bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Med det ovan anförda föreslog utskottet att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och de preliminära utgiftsramarna för utgiftsområdet för åren därefter. I Motståndskraft konstaterar att alla säkerhets- och försvarspolitiska vägval, liksom all försvarsplanering, måste utgå från bedömningar av möjliga framtida händelseutvecklingar. Att göra långsiktigt korrekta bedömningar av den säkerhetspolitiska utvecklingen har enligt beredningen historiskt visat sig bjuda på betydande svårigheter. I Motståndskraft konstateras att utvecklingen upprepade gånger har tagit en vändning som inte förutsetts ens av initierade experter eller i stort upplagda analysarbeten. Försvarsberedningen konstaterar att omvärldsutvecklingen kan förändras betydligt snabbare än vad det är möjligt att anpassa totalförsvaret och att återtagande av militär och civil försvarsförmåga har inletts , både i förhållande till omvärldsförändringar och de långa ledtiderna för många av delarna inom totalförsvaret. Denna insikt måste vara vägledande för utformandet av det svenska totalförsvaret och enligt Försvarsberedningen måste den nationella försvarsförmågan utformas så att landet kan försvara mot väpnat angrepp också när omvärldsläget förefaller gynnsamt. När det gäller riktlinjer för anskaffning av försvarsmaterielinvesteringar föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) en investeringsplan som för perioden –2032 uppgår till totalt ca. Regeringen föreslår att godkänner investerings-planen som riktlinje och att beloppet fördelas enligt följande: • Operativ ledning ca • Stödfunktioner ca . I fråga om riktlinje för vidmakthållande av befintliga försvarsmateriel-investeringar har regeringen föreslagit att beslutar om en in-vesteringsplan som för perioden –2032 uppgår till totalt . I regeringens förslag fördelas beloppet enligt följande: • Operativ ledning ca • Stödfunktioner ca . Regeringen föreslår dessutom att godkänner förslag om beställningsbemyndiganden som innebär att åtar sig att anvisa ca för betalningar som måste göras när de ekonomiska åtagandena infrias . I jämförelse med den ekonomiska ram för det militära försvaret 2021 som följer av regeringens förslag i budgetpropositionen bedömer regeringen att det finns det skäl att, utöver de aviseringar som gjorts , höja den ekonomiska ramen för det militära försvaret med 2022, 2023, 2024 och 2025. I totalförsvarspropositionen anger regeringen att den ekonomiska ramen 2025 kommer att prolongeras . Regeringen framhåller att den ekonomiska ramen för det militära försvaret då höjs med 2024 och ytterligare 2025, vilket sammantaget är utöver vad som har aviserats . Med en prolongering av den ekonomiska ramen 2025 redovisar regeringen att det militära försvaret tillförs sammantaget ytterligare . Regeringens avsikt enligt den total-försvarspolitiska propositionen är att de ekonomiska effekterna för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap av de ytterligare för-stärkningarna presenteras ekonomiska vårproposition. Regeringen framhåller vidare att Försvarsberedningen genom en kontrollstation 2023 utvärderar förverkligandet av försvarsbeslutet i syfte att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas enligt beslut om inriktning och ekonomisk ram. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen om genomförandet av försvarsbeslutet och hantering av planeringsramen för perioden –2030. Försvarsberedningen ska lämna förslag om planerings-ramen inför det beslutet. Av totalförsvarspropositionen framgår att det definitiva beslutet angående försvarsbeslutsperioden –2030 sker på basis av Försvarsberedningens förslag i försvarsbeslutet . I propositionen redovisas att Försvarsberedningens rapport genomförs i sin helhet om den ekonomiska ramen höjs åren 2026–2030. Myndigheterna ska, enligt regeringen, ges i uppdrag att planera för ett möjligt genomförande av denna helhet. I totalförsvarspropositionen redovisas 17 prioriterade åtgärder som ska inplaneras vid utökad ekonomisk ram. I kommittémotion 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) anför motionärerna att försvaret kräver långsiktiga planeringsramar och att det därför, i enlighet med Försvarsberedningens förslag, ska vara en tioårig planeringshorisont med beslutade ekonomiska ramar för perioden –2025 och en reell planeringsram –2030. Motionärerna föreslår en höjd planeringsram för anslagen till det militära