bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — antog då en ram för utgiftsområde 20 som är 5 högre än vad har föreslagit i kommittémotion 2020/21:3222 av m.fl. Vi vidhåller vår uppfattning om utgiftsramens nivå och vill inledningsvis anföra följande vad gäller den politiska inriktningen för utgiftsområdet. Utgifterna inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har vuxit mycket kraftigt . –2014 var förändringarna i utgifterna små medan ökningen –2018 innebar mer än en dubblering. Genom en mer effektiv politik på området bedömer vi att det finns möjligheter att bedriva en ambitiös miljöpolitik med lägre anslagsnivåer. Flera instanser har påvisat att flera åtgärder som regeringen vidtagit har mycket låg kostnadseffektivitet. budget bör i stället koncentreras till sådana åtgärder som verkligen är effektiva. Motivet bakom flera av regeringens insatser är att agera föregångsland, men det är svårt att se hur ineffektiva åtgärder ska kunna förmå andra länder att följa det svenska exemplet. Vid en jämförelse med regeringens förslag föreslår vi en minskad budget, men genom att de satsningar som föreslås har en högre kostnadseffektivitet uppnås samma resultat. Svensk elproduktion är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser och genom att koncentrera åtgärder till utvecklingsländer med en högre andel fossilbaserad elproduktion kan klart bättre resultat uppnås. Vi vill även satsa på utvecklingen av ny teknik, dels för att möta klimathoten, dels för att utveckla produktionen i och exporten från . Vi anser att anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård bör fördelas enligt följande. Vi föreslår att anslaget 1:1 minskas med jämfört med regeringens förslag. Kostnadsutvecklingen för har stigit mycket kraftigt till följd av regeringens politik på området. Genom vårt fokus på en effektiv miljö- och klimatpolitik minskar myndighetens finansiella behov. När det gäller anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur föreslår vi en minskning med jämfört med regeringens förslag. Förvaltning av skyddad natur är ett viktigt område. Värdefulla och känsliga naturområden kräver skötsel för att måna deras speciella naturvärden, men skötseln av reservat och andra formellt skyddade områden är ofta eftersatt. I framtida skötsel måste även hänsyn tas till risken för att skadegörare kan sprida sig från bevarad gammal skog till intilliggande skogsfastigheter. Regeringens satsning på bekämpning av invasiva arter är lovvärd, men den borde ha kommit igång tidigare. I arbetet mot invasiva arter kan med fördel byalag och andra lokala föreningar engageras, vilket även skulle medföra att lokalföreningar får ett medbestämmande om hur bekämpningen ska utföras. Det bör enligt vår uppfattning bli enklare för markägare att genom avtal med myndigheter få ersättning för artbevarande inslag i brukandet av sin mark. Markägare vars brukande redan har inskränkts men som inte har fått ersättning för detta bör ha kompenserats senast . Efter en period av kraftigt ökade arealer skyddad natur behövs nu en period av konsolidering där mer fokus läggs på att hantera de arealer som redan är skyddade. Anslaget ska därför inte användas till ytterligare avsättning och detta gäller i synnerhet skogsmarker. Det behöver läggas ett ökat fokus på restaurering av våtmarker i jordbrukslandskapet för att balansera vattenflöden, öka tillskotten till grundvattnet, bidra till ökad biologisk mångfald och minska övergödningen. Dessutom kan stöd för våtmarksetablering medföra att synergieffekter uppnås. För anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden föreslår vi att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag. har omkring 80 000 förorenade områden och eftersom saneringen av dessa är mycket eftersatt behöver anslaget förstärkas. Sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. I detta arbete bör strandstädning ingå, inte minst i svårtillgängliga kust- och skärgårdsområden. När det gäller anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer föreslår vi att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att anslaget 1:8 Klimatbonus minskas med 2 jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. infördes ett nytt beskattningssystem för personbilar kallat bonus–malus, men vi anser att reformen har liten påverkan på utsläppen. En stor del av stöden har använts till fordon som finns