bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Utskottet påminde vidare om att det stegvisa tillträdet till motorcykelkörkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra tyngre bilar. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att både andelen godkända kunskapsprov och körprov för motorcykel, dvs. för behörighet A1, A2, och A, är avsevärt högre än jämförande procentsatser för kategori B. Transportstyrelsens förarprovsstatistik visar att totalt 19 077 kunskapsprov för kategori A gjordes , av vilka 9 718 godkändes (dvs. Motsvarande procentsats för behörighet B var . Vad gäller körprov gjordes totalt 11 227 prov för kategori A , av vilka 7 416 godkändes (dvs. För kategori A1 gjordes totalt 1 546 prov av vilka 892 godkändes (dvs. För kategori A2 gjordes 2 089 prov, av vilka 1 414 godkändes (dvs. Motsvarande procentsats för kategori B var . Med anledning av redovisningen ovan ser utskottet ingen anledning att föreslå någon åtgärd så som det förts fram i motionerna 2019/20:336 (SD) och 2019/20:2597 (M) yrkande 36. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa behörighetsfrågor. Utskottet hänvisar till att skälet till att möjligheten för innehavare av B-körkort att föra lätt motorcykel inte införlivats i svensk rätt är trafiksäkerhetspolitiska avvägningar. Utskottet hänvisar vidare till att nuvarande regler för vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil är väl avvägda. I motion 2019/20:894 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att förenkla användandet av lätt motorcykel genom att tillåta personer med B-körkort att köra lätt motorcykel. Enligt motionären skulle trängseln vid hårt trafikerade vägar som inne i städer kunna minska med ökad motorcykelanvändning. Enligt motion 2019/20:2384 av (M) bör regeringen ge Transportstyrelsen i uppgift att se över möjligheterna att tillåta bilar med fyrhjulsdrift och större dragkapacitet att dra tyngre släp. Motionären anser att behörighetsreglerna för körkort vad gäller tunga och lätta släp är orättvisa och osäkra på så vis att de hindrar större bilar, som ur säkerhetssynpunkt är bättre lämpade, från att dra tunga släp. Det anförs avslutningsvis i motion 2019/20:3237 av m.fl. (SD) yrkande 3 att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag så att erfarna trafikanter med B-körkort även får köra lätt motorcykel. Motionärerna framhåller att det vore positivt av flera anledningar att möjliggöra för fler att använda sig av lätt motorcykel. Bland annat skulle det innebära mindre biltrafik, inte minst i våra städer. När det gäller möjligheten att tillåta innehavare av B-körkort att även köra lätt motorcykel noterar utskottet att nuvarande bestämmelser innebär att körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . För att köra motorcykel behöver man ett A-körkort. Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1, A2 och A. Skillnaden ligger i hur stor motorcykel som man får köra. Utskottet påminner om att kraven för att ta körkort varierar beroende på vilken typ av fordon som avses. För att köra lätt motorcykel, dvs. motorcykel vars motor har en slagvolym av högst 125 kcm, en effekt av högst och ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger /kg, krävs A1-körkort. För att ta ett körkort med behörighet A1 måste den blivande föraren göra en riskutbildning som består av två delar: Del 1 handlar om alkohol och droger, trötthet i trafiken och andra riskfyllda beteenden, och del 2 handlar bl.a. om hastighet, säkerhet och körning vid olika väg- och väderförhållanden. Därtill ingår manöverbana. Riskutbildningen för A1, A2 och A är specifikt inriktad på motorcykel. Riskutbildningen för personbil (kategori B) gäller inte för motorcykel. Utskottet kan konstatera att det i EU:s andra körkortsdirektiv (art. 5.3 b) gavs möjlighet för en medlemsstat att tillåta innehavare av körkort för kategori B att föra lätt motorcykel inom eget territorium. Möjlighet saknades att begränsa giltigheten till viss typ av lätt motorcykel. Vid införlivandet av det andra körkortsdirektivet i svensk lag bedömde regeringen att trafiksäkerhetsskäl talade mot att generellt utsträcka behörigheten B till att omfatta rätten att föra lätta motorcyklar för vilka krävs en helt annorlunda körteknik (se prop. 1995/96:118 s. 16). Regeringen ansåg att detta förarbetsuttalande hade samma giltighet när det gällde att införliva motsvarande bestämmelse i det tredje körkortsdirektivet i körkortslagen. I sammanhanget påpekade regeringen att alla körkort medför rätt att köra moped klass I (prop. 2011/12:25). Utskottet såg vid införlivandet av det andra direktivet inga skäl att ifrågasätta de skäl som regeringen anförde i fråga om att inte utsträcka behörighet B till att omfatta möjligheten att även köra lätt motorcykel. Utskottets ställningstagande i denna fråga har inte förändrats. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:894 (M) och 2019/20:3237 (SD) yrkande 3. När det gäller hur tungt släp som får kopplas till personbilar noterar utskottet att körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Med vanlig B-behörighet får man koppla ett lätt släp till bilen. Utskottet noterar vidare att det tredje körkortsdirektivet, som beslutades förhandlingar mellan medlemsstaterna, innebar ett par förändringar i förhållande till det andra körkortsdirektivet när det gäller vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil eller lätt lastbil. Dels togs kravet på att släpfordonets vikt inte får överstiga dragfordonets tjänstevikt bort, dels höjdes fordonskombinationens maximala totalvikt till med förutsättningen att om fordonskombinationens totala vikt överstiger får ett släpfordon med en högre vikt än endast framföras efter antingen avslutad utbildning, godkänt körprov eller en kombination av båda (se art. 4.4 b andra stycket i direktivet). Detta ledde till följande förändringar i svensk rätt (2 kap. 5 och 7a §§ körkortslagen): det släpfordon som får kopplas till en personbil eller en lastbil som omfattas av behörigheten B får ha en totalvikt som antingen inte överstiger eller överstiger utan att fordonskombinationens totalvikt överstiger . Det tidigare kravet att släpet inte får väga mer än dragfordonet togs därmed bort. Dock får den som innehar körkort med behörigheten B och har godkänts i ett särskilt körprov framföra en fordonskombination vars totalvikt överstiger 3,5 men inte . Detta innebar en ny bestämmelse. Efter ett körprov kan alltså körkortsinnehavaren ges en utökad B-behörighet. Den som redan har körkort med behörighet B behöver inte körkortstillstånd för att få genomföra det särskilda körprovet eller för att få övningsköra med en sådan fordonskombination som kräver utökad behörighet B. Det ska också, för den som inte har körkort med B-behörighet, gå att ansöka direkt om en utökad B-behörighet. ändrades reglerna för behörigheten BE. Den sammanlagda totalvikten för de släpfordon som får framföras med stöd av behörigheten BE får inte överstiga . Med hänvisning till redovisningen ovan bedömer utskottet att nuvarande bestämmelser om vilken typ av släpfordon som får kopplas till en personbil är väl avvägda. Motion 2019/20:2384 (M) avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om administrativa körkortsfrågor. Utskottet hänvisar till att reglerna om körkortets utformning och innehåll samt förnyelse regleras på EU-nivå med en mycket begränsad möjlighet för medlemsstaterna att införa egna bestämmelser. Utskottet påminner om att syftet med de harmoniserade reglerna är att minska utrymmet för bedrägeri och därigenom höja trafiksäkerheten på europeiska vägar. Jämför reservation 14 (SD). Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Syftet är att uppnå gemensamma körkortsbestämmelser för att på så sätt möjliggöra den gemensamma transportpolitiken. Ända sedan det första körkortsdirektivet, dvs. rådets direktiv /1263/EEG, finns dels krav på medlemsstaterna att följa en gemenskapsmodell för utformningen av körkort, dels krav på att körkort som är utfärdade av medlemsstaterna ska erkännas ömsesidigt. Gemenskapsmallen för nationella körkort bygger på slutakten till vägtrafikkonventionen som upprättades i på . Kraven på körkortets utformning och innehåll har harmoniserats ytterligare i efterföljande rättsakter. Insatser för att stävja förekomsten av förfalskade körkort Ett av de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att minska förekomsten av förfalskade körkort på de europeiska vägarna. Enligt artikel 3 i körkortsdirektivet ska medlemsstaterna ”vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas”. Det följer vidare att det material som används för körkortet enligt bilaga I ska göras förfalskningssäkert och att medlemsstaterna ska se till att alla körkort som har utfärdats och är gällande uppfyller kraven senast . Medlemsstaterna får införa ytterligare säkerhetsdetaljer. Av bilaga I punkt 4 framgår att medlemsstaterna efter samråd med kommissionen får lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkoder och nationella symboler, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i bilagan. Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet. En nyhet med direktivet var att körkorten får förses med ett frivilligt lagringsmedium (s.k. mikroprocessor) som innehåller informationen om de harmoniserade uppgifter om körkortet i fråga som specificeras i direktivet (art. 1.2). Av skäl 17 framgår att medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorn är på intet sätt kopplat till de fordon som körkortsinnehavaren äger eller på annat sätt har tillgång till. En ytterligare nyhet med det tredje körkortsdirektivet var inrättandet av . Nätverket syftar till att underlätta utbyte av information om körkort för att på så sätt minska utrymmet för förfalskningar. Med hjälp av Resper har medlemsstaterna möjlighet att se till att det inte går att ha fler än ett körkort. Enligt kommissionen behövs detta för att se till att förarna bara kör sådana fordon som de är kvalificerade och godkända för. Detta bidrar till de centrala målen för direktivet, nämligen att förbättra trafiksäkerheten. Av EU:s körkortsdirektiv följer också bestämmelser om körkortets förnyelse. Av artikel 7 i och rådets direktiv /126/EG av om körkort, det s.k. tredje körkortsdirektivet, följer att ett körkort med behörigheten AM, A1, A2, A, B eller BE förnyas efter det att det har utfärdats eller senast förnyats. Ett körkort med behörigheten C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D eller DE ska förnyas från det att det har utfärdats. Förnyelse av körkort vid giltighetstidens utgång ska bl.a. förutsätta permanent bosättning på territoriet i den medlemsstat som utfärdar körkortet eller bestyrkande av att sökande studerat där. Det följer av artikel 12 att med permanent bosättningsort avses den plats där en person normalt bor, dvs. under minst varje kalenderår, till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om personen saknar yrkesmässig anknytning, till följd av en personlig anknytning som präglas av nära band mellan personen och den plats där personen bor. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). I proposition 2016/17:83 Några körkortsfrågor lämnade regeringen förslag på ytterligare ändringar i körkortslagen som krävs för att ska uppfylla sina skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet. Propositionen togs fram med anledning av att kommissionen, i en formell underrättelse och i ett motiverat yttrande till regeringen, identifierat ett antal frågor där den anser att inte uppfyllt sina skyldigheter enligt direktivet. Av 3 kap. 14 a § körkortslagen framgår att förnyelse av körkort får ske om körkortshavaren är permanent bosatt i eller studerar här . Med begreppet permanent bosättning avses, enligt l kap. 3 § körkortslagen, bosättning under minst varje kalenderår till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om yrkesmässig anknytning saknas, till följd av personlig anknytning som präglas av nära band mellan en person och den plats där denne bor. Av dåvarande svensk lagstiftning framgick bl.a. att körkortet även får förnyas om körkortshavaren varken är permanent bosatt eller studerar i någon annan stat inom EES. Kommissionen påpekade att förnyelse av körkort för personer som har sin permanenta bosättningsort i ett tredjeland inte föreskrivs i direktivet. Kommissionen menade vidare att direktivet är tydligt på denna punkt; det krävs permanent bosättning i den utfärdande medlemsstaten för utfärdande av körkort, och utfärdandet kan inte baseras på medborgarskap eller liknande. I propositionen föreslog därför regeringen att möjligheten att förnya körkort för den som varken är permanent bosatt eller studerar i någon annan stat inom EES tas bort. Regeringen bedömde att eftersom det tidigare inte har prövats om dessa personer bor permanent i är det troligt att en del av de personer som berörs ändå kommer att uppfylla kraven för förnyelse av körkort. Detta gäller exempelvis vid tillfälliga vistelser i andra länder, såsom semesterresor och tidsbegränsade anställningar eller studier. Vidare påpekade regeringen att svenska körkortshavare, som efter att ha bott permanent utomlands återvänder till , har rätt att återfå sitt svenska körkort vid återflytt utan att avlägga förarprov. hade inget att invända mot regeringens förslag och godkände lagändringen (prop. 2016/17:83, bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). Ett antal motioner handlar om körkortets innehåll och utformning för att på olika sätt effektivisera informationen som framgår av körkortet eller för att göra körkorten säkrare ur förfalskningssynpunkt. Ett motionsyrkande handlar om körkortsförnyelse. Enligt motion 2019/20:146 av (C) bör ge regeringen i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att personer verk-samma utanför EES enklare ska kunna förnya sitt svenska körkort. Motionären påpekar att EU:s tredje körkortsdirektiv för en förnyelse av ett körkort utfärdat inom EES-området kräver att innehavaren vid giltighetstidens utgång är permanent bosatt på territoriet