försvaret 2026–2030 i form av 2026 och ytterligare 2027 och därefter prolongering av denna nivå. Motionärerna anser att planeringsramen bör skrivas in i försvarsbeslutet för att genomföra prioriterade åtgärder med den långsiktighet som Försvarsberedningen avsåg i utvecklingen av försvars-förmåga i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder. Motionärerna anser vidare att regeringen med anledning av den högre ekonomiska ramen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en reviderad investeringsplan. Dessutom anser de att beställningsbemyndigandena löpande behöver anpassas till anslagsutvecklingen för att försvarsmyndigheterna ska kunna leverera en planerad förmågeökning. I motionen understryks vidare att Försvarsmakten och myndigheterna i det militära försvaret bör arbeta utifrån principen design to cost för att säkerställa ett fortsatt effektiviserat resurs-utnyttjande (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:3448 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att ska anvisa ekonomiska planeringsramar för försvarsbeslutsperioden –2030. Motionärerna anser att detta vore förenligt med logiken från Försvarsberedningens rapporter, som utgår från principen att förmåga långsiktigt byggs i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder, dvs 2021–2025 och 2026–2030. Sammanlagt skulle det enligt motionärerna innebära extra till försvaret i försvarsbeslutsperioden –2030 (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:3442 av m.fl. (M) beskriver motionärerna dessutom den exponentiella teknikutvecklingen som kraftigt påverkar framtidens slagfält. De föreslår därför ökade satsningar på forskning och teknikutveckling inom Försvarsmakten, FOI och FMV för att ska kunna ha omvärldsbevakning, göra relevanta förstudier och bedriva forskning på framtida styrkeområden (yrkande 7). I kommittémotion 2020/21:877 av m.fl. (SD) anför motionärerna att en grundlagsstadgad budgetram bör fastställas för utgiftsområde 6 som innebär att anslagen inte får understiga av bruttonationalprodukten som ett snitt (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att världen runt omkring oss, men även förändras och för att klara av att möta nya och gamla hot behöver Försvarsmakten och övriga totalförsvaret få utökade resurser och bör därför ställa sig bakom vad motionärerna anför om totalförsvaret bortom 2030 och tillkännager detta för regeringen (yrkande 30). I kommittémotion 2020/21:2775 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att de ekonomiska förutsättningarna för totalförsvaret och om att de samlade anslagen för det militära försvaret bör uppgå till , beräknat penningvärde, (yrkande 5). I kommittémotion 2020/21:3429 av m.fl. (L) anförs att den långsiktiga svenska försvarsplaneringen behöver utgå från att blivit medlem av Nato och inom ett tiotal år ska nå upp till målet om av BNP i försvarsanslag i enlighet med Natos rekommendationer (yrkande 1). Utskottet välkomnar att totalförsvarspropositionens utgångspunkt är att Försvarsberedningens rapport ska genomföras i sin helhet om den ekonomiska ramen höjs åren 2026–2030. I propositionen redovisas 17 prioriterade åtgärder som ska inplaneras vid utökad ekonomisk ram. Utskottet instämmer med vad regeringen anfört om stabila och långsiktiga planeringsförutsättningar som viktiga för att skapa en effektiv utveckling av försvaret och för att åstadkomma de förändringar man vill uppnå. Att beslutar om inriktningen för Försvarsmaktens anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel i ett tolvårsperspektiv ger enligt utskottet förutsättningar för viss stabilitet och långa planerings-förutsättningar inom materielområdet. Totalförsvarspropositionen omfattar i huvudsak perioden –2025, men regeringen ger även en övergripande inriktning för perioden –2030. Därigenom stärks förutsebarheten och långsiktigheten när det gäller de ekonomiska förutsättningarna för myndigheternas planering. Utvecklingen som föreslås innebär en avsevärd förmågeökning inom såväl det militära som det civila försvaret inom de närmaste fem respektive tio åren. Även utskottet har tidigare framhållit att stabila planeringsförutsättningar för försvarssektorn måste skapas för att kunna ha en fungerande process och bibehålla trovärdigheten för såväl försvarsmyndigheterna som försvarspolitiken. Utskottet konstaterade då att investeringsplanerna varken gav en översikt över materielobjektens eller vidmakthållandeåtgärdernas förväntade