämringen 2019 jämfört med beror enligt regeringen främst på ökade kostnader för reparation och underhåll då flera isbrytare varit inne på större översyn på varv, kostnadsföring av tidigare aktiverade kostnader i projekt för nyanskaffning av isbrytare och ökade kostnader för personal. Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till jämfört med 2018. var motsvarande belopp . ekonomiska mål var att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå till av justerat eget kapital under en konjunkturcykel samt att soliditeten långsiktigt ska uppgå till . uppgick räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet till , vilket understiger målet. Regeringen pekar på att de redovisningsprinciper för beräkning av pensionsskulden som gäller för och övriga affärsverk innebär att de tillämpar den ränta för skuldberäkning som () fastställer. Regeringen pekar vidare på att de senaste årens låga räntenivåer och därmed höga avsättningar för pensioner har haft en negativ påverkan på pensionsskulden, vilket i sin tur ger kända jämförelsestörande effekter på styrningen. En omläggning vid nuvarande ränteläge bedöms dock ge negativa effekter, vilket innebär att regeringen så här långt inte bedömt det möjligt att ändra systemet. Regeringen konstaterar att det finns anledning att fortsätta att noggrant följa den ekonomiska utvecklingen för för att säkerställa att dess olika verksamheter kan bedrivas i ekonomisk balans. Regeringen konstaterar även att under inledningen av 2020 drabbades hårt ekonomiskt till följd av fallande avgiftsintäkter på grund av minskande fartygstrafik som en effekt av den pågående pandemin. Mot bakgrund av det har efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset gjort ett kapitaltillskott på (prop. 2019/20:187 utg.omr. 22, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Även framåt bedömer regeringen att effekterna av den pågående pandemin kommer att vara påtagliga och osäkerheten om utvecklingen framåt är stor. Regeringen bedömer att det inte är rimligt att ställa krav på såväl räntabilitet som soliditet –2024, eftersom myndighetens ledning behöver ges alla tillgängliga möjligheter att möta den nuvarande situationen. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel och med lån. Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . investeringsplan för perioden –2023 uppgår till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör , och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst farledsinvesteringar och olika insatser för att förnya isbrytarresurserna. Investeringar görs även bl.a. i lotsbåtar, arbets- och sjömätningsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar m.m. samt it-system. Regeringen delar bedömning av vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för för perioden –2023 godkänns som en riktlinje för myndighetens investeringar. Tabell 9 Investeringsplan för 2021–2023 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får användas till utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Anslaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst får användas till utgifter för statens trafikavtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får användas för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Ersättning avseende icke statliga flygplatser Infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. Regeringen anger att får använda från anslaget till utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten samt för att täcka kostnader för sådana flygningar som är undantagna från avgift för flygtrafiktjänster inom ramen för tillämpningen av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster. Regeringen anger vidare att får använda till utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst med totalt . Ändringen består i tidigare beslutad överföring från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. bedriver följande tjänster: civil och militär flygtrafikledning en route och för flygplats, luftrumstjänster, tekniska tjänster samt informationstjänster nationellt och internationellt. Verksamheten finansieras genom avgifter, främst i form av den s.k. undervägsavgiften som tas ut av den civila luftfarten. Undervägsavgiften och terminalavgifterna på , som utgör av intäkterna, omfattas av de mål för flygtrafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket för ett prestations- och avgiftssystem i det gemensamma europeiska luftrummet. Beslut om regelverket för perioden –2024 fattades . Ett förslag till prestationsplan har också tagits fram, men bl.a. beroende på den pågående pandemin har inga nya prestationsplaner antagits för medlemsstaterna. Regeringen konstaterar att den pågående pandemins påverkan på den civila luftfarten har varit omfattande och att ett arbete pågår med att ta fram ny inriktning och underlag för prestationsplanerna. Regeringen pekar dessutom på att det låga ränteläget, som påverkar pensionsskuldens utveckling, är en belastning för resultat och soliditet. Det ekonomiska målet för var att ge en avkastning på på eget kapital över en konjunkturcykel samt att uppnå en soliditet på . Regeringen konstaterar att resultat efter skattemotsvarighet uppgick till –, dvs. negativ avkastning och att soliditeten per uppgick till . Det egna kapitalet uppgick vid utgången av 2019 till , varav var fritt eget kapital. Av budgetpropositionen framgår att för perioden –2024 prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet är negativt samtliga år. Regeringen konstaterar att effekterna av det nuvarande utbrottet av den pågående pandemin är omfattande och att osäkerheten om utvecklingen framåt stor. Enligt det underlag som redovisat kan resultatet falla med ca . Följande år väntas i scenariot ge fortsatta omfattande förluster, runt vardera 2021 och 2022 och ca 2023. Regeringen pekar på att genomför ett omställningsarbete för att anpassa verksamheten och att myndigheten genom beslut om ändringsbudget tillfördes för att täcka intäktsbortfall med anledning av utbrottet av covid-19 (prop. 2019/20:187 utg.omr. 22, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Regeringen konstaterar att den nuvarande situationen innebär ett fall i intäkter som aldrig inträffat tidigare och bedömer att det inte är rimligt att ställa krav på räntabilitet och soliditet –2024 eftersom myndighetens ledning behöver ges alla tillgängliga möjligheter att möta den nuvarande situationen. Enligt regeringens bedömning kommer det sannolikt inte att vara möjligt att återgå till nuvarande ekonomiska mål förrän . Inom ramen för uppföljningen av verksamhet följer regeringen löpande utvecklingen av dessa mål. Regeringen anger att inte heller utdelningskravet kommer att tillämpas med anledning av förslaget om att tillfälligt inte ställa krav på räntabilitet och soliditet. Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel och med lån. Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 4 . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta använda derivatinstrument för att skydda sig mot ränte- och valutaväxlingar i enlighet med den finanspolicy som verket fastställt. Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument inom en total ram på 2 . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i, bilda företag eller andelar i, bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. Enligt regeringen är inriktningen att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram fastställs till . investeringsplan –2023 uppgår till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar . Prioriteringarna styrs i hög grad av de krav på systemutveckling som ställs genom EU samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen samt öka robustheten i kontrollcentraler och den tekniska infrastrukturen för flygtrafiktjänsten. De större investeringsposterna utgörs av investeringar i flygtrafiktjänstutrustning, radarutrustning och radioutrustning. Regeringen anger att den delar bedömning av vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns som en riktlinje för myndighetens investeringar. Tabell 11 Investeringsplan för 2021–2023 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Anslaget 1:16 Internationell tågtrafik får användas till utgifter för av staten upphandlad tågtrafik från till destinationer i andra länder. Anslaget får även användas till utgifter för förberedande utredningar inför upphandling, för utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till sådana avtal. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 12 Budgetförslag för internationell tågtrafik Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Ramanslaget 1:16 Internationell tågtrafik fördes upp på statens budget genom propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). De som föreslås till anslaget avser fortsatt förberedelsearbete inför den upphandling som planeras genomföras av internationell tågtrafik. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen anger att den fortsätter arbetet med att genomföra en upphandling av nattågstrafik som bidrar till att det upprättas internationella nattågsförbindelser och konstaterar att ingående av avtal för trafikering innebär fleråriga ekonomiska åtaganden. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:16 Internationell tågtrafik ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2022–2026. Anslaget 1:19 Lån till körkort får användas till utgifter för lån till körkort för vissa personer. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 13 Budgetförslag för lån till körkort Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen anser att möjligheten att låna till körkort bör utvidgas till att omfatta 19–20-åringar med gymnasieexamen.