utomlands och på det sättet finansierar reformen andra länders klimatpolitiska mål. Vi motsätter oss sektorsmål inom klimatpolitiken. Mot bakgrund av det finns ingen anledning att subventionera personbilar och anslaget bör därför tas bort. Vi föreslår vidare att anslaget 1:9 minskas med jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö föreslår vi att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Havs- och vattenpolitiken står inför svåra utmaningar eftersom tillståndet i våra vatten i allmänhet och i synnerhet är allvarligt. Vi välkomnar de anslagsökningar som genomförts men vi ser att ett stort behov kvarstår. Med ökade resurser finns det möjlighet att satsa mer på strandstädning och kartläggning av färjetrafikens miljöpåverkan i . Vi föreslår att anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ökas med jämfört med regeringens förslag. klimatpolitik har som utgångspunkt att oljeberoende och utsläpp av växthusgaser i högsta grad är globala frågeställningar. Det ter sig därför naturligt att vidta åtgärder så att satsningar på detta område görs i en internationell kontext, varför vi förordar en ökning av regeringens anslag. Anslaget har visat sig ha en väldigt hög kostnadseffektivitet. Exempel på hur kan bidra till såväl lägre användning av fossila bränslen som till utveckling, är stöd till utbyggnad av vattenkraft, solenergi och annan förnybar energiteknik. Vi vill även bidra internationellt till att bevara och utveckla skogar som hotas att överföras till annan markanvändning. När det gäller anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föreslår vi en minskning med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår en sådan neddragning eftersom vi anser att takten för statligt ianspråktagande av naturområden är och har varit för hög. Regeringen har undandragit mycket stora arealer skogsmark från brukande, och denna snabba utökning av arealen skyddad skog är negativ. Det är ofta ett ineffektivt och dyrt sätt att skydda arter; det begränsar möjligheterna till det brukande av skogen som utgör en basverksamhet för en stor del av lantbrukare; det leder till förlorade arbetstillfällen på landsbygden; det minskar volymerna av virke tillgängliga för skogsindustrin; det minskar möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen och det innebär inte sällan en begränsning av skogsägares äganderätt i sådan grad och på sådant sätt att det närmar sig övergrepp. Vi vill ha ett stopp såväl för utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. Anslaget bör mot denna bakgrund inte användas till att öka nettoarealen avsatt skog utan till skötsel av redan avsatta områden, och det bör även användas för eftersläpande ersättning till markägare. Länsstyrelserna har arbetat med att ta fram handlingsplaner för en grön infrastruktur. Enskilda markägares skogs- och jordbruk ska enligt vår uppfattning inte underkastas statlig styrning på landskapsnivå utan det är markägaren själv som ska planera sitt brukande. När det gäller anslaget 1:16 Klimatinvesteringar föreslår vi att anslaget minskas med 1 jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. Regeringens reform för klimatinvesteringar har dömts ut som en dyr och ineffektiv politik vars nytta är svår att bedöma. Det liknande stödet Klimatklivet har enligt vår mening mycket låg effektivitet och innan nya former av stöd införs bör det påvisas att de är mer effektiva. Det är även svårt att i allmänhet påvisa att de åtgärder som anslaget används till inte hade genomförts utan statliga bidrag. För anslaget 1:17 Klimatpremier föreslår vi en minskning med jämfört med regeringens förslag. Vi anser att anslaget helt ska tas bort eftersom stödet fungerar som ett marknadsintroduktionsstöd och för att det inte är önskvärt att staten ska spela den rollen i detta sammanhang. Vi föreslår att anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen minskas med jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. Stödet för gröna och trygga samhällen är ett renodlat politiskt projekt med oklara ambitioner och låg effektivitet för den biologiska mångfalden. Dessutom är begreppet grönare städer mest relevant i länder där skugga är en grundläggande faktor för att minska hettan och därigenom behovet av luftkonditionering och sötvatten. Projektet saknar tillräcklig relevans för och bör därför inte realiseras med statliga anslag. Stadsbyggnation bör