bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Utredaren ska analysera utformningen av ett nytt miljöstyrande system som ett alternativ till den nuvarande eurovinjettavgiften för godstransporter på väg och som kan bidra till att miljö- och klimatmålen nås, användas för uttag av skatt och bidra till förbättrad kontroll av regelefterlevnaden av yrkestrafiken. Vid utformningen ska olika geografiska förutsättningar beaktas och näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft främjas. Regeringen anförde att den i förhandlingarna om förändringar i eurovinjettdirektivet driver att medlemsstaterna ska få behålla flexibilitet vid val av avgiftssystem. Regeringen anförde vidare att det nya miljöstyrande systemet ska utformas på ett sådant sätt att det bidrar till att miljö- och klimatmålen och de transportpolitiska målen kan nås, öka introduktionen av mer klimateffektiva och miljöanpassade fordon och utjämna konkurrensvillkoren mellan svenska och utländska åkare. Det är viktigt att utformningen gör det möjligt att kontrollera att systemet följs av såväl svenska som utländska åkare. Uppdraget ska redovisas . Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. Rådet rekommenderade bl.a. regeringen att omgående påbörja utredningsarbetet för en ny vägtrafikbeskattning så att reformen kan realiseras i takt med transportsystemets snabba förändring och ingå i den omfattande skattereform som regeringen hänvisar till. Som noterats ovan kommer, enligt uppgift från , Klimatpolitiska rådets utvärdering att omhändertas i den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen. I Europeiska kommissionens meddelande om den europeiska gröna given anför kommissionen att den kommer att ägna ny politisk uppmärksamhet åt hur man kan uppnå effektiva vägavgifter i EU. I meddelandet anges att kommissionen är beredd att dra tillbaka förslaget till Eurovinjettdirektivet om det behövs och föreslå alternativa åtgärder. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning i propositionen att tillgång till laddinfrastruktur i hela landet är en förutsättning för elektrifieringen av fordonsparken. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla det stöd som regeringen ger till laddinfrastruktur. Utskottet välkomnar den av regeringen aviserade arbete och ser även fram emot den aviserade strategin för elektrifiering. berör i sitt yttrande över klimathandlingsplanen frågan om att införa ett krav på laddstationer. Utskottet hänvisar till att har beslutat att anta regeringens lagförslag om ändringar i bl.a. med anledning av att EU:s ändringsdirektiv om byggnaders energiprestanda ska genomföras. Genom lagändringarna införs ett krav på att ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i frågan om laddning av elfordon. anser, mot bakgrund av det ställningstagande som gjordes i det nämnda lagstiftningsärendet, att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 22. Miljö- och jordbruksutskottet delar civilutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandet. konstaterar i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att regeringen i klimathandlingsplanen anger att laddinfrastruktur bör byggas ut i sådan takt att det inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn samt att det bör införas ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs de större vägarna. Utskottet anser emellertid inte att det finns skäl för miljö- och jordbruksutskottet att tillstyrka det som föreslås i motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 21 om ett stöd till laddinfrastruktur. anför att det är av uppfattningen att bör ges möjlighet att på ett mer förutsättningslöst sätt bedöma vilka styrmedel som är mest ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att stimulera transportsektorns fortsatta elektrifiering. Miljö- och jordbruksutskottet, som även noterar de stöd till laddinfrastruktur som redan finns i form av bl.a. Klimatklivet och ladda-hemma-stödet, delar näringsutskottets bedömning och finner inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet. välkomnar i sitt yttrande över klimathandlingsplanen det som anförs i propositionen om att en långsiktig plan för att uppföra och bygga ut elvägar ska tas fram och en tillsättas för att bl.a. påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. anser att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 20. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar regeringens intentioner när det gäller elvägar och delar trafikutskottets bedömning i denna del. Miljö- och jordbruksutskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning i propositionen att det är nödvändigt att användningen av fossila drivmedel i både inrikes transporter och i arbetsmaskiner i princip minskar till noll för att ska nå det av beslutade målet om nettonollutsläpp av växthusgaser för att därefter nå negativa utsläpp. Utskottet välkomnar därför den utredning som regeringen har tillsatt om utfasning av fossila drivmedel. Utskottet noterar vidare att trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen anför att det i betänkande 2019/20:TU11 anförde att det är väl införstått med de många utmaningar som finns för att nå målet men likväl ser positivt på de initiativ som vidtagits för att ställa om fordonssektorn till fossilfrihet. vidhåller i sitt yttrande sin uppfattning i denna fråga och välkomnar de utredningar inom området som aviseras i propositionen. Miljö- och jordbruksutskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 24. Miljö- och jordbruksutskottet anser att resultatet av den utredning som regeringen har tillsatt bör inväntas innan beslut tas om stoppdatum och avstyrker därför, i likhet med trafikutskottet, även motion 2019/20:3480 (V) yrkande 39. När det gäller övriga frågor om hållbara förnybara drivmedel och infrastruktur för förnybara drivmedel framhåller trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen anför att dess mål är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att transportsektorn måste bidra genom effektivisering och övergång till förnybara drivmedel. anför att det ser positivt på att regeringen nu i handlingsplanen tar ett samlat grepp kring det klimatpolitiska arbetet. Även miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på att regeringen i propositionen anför att fossila drivmedel ska fasas ut och delar, som nämnts ovan, regeringens uppfattning att det är nödvändigt att användningen av fossila drivmedel i både inrikes transporter och arbetsmaskiner i princip minskar till noll. Mot denna bakgrund anser miljö- och jordbruksutskottet, i likhet med trafikutskottet, att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:3480 (V) yrkande 36. När det gäller frågan om forskning för miljövänligt flyg kan miljö- och jordbruksutskottet konstatera att det av propositionen framgår att regeringen har genomfört en rad satsningar på forskning och utveckling inom biobränsle för flyg och annan klimatrelaterad flyginnovation. Utskottet noterar vidare att har överlämnat sitt betänkande och att regeringen nu arbetar med de förslag som utredningen lämnat. Utskottet ser fram emot resultatet av detta arbete. Utskottet välkomnar även, liksom trafikutskottet gör i sitt yttrande över klimathandlingsplanen, det uppdrag om att främja hållbara biobränslen för flyg som regeringen givit till . Med hänvisning till vad som anförts bedömer miljö- och jordbruksutskottet, i likhet med trafikutskottet, att motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 8 bör avslås. Mot denna bakgrund anser miljö- och jordbruksutskottet vidare att det inte finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:2775 (KD) yrkande 14 om en övergripande utredning om biodrivmedel. När det gäller frågan om en bana i reduktionsplikten noterar miljö- och jordbruksutskottet att regeringen i propositionen anför att reduktionsnivåerna för åren efter 2020 bör ses över i regelbundna kontrollstationer i syfte att se till att reduktionsnivån och lagstiftningen bidrar kostnadseffektivt och klimateffektivt till målet och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Regeringen framhåller vidare att det är väsentligt för regeringen att se till att långsiktiga spelregler skapas för de höginblandade bränslena. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:2659 (M) yrkande 21 som därför avstyrks. Energieffektiva och klimatsmarta fordon Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning i propositionen att bonus–malus-systemet för nya lätta fordon är ett verkningsfullt styrmedel för att öka andelen miljöanpassade lätta fordon och effektivisera fordonsflottan. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen anför att den avser att genomföra en översyn av systemet för att förstärka och förenkla det. Utskottet välkomnar den aviserade översynen och anser mot denna bakgrund att motion 2019/20:2775 (KD) yrkande 6 kan lämnas utan åtgärd. Utskottet delar även regeringens bedömning i propositionen att det inte längre bör vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar. Utskottet välkomnar regeringens intention att tillsätta en utredning och besluta om en ny lagstiftning . Utskottet välkomnar även regeringens intention att driva på för ett motsvarande förbud inom EU. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 25. Utskottet delar således regeringens bedömning av den tidpunkt när förbudet bör börja gälla och avstyrker därmed även motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 40 och 41. Utskottet noterar att även trafikutskottet i sitt yttrande har anfört att dessa motionsyrkanden bör avstyrkas. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar det uppdrag om att utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd som regeringen aviserar i propositionen. Utskottet noterar även att trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen anfört att motion 2019/20:3480 (V) yrkande 63 bör avstyrkas. Mot denna bakgrund och med hänsyn till det regeringen anför i propositionen finner utskottet att motionsyrkandet kan lämnas utan åtgärd. berör i sitt yttrande över klimathandlingsplanen frågan om beskattning av tunga transporter. Utskottet anför att regeringen gör bedömningen att i den pågående förhandlingen om en ändring av Eurovinjettdirektivet bör fortsätta att stödja kommissionens ambition att utveckla principen om att förorenaren ska betala genom en prissättning av koldioxid. bör även verka för att EU:s koldioxidkrav på tunga fordon skärps i samband med översynen av systemet 2022, och för att ett nytt miljöstyrande system för beskattning av tunga transporter bör utredas. anför i sitt yttrande att det inte gör någon annan bedömning och att utskottet därför inte är berett att ställa sig bakom motionsförslag om ändring av beskattningen av tunga transporter. Miljö- och jordbruksutskottet delar skatteutskottets bedömning och avstyrker därför motionerna 2019/20:3480 (V) yrkande 64 och 2019/20:3481 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avskiljning och lagring av koldioxid och utsläppsminskningar i andra länder. Jämför reservation 51 (M), 52 (KD), 53 (M) och 54 (V). Avskiljning och lagring av koldioxid Regeringen anför i propositionen att kompletterande åtgärder kan spela en roll för att nå de klimatpolitiska etappmålen. En sådan åtgärd är avskiljning och lagring av koldioxid, s.k. carbon capture and storage (CCS), respektive CCS på koldioxid från biogent ursprung (bio-CCS). Regeringen framför vidare att Klimatpolitiska vägvalsutredningens uppdrag bl.a. omfattade att identifiera brister och hinder i nationell rätt, EU-rätt och internationell rätt när det gäller CCS. För bio-CCS skulle utredningen uppskatta den realiserbara potentialen och föreslå hur incitament kan skapas. För att tekniken ska kunna användas behövs enligt regeringen fortsatt forskning, utveckling och demonstration. Vidare bör rättsliga hinder för att möjliggöra CCS undanröjas. Enligt regeringen finns potentialen för lagring av koldioxid främst i , och lagring i t.ex. av koldioxid från svenska utsläppskällor kan komma att bli ett alternativ . För att detta ska bli möjligt krävs dock att den ändring av Londonprotokollet som antogs 2019 och som möjliggör export av koldioxid träder i kraft. Regeringen anför att den därför avser att vidta åtgärder för att ska kunna ratificera ändringen och för att påskynda övriga parters ratificering så att protokollet kan träda i kraft. Regeringen anför vidare att stöd till CCS för att minska processrelaterade utsläpp kan ges genom Industriklivet och att ett stöd till forskning, demonstration och tester för minusutsläpp har införts. Enligt regeringen bör det satsas mer på forskning, tester och samarbeten med näringslivet för att på ett hållbart och effektivt sätt binda tillbaka en del av de utsläpp som redan gjorts. Ytterligare åtgärder kan enligt regeringen övervägas efter att Klimatpolitiska vägvalsutredningen har överlämnat sin slutredovisning. Enligt regeringen förutsätter Europeiska kommissionen i sitt förslag till en långsiktig klimatstrategi att CCS spelar en roll för att nå EU:s klimatmål. På EU-nivå finns visst stöd till CCS, bl.a. genom Innovationsfonden och genom EU:s kommande forsknings- och innovationsprogram Horisont . Utsläppsminskningar i andra länder Enligt regeringens bedömning i propositionen kan verifierade utsläppsminskningar i länder utanför EU utgöra en kompletterande åtgärd för att nå etappmålen eller rapporteras som resultatbaserad klimatfinansiering om de annulleras. Verifierade utsläppsminskningar innebär att när genomför en utsläppsminskande åtgärd i ett annat land ska utsläppsminskningen kvantifieras och verifieras av en oberoende part i enlighet med internationella regelverk. Av propositionen framgår vidare att det inom ramen för finns s.k. internationella samarbetsformer enligt artikel 6. Genom att införa insatser under artikel 6 kan man få verifierade utsläppsminskningsenheter. Dessa kan antingen användas som en kompletterande åtgärd för att nå nationella klimatmål eller