i den medlemsstat som utfärdat körkortet. För många svenskar i internationell tjänst innebär de nya reglerna ett betydande problem då de kan riskera att bli utan körkort. Enligt motion 2019/20:2404 av (M) bör yrkeschaufförers behörigheter samlas till körkortet eller på annat sätt effektiviseras. Motionären framhåller att en del yrkeschaufförer behöver ha en mängd kort med sig för att kunna styrka sina behörigheter. I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 82 föreslås att körkort utrustas med ett chipp för att ytterligare öka säkerheten. Motionärerna förespråkar en funktion som innebär att körkort som lagts in i bilens kartotek endast gemensamt med nyckel kan starta fordonet. Vidare bör regeringen enligt yrkande 83 i samma motion höja säkerheten på körkortets utformning och funktion. Motionärerna framhåller att körkortet är en värdehandling och dessutom personligt och att det därför är av yttersta vikt att öka säkerhetsfunktionerna i körkortet. Motionärerna föreslår därtill att fler yrkesbehörigheter ska kunna läggas på samma körkort (yrkande 92). En yrkesförare har i regel en rad olika körkort att uppvisa vid en eventuell kontroll. Motionärerna anser att en variant är att föra in flera uppgifter på ett enda kort, vilket minskar hanteringen av kort och dessutom är miljöeffekten av betydelse. Körkortets utformning och innehåll När det gäller körkortets utformning och innehåll vill utskottet påminna om att bestämmelserna i frågan stegvist har harmoniserats på EU-nivå . Utskottet påminner vidare om att det tredje körkortsdirektivet antogs förhandlingar. De huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet var att dels skänka större tydlighet till de gemensamma körkortsreglerna, dels minska utrymmet för bedrägeri och därigenom höja trafiksäkerheten på europeiska vägar. Bestämmelserna för körkortets utformning och innehåll framgår i huvudsak av artiklarna 1–7. Utskottet kan konstatera att till förmån för trafiksäkerheten på europeiska vägar kvarstår få möjligheter för medlemsstaterna att införa egna krav på körkortets innehåll och utformning. En nyhet med det tredje körkortsdirektivet var att körkorten får förses med ett frivilligt lagringsmedium (s.k. mikroprocessor) som innehåller informationen om de harmoniserade uppgifter om körkortet i fråga som specificeras i direktivet (art. 1.2). Av skäl 17 framgår att medlemsstaterna bör ha möjlighet att införa nationella uppgifter i mikroprocessorn under förutsättning att det inte inverkar på allmänt tillgängliga uppgifter. Mikroprocessorn är inte kopplad till de fordon som körkortsinnehavaren äger eller på annat sätt har tillgång till. I den proposition (prop. 2011/12:25) som regeringen lade fram för att införliva direktivet i svensk rätt föreslog regeringen att det inte bör införas några bestämmelser i lag om att körkort ska förses med mikroprocessor. Regeringen anförde att om det bedöms lämpligt att förse svenska körkort med en mikroprocessor bör det införas bestämmelser om detta i svensk rätt. Det bör dock inte ske förrän kommissionens arbete med att ta fram gemensamma specifikationer slutförts och regler om detta beslutats. Om och när det blir aktuellt att införa sådana bestämmelser anförde regeringen att det är tillräckligt att det sker i förordning eller myndighetsföreskrifter. hade inget att invända mot regeringens förslag i denna del (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Utskottet noterar att kommissionen sedan lagändringen gjordes har fastställt de tekniska kraven för körkort som är försedda med ett lagringsmedium i kommissionens förordning (EU) nr 383/2012 av . Av 7 § Transportstyrelsens föreskrifter om körkortets utformning och innehåll (TSFS 2012:60) framgår att det bl.a. ska finnas ett utrymme med möjlighet att lägga in en mikroprocessor enligt kommissionens förordning (EU) nr 383/2012. Utskottet kan därmed konstatera att möjligheten att komplettera svenska körkort med ett lagringsmedium står till buds, men ser ingen anledning att prioritera frågan. När det gäller de förslag om förändringar av körkortets utformning och innehåll som väckts i motionerna 2019/20:2404 (M) och 2019/20:3347 (SD) yrkandena 82 och 92 påminner utskottet återigen om att reglerna är harmoniserade på EU-nivå. Utskottet är inte berett att initiera en översyn att de EU-gemensamma körkortsreglerna. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2404 (M) och 2019/20:3347 (SD) yrkandena 82 och 92. Insatser mot ogiltiga eller förfalskade körkort När det gäller ogiltiga körkort vill utskottet börja med att uppmärksamma att i är körkortet den vanligaste behörighets- och id-handlingen. Av denna anledning är det angeläget att det alltid säkerställs att ett körkort utfärdas till rätt person. Transportstyrelsen har uppgett att fler än 800 000 körkort förnyas . Som redovisats i tidigare avsnitt var ett av de huvudsakliga syftena med det tredje körkortsdirektivet att minska utrymmet för bedrägeri och därigenom höja trafiksäkerheten på europeiska vägar. Enligt artikel 3 i direktivet ska medlemsstaterna ”vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas”. Utskottet noterar att en nyhet med det tredje körkortsdirektivet var att ett nätverk (Resper) inrättades för att underlätta informationsutbyte mellan medlemsstaterna i fråga om körkortsfrågor. En fördel med nätverket är enligt kommissionen att medlemsstaterna nu har större möjlighet att säkerställa att förare bara innehar ett körkort. Informationsutbytet genom Resper startade . Transportstyrelsen uppger att man genomför säkerhets-kontrollerna i de tidiga delarna av körkortsprocessen. Nya förare, liksom de som byter ut utländska körkort mot svenska, måste fotografera och legitimera sig på ett förarprovskontor i samband med ansökan om körkort. Den som inte kan legitimera sig på de sätt som är tillåtna nekas fotografering. De som förnyar körkort kontrolleras också mot Transportstyrelsens redan befintliga fotodatabas, så att fotot stämmer överens med ett tidigare foto. Helt igenom förfalskade körkort är en fråga för polis och rättsvårdande myndigheter att hantera och beivra. Utskottet har behandlat insatser mot ogiltiga körkort tidigare, senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet betonade då att det krävs en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det i flera sammanhang godtas som en id-handling. Utskottet betonade även vikten av fortsatta kontroll- och informationsinsatser, vilket enligt utskottet är av avgörande betydelse. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3347 (SD) yrkande 83. Förnyelse av körkort för personer bosatta utanför EES Till följd av att utskottet godkände proposition 2016/17:83, som lades fram med anledning av att inte fullt ut införlivat de EU-gemensamma reglerna för körkortsförnyelse, ändrades körkortslagen så att den som vid utbytestillfället är permanent bosatt i ett land utanför EES inte kan förnya sitt svenska körkort. I stället måste personen byta ut det svenska körkortet mot det nya landets körkort. Utskottet påminner om att regeringen anförde i propositionen att det inte är rimligt att förnyar körkort för personer som bor permanent i ett tredjeland på den enda grunden av att de har fått ett svenskt körkort. Regeringen anförde vidare att även om lagstiftarens intention har varit god med att möjliggöra för utlandssvenskar i ett tredjeland att förnya sitt körkort går det inte att bortse från att ett körkort som förnyats i ett tredjeland gäller inom hela unionen. Regeringen bedömde därtill att det finns risker med att körkort förnyas i förfalskningssyfte. Utskottet anslöt sig till regeringens uppfattning. Utskottet påpekade att lagändringen kan komma att innebära problem för t.ex. utlandssvenskar som arbetar för FN eller svenska biståndsorganisationer i ett tredjeland och är beroende av körkort. Utskottet utgick därför från att detta är en fråga som kommer att hanteras, t.ex. genom informationssatsningar. Utskottet påpekade vidare att personer som tillfälligt befinner sig utomlands inte påverkas av beslutet, och att personer som flyttar tillbaka till eller ett annat land inom EES normalt inte behöver göra ett nytt förarprov för att få tillbaka sitt körkort. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning i frågan. Utskottet vill tillägga att infrastrukturminister som svar på interpellation 2019/20:197 anförde att frågan om huruvida ska erkänna och byta ut körkort som utfärdats i länder utanför EES i vidare mån än är komplex och bl.a. innebär att trafiksäkerhet och andra säkerhetsaspekter samt rekommendationer från EU tas i beaktande. Utskottet delar ministerns bedömning i denna fråga. Ministern tillade att han ser frågan som angelägen och redovisade att den bereds inom . Med hänvisning till redovisningen ovan avstyrker utskottet motion 2019/20:146 (C). Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att möjligheten att nyttja ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsbortfall bör återinföras och att ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter bör utredas. Därmed bifalls en motion om detta. Motionsförslag om återkommande hälso- och synkontroller avslås. Utskottet hänvisar till att det är osäkert huruvida kostnaden av sådana kontroller skulle stå i proportion till den ökade trafiksäkerhet de skulle medföra. Jämför reservation 15 (SD), 16 (C), 17 (L) och 18 (S, MP).