utfall eller hur Försvars-makten avser att prioritera materielförsörjningen inom det beräknade anslaget. Mot bakgrund av problemen med den överplanering som tillämpades tidigare tillkännagav , med bifall till motion 2018/19:2946 (M) yrkande 2, att regeringen borde ge Försvarsmakten i uppdrag att ta fram reviderade investeringsplaner (bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89). Utskottet vidhåller att trovärdigheten för försvarssektorn och försvars-politiken missgynnas av osäkerheten om vad som faktiskt kan realiseras och välkomnar att regeringen avser att vidta åtgärder för att öka långsiktigheten i planeringsförutsättningarna för försvaret i fråga om personal, infrastruktur och övningar så att ett tioårsperspektiv kan bli utgångspunkten för strategisk styrning och planering inom dessa områden. Utskottet konstaterar att man noga bör överväga om en sänkning från dagens tolvårsperspektiv till ett tioårsperspektiv för beslut om inriktningen för Försvarsmaktens anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel skulle svara upp mot de syften regeringen ger uttryck för när det gäller långsiktigheten i planerings-förutsättningarna. I budgetpropositionen föreslås att godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel-investeringar om som riktlinje –2032. För att vidmakthålla befintliga försvarsmaterielinvesteringar föreslås att godkänner en investeringsplan som riktlinje som för perioden –2032, vilken summerar tillca 95,6 miljarder. När beslutet bereddes betonade utskottet (bet. 2020/21:FöU1) betydelsen av att ska kunna följa resultatet av arbetet med att åstadkomma en balans mellan stridskrafterna och mellan verkans- och stödförband, inte minst mot bakgrund av den kraftiga tillväxt inom arméområdet som nu är i stånd att besluta om. Utskottet utgår från att regeringen med den beslutade inriktningen som utgångspunkt även fortsättningsvis prioriterar materiel-försörjningen inom det beräknade ekonomiska utrymme som de av beslutade investeringsplanerna anger som riktlinje. Utskottet välkomnar den prolongering av den ekonomiska ramen 2025 som aviseras i totalförsvarspropositionen och som innebär att det militära försvaret tillförs ytterligare 2024–2030. Utskottet delar Försvarsberedningens bedömning att långsiktigt korrekta bedömningar av den säkerhetspolitiska utvecklingen historiskt har visat sig bjuda på betydande svårigheter och att omvärldsutvecklingen kan förändras betydligt snabbare än vad det är möjligt att anpassa totalförsvaret. Mot denna bakgrund lägger utskottet stor vikt vid att regeringen avser att ge Försvarsberedningen upp-giften att lämna förslag om planeringsramar inför inriktningsbeslutet för perioden –2030 och att det definitiva beslutet om prioriteringar inom beräknade anslag för den kommande försvarsbeslutsperioden ska ske på basis av Försvarsberedningens förslag till 2025. Utskottet bedömer att Försvarsberedningen har en viktig uppgift i att väga behovet av långsiktig planering mot behovet av handlingsfrihet med möjligheter till anpassning till den snabbt föränderliga omvärldsutveckling som beredningen pekat på. Utskottet välkomnar de aviserade förstärkningarna och utgår från att regeringen vidtar åtgärder för att öka långsiktigheten när det gäller utvecklingen av personal, infrastruktur och övningar så att dessa kan planeras och följas upp i relation till anslagen ekonomi på ett liknande sätt som investeringsplanerna för försvarsmateriel som sträcker sig till 2032. Utskottet anser med vad som anförts ovan att inte har skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrker därför samtliga motionsyrkanden om de framtida ekonomisk förutsättningar. Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till följdändringar i en rad författningar med anledning av att Totalförsvarets rekryterings-myndighet byter namn. Därmed bifaller regeringen punkterna 1–6 i proposition 2020/21:30. Regeringen beskriver att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är central för personalförsörjningen av totalförsvaret och bör ha ett namn som tydligt återspeglar dess verksamhet och uppdrag. Regeringen avser därför att byta namn på Totalförsvarets rekryteringsmyndighet till Totalförsvarets plikt- och prövningsverk. Det nya namnet uppfyller detta krav enligt regeringens bedömning. Namnbytet leder till ändringar i de författningar i vilka uttrycket Totalförsvarets rekryteringsmyndighet förekommer. Med de skäl som regeringen angett anser