dessutom även i fortsättningen främst vara en angelägenhet. När det gäller anslaget 1:19 Industriklivet föreslår vi att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Minskningen görs för att finansiera förslag till ett nytt anslag Innovativ teknik för miljö och klimat som presenteras nedan. Vi vill rikta statens stöd till industrin mot åtgärder som stärker landets basnäringars konkurrenskraft genom produktutveckling och relaterad utveckling, inte minst inom stål- och bioekonomisektorerna, som miljö- och klimatnytta eftersträvas. Anslaget ska inte användas till investeringar för minskning av koldioxidutsläpp med känd teknik utan till stöd för projekt som utvecklar ny världsunik processteknik, t.ex. Hybrit. För anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning föreslår vi en ökning med jämfört med regeringens förslag. Förstärkningen görs för att utveckla svensk bioekonomi. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knutna till miljö och areella näringar och för utveckling av bioekonomiområdet. Vi anser att det behöver läggas in en högre växel när det gäller forskning kring globala miljöproblem i ett vidare perspektiv. Vidare vill vi inrätta ett nytt anslag kallat Laddningsinfrastruktur elfordon som tillförs . Vi anser att det är positivt med en ökad elektrifiering av fordonsflottan och att det är statens roll att stödja byggandet av den laddningsinfrastruktur som krävs. Anslaget ska användas som ett riktat stöd för uppsättning av infrastruktur för laddning av elfordon i anslutning till hem och andra lokala miljöer. Satsningen bör särskilt inriktas på de regioner där utbyggnaden går långsamt, dvs. framför allt i mindre befolkningstäta områden. Vi vill att anslås ett nytt anslag kallat Innovativ teknik för miljö och klimat. Anslaget syftar till att stödja utveckling av lösningar med relevans främst för energi- och klimatområdet. Utveckling av produkter som gynnar bioekonomin och klimatet i kan även spridas till andra länder och därmed leda till betydande förbättringar globalt. En balanserad miljödebatt bör enligt vår uppfattning ha sin utgångspunkt i att världens befolkning ökar och att efterfrågan på energi och resurser måste mötas. Kunskap, teknik och internationellt samarbete är nyckelord inför denna osäkra framtid. Exempelvis ger teknikutveckling som resulterar i energilösningar som minskar intresset för fossil energi en global och bestående effekt i och med att även andra länder kommer att vara intresserade av att använda tekniken. Dessutom ger det exportintäkter och arbetstillfällen som ställning som kunskapsnation stärks. Utöver insatser inom får anslaget därför även användas för insatser i andra länder. Avslutningsvis föreslår vi att anslås ett nytt anslag kallat Förädlingsprojekt . Syftet med anslaget är att rädda almen och asken och det hundratal arter som är beroende av dessa. Almen är snart utrotad på grund av almsjukan, och asken hotas på samma sätt av askskottsjukan. Genom att satsa på förädling och olika konkreta, kompletterande åtgärder kan stora naturvärden räddas till en relativt låg kostnad. Man slipper målkonflikter med andra värden och därför är detta en mycket effektiv naturvårdsåtgärd. I de delar vi inte framför någon annan uppfattning än regeringens gäller det som anförs i budgetpropositionen om anslagens belopp och ändamål. Vi ställer oss även bakom regeringens förslag om dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet, dels en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar –2023 som riktlinje för investeringar. Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (M) (M), (M) och (M) anför: har – förutom pandemin – att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I budgetmotion fokuserar vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras, på att knäcka arbetslösheten och på att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om bland annat dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och att resurserna till välfärden kan växa. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 16 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422 av m.fl. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. I detta särskilda yttrande redovisar vi den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i parti- och kommittémotionerna 2020/21:3349 av m.fl. yrkandena 7 och 8, 2020/21:3353 av m.fl. yrkandena 1–12, 2020/21:3357 av m.fl. yrkande 17 samt 2020/21:3368 av m.fl. yrkandena 20, 21 och 50. När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill vi anföra följande. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. Klimatpolitikens syfte är att bidra till omställningen av samhället och att minska utsläppen av växthusgaser, i och ytterst globalt. En framgångsrik klimatpolitik måste således vara resultatinriktad och åstadkomma minskade utsläpp. Höga ambitioner och en god vilja är förutsättningar för att kunna bedriva en framgångsrik klimatpolitik, men det är inte tillräckligt. Precis som andra politikområden måste klimatpolitiken präglas av resultat om den ska göra skillnad på riktigt. Regeringens klimatpolitik uppfyller inte kravet på en resultatinriktad klimatpolitik som åstadkommer snabba utsläppsminskningar. är fast övertygade om att bedriva en politik för att ska nå det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . Eftersom klimatfrågan är global är internationella klimatinvesteringar ett effektivt verktyg för att åstadkomma stora och långsiktigt hållbara utsläppsminskningar över hela världen. har en möjlighet att hjälpa fler länder att kunna prioritera klimatomställningen. vill fortsätta att genomföra internationella klimatinvesteringar och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . föreslår omfattande åtgärder för att ställa om transportsektorn och industrin som tillsammans står för två tredjedelar av samlade utsläpp. Det handlar bl.a. om åtgärder för en snabb utbyggnad av laddstationer för personbilar i hela landet och en storskalig satsning på CCS och bio-CCS. Därtill måste miljöförstöring förhindras och bekämpas. Förvaltarskapstanken – att man vårdar det man äger till nytta för kommande generationer – är kärnan i den moderata miljöpolitiken. Vi tar krafttag för att ska komma i bättre skick genom både nationella och internationella åtgärder för att minska övergödning, miljögifter och nedskräpning. är måna om att områden med höga naturvärden som skyddas också tas om hand. Vi satsar på förvaltningen av värdefull natur och stärker den biologiska mångfalden genom åtgärder för pollinationer. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 20 innebär följande. Anslaget 1:1 ökas med jämfört med regeringens förslag. För att minska nedskräpningen är det viktigt med långsiktigt förebyggande insatser som leder till ökad kunskap och beteendeförändringar. vill därför förlänga det uppdrag som Håll rent har att informera allmänheten om nedskräpning. Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökas med jämfört med regeringens förslag. Ökningen är ett led i en satsning för att säkerställa tillräckligt med medel för skötsel och förvaltning av områden med värdefull natur. Ökningen är även ett led i en satsning på ett biodlingsstöd för biodlare och för att ge i uppdrag att se över hur regelbördan vid bi- och humleodling kan minska. Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med jämfört med regeringens förslag. Vi avvisar regeringens satsning på havs- och vattenmiljön till förmån för en större satsning. De tillförda medlen ska användas för att utöka LOVA-bidraget, för avancerad vattenreningsteknik samt till en förstärkning av det internationella arbetet i och . De ökade medlen ska även användas för ytterligare åtgärder mot övergödning och nedskräpning, t.ex. genom att bärga miljöfarligt avfall i havet, för forskning kring den miljön, för stöd till investeringar i ny teknik för att trygga vattenförsörjningen samt för att inrätta och driva ett nationellt kunskapsråd för dricksvatten. Anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ökas med jämfört med regeringens förslag. Ökningen görs för att fortsätta att genomföra internationella klimatinvesteringar och bidra till att det kommer på plats ett fungerande ramverk för internationellt samarbete inom ramen för . Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskas med jämfört med regeringens förslag för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetförslag. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar minskas med 1 jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget tas bort. Anslaget tas bort för att finansiera våra reformer inom utgiftsområdet. Anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen minskas med jämfört med regeringens förslag för att finansiera andra prioriterade reformer inom budgetområdet. Vad gäller anslaget 1:19 Industriklivet föreslår vi en ökning med jämfört med regeringens förslag. vill skapa långsiktiga förutsättningar för att stödja industrins omställning. Industriklivet är ett viktigt verktyg för att industrin ska kunna utveckla och investera i ny teknik som reducerar dess utsläpp. avvisar regeringens ökning av industriklivet till förmån för en egen större satsning på industriklivet som inkluderar storskalig användning av CCS och bio-CCS. Vi föreslår vidare att 1 anslås ett nytt anslag kallat Stöd till laddstationer för bilar och lastbilar. Anslagets syfte är att bidra till transportsektorns omställning. Vi föreslår därutöver att 1 anslås ett nytt anslag kallat Grönt bränslestöd. Syftet med det nya anslaget är att få igång en storskalig inhemsk produktion av biobränslen och vätgas. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 20 . Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 16 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170 av m.fl. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. I detta särskilda yttrande redovisar jag den anslagsfördelning och de förslag för utgiftsområde 20 som presenterar i partimotion 2020/21:3197 av m.fl. När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill jag anföra följande. som coronakrisen pågår har världen och befunnit sig i en klimatkris. Minskar vi inte snabbt våra utsläpp kan stora delar av världen bli obeboeliga. Därför borde frågan ställas hur de enorma resurser som samhället mobiliserar kan användas för att underlätta omställningen mot en hållbar ekonomi och fossilfri framtid. Återhämtningspolitiken måste bli hållbar. För att möta både klimatkrisen och coronakrisen bör starta ett omfattande statligt investeringsprogram. Det skulle fylla flera funktioner på samma gång, alla direkt nödvändiga. Genom att staten över satsar stora summor på investeringar skapas en mängd arbetstillfällen. Det sker såväl direkt i arbetet med investeringarna som indirekt genom att dessa jobb i sin tur får fart på ekonomin. Hur vi använder våra gemensamma resurser är helt avgörande för vilket samhälle vi har och vilken framtid vi går till mötes. Det finaste vi kan göra här och och för framtida generationer är att bl.a. satsa på det som krävs för en grön omställning. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 20 innebär följande. Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med jämfört med regeringens förslag. vill öka satsningarna på lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) som bl.a. minskar näringsbelastningen i våra vattendrag och hav och därmed minskar övergödningen. LOVA ger möjlighet till ett brett spektrum av åtgärder för att nå god vattenstatus genom att exempelvis öka upptaget och återcirkuleringen av näringsämnen. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur ökas med jämfört med regeringens förslag. Satsningen görs för att bromsa utarmningen av den biologiska mångfalden och för att områden med höga naturvärden ska kunna skyddas i snabbare takt. Ett ökat anslag syftar även till att fler markägare ges möjlighet till ersättning vid bildande av t.ex. naturreservat. Enligt har behovet av att skydda fjällnära skogar ökat kraftigt till följd av vissa domar som har meddelats . Anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen minskas med jämfört med regeringens förslag, vilket innebär att anslaget helt tas bort. avvisar regeringens satsning till förmån för en egen satsning under ett nytt anslag som även stöder klimatanpassade åtgärder. Jag föreslår vidare att anslås ett nytt anslag kallat Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur. Anslaget syftar till att åstadkomma de systemskiften som krävs för att nå klimatmålen. Enligt behövs det inte minst inom transportsektorn statliga insatser för att investera i de fossilfria lösningarna. föreslår därför ett ökat riktat stöd till klimatinvesteringar som, utöver det befintliga investeringsstödet Klimatklivet, ska användas för att stödja medfinansiering med denna inriktning. Investeringsstödet syftar till att stärka jord- och skogsnäringens möjligheter att bidra till såväl omställning av den egna energianvändningen som produktionen av biodrivmedel i och därmed uppnå en högre grad av nationell självförsörjning av fossilfria drivmedel. Satsningen rymmer även medel för utbyggnad av laddinfrastruktur och utbyggnad av vätgasinfrastruktur.