annulleras utan att användas för att nå det nationella målet och då utgöra en resultatbaserad klimatfinansiering. Regelverket för artikel 6 är fortfarande under förhandling. Vid COP 25 fattades inget beslut om regelverk under artikel 6, och frågan sköts upp till nästa partsmöte. Regeringen anför i propositionen att bör fortsätta att medverka aktivt till att utarbeta ett robust regelverk för de nya internationella samarbetsformerna enligt artikel 6 så att de utvecklas som ett trovärdigt system med hög miljöintegritet. I propositionen anges vidare att har varit engagerat i att utveckla internationella instrument under som leder till verifierade och certifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. ansvarar för program för internationella klimatinsatser. Programmet är inriktat på att investera i, främja och utveckla former för internationellt klimatsamarbete under om klimatförändringar. Programmet bidrar enligt regeringen till minskade utsläpp och hållbar utveckling genom investeringar i klimatprojekt i utvecklingsländer. investerade programmet i projekt genom instrumenten under Kyotoprotokollet, framför allt mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM). Regeringen anför i propositionen att den avser att återkomma i frågan om vilken roll verifierade utsläppsminskningar i andra länder bör ha som kompletterande åtgärd efter att Klimatpolitiska vägvalsutredningen har lämnat sin slutredovisning. Avskiljning och lagring av koldioxid I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) anför motionärerna att bör inrätta en nationell strategi för CCS och bio-CCS med fokus på teknikutveckling, infrastruktur, transport och introduktion av storskaliga anläggningar för både avskiljning och lagring av koldioxid i (yrkande 7). Motionärerna anför vidare att regeringen bör se över möjligheten att etablera ett svensk-norskt samarbete kring utveckling och introduktion av CCS (yrkande 8). I motionen anförs även att bör ta initiativ till en CCS-strategi inom ramen för EU-samarbetet (yrkande 9). Enligt partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 9 bör incitamenten för minusutsläpp stärkas i både och EU genom att ett fortsatt investeringsstöd för testanläggningar och möjligheten till avdrag för företag som använder tekniken ses över. Motsvarande yrkande framförs i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 47. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås att regeringen i kommande budgetar ska inrätta ett statligt stöd till utveckling av tekniker för koldioxidavskiljning och lagring (CCS). Enligt motionärerna möjliggör utökade investeringar i CCS omfattande minskningar av utsläppen av koldioxid. Utsläppsminskningar i andra länder I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 43 anförs att regeringen bör vara pådrivande för att fler kostnadseffektiva flexibla mekanismer utformas inom ramen för FN:s klimatavtal, med lärdom av tidigare mekanismer, som mekanismen för ren utveckling (CDM). Enligt motionärerna är internationella klimatinvesteringar ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken. Motionärerna anser att de nya flexibla mekanismerna inom ramen för ska erbjuda stora möjligheter till kostnadseffektiva internationella klimatinsatser. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. Motionärerna anför att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att de inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. Motionärerna anför i yrkande 6 i samma motion att etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar och inte genom flexibla mekanismer. Enligt motionärerna medför kompletterande åtgärder en risk för att tappar fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och delvis får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Avskiljning och lagring av koldioxid Klimatpolitiska vägvalsutredningen lämnade sitt slutbetänkande (Vägen till en klimatpositiv framtid, SOU 2020:4). Utredningen innehåller förslag om det fortsatta arbetet kring avskiljning och lagring av koldioxid, bl.a. vad gäller frågan om samarbete med , stöd till teknikutveckling och demonstration och arbete inom EU. Utredningen är på remiss. Remissvaren ska ha inkommit . Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. Rådet rekommenderade bl.a. regeringen att tydliggöra hur förutsättningar och incitament ska skapas för att genomföra och skala upp koldioxidavskiljning och lagring, vilket enligt dagens kunskapsläge ser ut att behövas för vissa utsläpp och för att bidra till negativa utsläpp (bio-CCS). Som framgått ovan kommer Klimatpolitiska rådets utvärdering att omhändertas i den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen. Utsläppsminskningar i andra länder Klimatpolitiska vägvalsutredningen behandlade även frågan om utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder. I utredningens betänkande anförs bl.a. att , genom aktivt deltagande i för mekanismer kan påverka förhandlingarna av regelverket för artikel 6 vid COP 26 och driva frågor om ambitionshöjning, hållbar utveckling och miljöintegritet. Utredningen är som tidigare nämnts på remiss t.o.m. . Miljö- och klimatminister anförde vidare följande vid interpellationsdebatt 2019/20:103 Den svenska positionen inför klimattoppmötet COP 25. För är det viktigt att de länder som är parter i kan påbörja genomförandet av fullt ut, och därför driver vi på för att parterna ska kunna slutföra förhandlingarna om regler och utförande av internationella frivilliga samarbetsmekanismer i under årets möte. För är det centralt att ett robust regelverk tas fram som säkerställer att mekanismen blir till ett ambitionshöjande ramverk som säkrar en miljöintegritet i samarbetet och där dubbelräkning av utsläpp inte sker. Avskiljning och lagring av koldioxid Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens uppfattning att kompletterande åtgärder kan spela en roll för att nå de klimatpolitiska etappmålen. Som regeringen framhåller i propositionen ingick frågan om CCS i Klimatpolitiska vägvalsutredningen. Utredningens betänkande har remitterats och utskottet ser fram emot den fortsatta behandlingen av de förslag som lämnas i betänkandet. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen framför att det behövs fortsatt forskning, utveckling och demonstration för att tekniken ska kunna användas och att rättsliga hinder för att möjliggöra CCS bör undanröjas. Utskottet delar regeringens uppfattning och välkomnar att regeringen avser att vidta åtgärder för att ratificera Londonprotokollet och påskynda övriga parters ratificering så att protokollet kan träda i kraft. Utskottet vill vidare framhålla det regeringen anför i propositionen om att stöd till CCS kan ges genom Industriklivet och att ett stöd till forskning, demonstration och tester för minusutsläpp har införts. Utskottet delar regeringens uppfattning att det bör satsas mer på forskning, tester och samarbeten med näringslivet och noterar att regeringen i propositionen anför att ytterligare åtgärder kan komma att övervägas med anledning av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande. Utskottet finner mot denna bakgrund att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:2659 (M) yrkandena 7–9, 2019/20:3107 (C) yrkande 9, 2019/20:3264 (C) yrkande 47 och 2019/20:3481 (KD) yrkande 7. Utsläppsminskningar i andra länder Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning i propositionen att verifierade utsläppsminskningar i länder utanför EU kan utgöra en kompletterande åtgärd för att nå etappmålen eller rapporteras som resultatbaserad klimatfinansiering. Utskottet noterar vidare att det vid COP 25 inte gick att nå ett beslut om regelverk när det gäller de s.k. internationella samarbetsformerna enligt artikel 6 i . Frågan kommer därför att behandlas vid COP 26 som skjutits upp på grund av coronaviruset. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen anför att bör fortsätta att medverka aktivt till att utarbeta ett robust regelverk under artikel 6 så att det utvecklas som ett trovärdigt system med hög miljöintegritet. Utskottet välkomnar regeringens intentioner på området och noterar även att frågan omfattas av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande som remitterats. Utskottet noterar vidare att miljö- och klimatministern i sitt anförande vid interpellationsdebatten om den svenska positionen inför klimattoppmötet COP 25 anförde att det för är viktigt att parterna till kan påbörja genomförandet fullt ut och att regeringen därför driver på för att parterna ska kunna slutföra förhandlingarna. Ministern anförde vidare att det för är centralt att regelverket är robust och säkerställer att mekanismen blir till ett ambitionshöjande ramverk som säkrar en miljöintegritet i samarbetet och där det inte förekommer dubbelräkning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2659 (M) yrkande 43 och 2019/20:3480 (V) yrkandena 5 och 6. Europeiskt och internationellt klimatarbete Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatarbetet inom EU och om klimat- och handelspolitik. Jämför reservation 55 (V), 56 (KD), 57 (L) och 58 (V). Regeringen anför i propositionen att EU:s klimatpolitik, för att leva upp till mål, bör vara i linje med 1,5-gradersmål, eftersom denna målsättning väsentligt minskar riskerna med och konsekvenserna av klimatförändringen.