utskottet att bör bifalla punkterna 1–6 i proposition 2020/21:30. Breddad hotbild och totalförsvarets förmåga att möta den, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10 samt 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 5 och 16 samt 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2020/21:1433 av (S), 2020/21:2285 av Kopparklint (M) och 2020/21:2684 av (L). Vi anser att de senaste årens erfarenheter har visat att de lagar som styr regeringens möjligheter att agera vid kris inte är fullt ut ändamålsenliga. Regeringen får endast besluta om skärpt eller högsta beredskap i händelse av krig eller krigsfara, men inte vid en allvarlig kris. Vi vill därför att en översyn av den lagstiftning som ligger till grund för den svenska krisberedskapen och det svenska totalförsvaret ska genomföras. Möjligheterna att agera snabbt och effektivt i händelse av kris och krig behöver stärkas. Vi vill även möjliggöra granskning av överlåtelser av säkerhetskänslig egendom. Det finns ett behov av ett statligt kontrollsystem som ger staten möjlighet att granska och ytterst villkora eller förbjuda överlåtelser och upplåtelser av utpekad egendom som är av väsentligt intresse för totalförsvaret. Det gäller i första hand hamnar och flygplatser, men också fastigheter i områden med geografiska förhållanden av väsentlig betydelse för det militära försvaret. Vi vill se skarp lagstiftning inom området och anser vidare att en utredning bör tillsättas som ser över möjligheten att införa en liknande granskningsmöjlighet kopplad till områden omkring viktiga anläggningar för civilt försvar. Säkerhetsläget i närområde och även globalt har försämrats. Det finns ett starkt politiskt stöd för att tillgodose behoven hos både det militära och det civila försvaret för att långsiktigt och uthålligt ska återuppbygga ett trovärdigt totalförsvar. Det ska dimensioneras så att både de som hotar oss och de vi samarbetar med förstår att menar allvar. Vi anser även att fler aktiviteter ska klassas som hybridhot och att förmåga att stå emot dessa hot måste utvecklas. Slutligen menar vi att det är viktigt att bevaka hur personer med koppling till den kinesiska underrättelsetjänsten kan hindras från att ges tillgång till känslig forskning och att det därför är viktigt att skydda svenska universitet och högskolor. Underrättelsemyndigheterna bör därför får ett regerings-uppdrag att utveckla en strategi om hur svenska universitet och högskolor ska stärka sin säkerhet och kunna arbeta med screening samt vid behov samarbeta med exempelvis , Must och FRA. Breddad hotbild och totalförsvarets förmåga att möta den, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2020/21:1433 av (S), 2020/21:2285 av Kopparklint (M), 2020/21:2684 av (L), 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 10 samt 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 5 och 16. Vår vision är att alla medborgare som totalförsvaret har behov av har blivit krigsplacerade. Om kriget kommer vet alla som är krigsplacerade var och när han eller hon ska inställa sig. Ur varje årsklass utbildas en stor andel värnpliktiga eller civilpliktiga. Att genomföra värn- eller civilplikt är något som ungdomarna ser fram emot och som ger mervärden i det övriga livet. Om kriget skulle komma finns det en vilja att göra sitt yttersta för att försvara oberoende och vår frihet att själva forma vår rättsordning och kultur. Medborgarna vet t.ex. att det är den personliga insatsen från var och en som i slutändan kommer att avgöra vårt lands öde. Hela Försvarsmakten är beredd att understödja den finska försvarsmakten i att möta en gemensam fiende som så tidigare i historien. Det civila försvaret har bl.a. en god förmåga att stödja det militära försvaret. Det ekonomiska försvaret har byggts upp till en nivå där vi kan hantera en situation där vårt lands kontakt med omvärlden har upphört eller begränsats. Det psykologiska försvaret är dessutom väl utbyggt för att möta fientliga desinformationskampanjer innan och under en väpnad konflikt. Central samordning och organisation av totalförsvaret, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:2717 av (M) och 2020/21:3429 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi anser att det behövs ett omtag på frågan om central krisledning. Den centrala krisledningsförmågan har varit ett problem vid i princip alla större kriser . Utifrån den rådande ansvarsprincipen ska den myndighet som har ansvar för en verksamhet även ansvara för verksamheten i händelse av kris. Motionärerna anser att denna princip har visat sig vara otillräcklig vid större kriser som omfattar flera sektorer och geo-grafiska områden. Ett nationellt säkerhetsråd behöver därför inrättas med koppling till Statsrådsberedningen. skulle lämpligtvis kunna organiseras i olika viktiga underavdelningar som t.ex. underrättelse, cyber, och . Det nationella säkerhetsrådet i som möts en gång och har ett permanent kansli där även relevanta myndighets-chefer vid behov ingår bör kunna tjäna som inspiration för . Central samordning och organisation av totalförsvaret, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3429 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:2717 av (M) och 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 7. Jag anser att bra krishantering kräver en tydlig ledningsstruktur och att det därför behövs ett nationellt säkerhetsråd med placering i Statsrådsberedningen. Det yttersta ansvaret för den nationella säkerheten bör ligga hos statsministern och inte diffust utspritt på olika departement som . Ett nationellt säkerhetsråd ska inte förväxlas med regeringens säkerhets-politiska råd som är strategiskt. ska inte reagera på redan uppkomna kriser utan agera adekvat innan krisen uppstår och därmed avvärja eller lindra den. Målet är att det nationella säkerhetsrådet ska ge kvalificerade råd till regeringen om säkerhetshot ur ett brett perspektiv för att få till stånd en departements- och myndighetsövergripande respons mot de säkerhetshot som är på agendan. Krisledningsansvaret behöver läggas vid Statsrådsberedningen hos statsministern och stödjas av ett nationellt säkerhetsråd eftersom regeringen aldrig kan släppa ifrån sig ansvaret för att leda och samordna myndigheternas agerande vid civila eller militära kriser. Psykologiskt försvar, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 40, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 5. Fientligt sinnade staters försök att påverka utgången av demokratiska val är en problematik vi ser alltmer av. Påverkansförsök vid i princip alla val i större demokratier kan ha förekommit och bl.a. digitaliseringen har ökat sårbarheten. Det kan handla om att sprida felaktig information, desinformation eller känslig information som man tillskansat sig genom dataintrång i syfte att diskreditera en viss aktör och ytterst skada förtroendet för den demokratiska processen. behövs det konkreta åtgärder för att stärka förmågan att identifiera påverkanskampanjer, genomföra större informations-kampanjer till allmänheten samt utveckla samverkan och öva tillsammans med viktigare aktörer inom medierna. Vi vill därför att regeringen ger ett särskilt uppdrag till den nya myndigheten för psykologiskt försvar och det nya cybersäkerhetscentrumet att samverka för att identifiera valpåverkan och i förekommande fall möta densamma. Psykologiskt försvar, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 23, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 10. I snabba förlopp, vare sig det handlar om ett väpnat angrepp eller en katastrof, är behovet av rätt information stort. För att beslut om att använda resurser ska bli rätt krävs goda underlag. Det psykologiska försvaret ska verka för att personal och civilbefolkning nås av rätt information . I krig är det också viktigt att undergräva en angripares moral och taktiska förmåga genom informationsinsatser. Vi anser därför att en myndighet behöver ges ansvar för det psykologiska försvaret. Uppföljning av totalförsvarsverksamhet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 4. kommer utbildningsvolymen att öka, antalet krigsförband kommer att växa och de internationella åtagandena kommer att ligga på ungefär samma nivå som . En viktig del i tillväxten är t.ex. att materiel-försörjningen förbättras. Vi ser därför behov av en ändamålsenlig organisation för att klara omställningen till en kraftig tillväxt av försvaret. Vi föreslår därför en översyn som syftar till att effektivisera ledningen av Försvarsmakten och klargöra de framtida resursbehoven hos den politiska ledningen. Uppföljning av totalförsvarsverksamhet, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 13. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag om att inrätta en ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret. Jag instämmer i att det finns ett behov av att utvärdera planeringen och återuppbyggnaden av totalförsvaret.