bet · H801KU1 · 2020-12-01 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och förslag om anslag inom utgiftsområde 1, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Vidare tillstyrker utskottet förslagen i propositionen om ändringar i kreditupplysningslagen, inkassolagen, lagen om belastningsregister och offentlighets- och sekretesslagen, om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, om att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet samt om godkännande av en investeringsplan. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om att stödskalan för distributionsstöd slopas helt och att stödnivån höjs till per exemplar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet välkomnar att reformen för att inrätta ett rättigheter ska föregås av en bred parlamentarisk förankring. Den pågående pandemin har drabbat Kungliga slottsstaten genom minskade besöksintäkter. Utskottet anser att det kan finnas skäl att se över hur den långsiktiga finansieringen av Slottsstatens verksamhet bör utformas. Utskottet avstyrker motionsyrkanden som bl.a. rör organisationen av och utrikesförvaltningen. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, KD) och fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 1 . Redogörelse /20:RS1 årsredovisning för . Cirka 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 Statens budget inom utgiftsområde 1 1.Regeringskansliet, punkt 3 (SD) 2.Regeringskansliet, punkt 3 (KD) 3.Utrikesförvaltningen, punkt 4 (SD) 4.Utrikesförvaltningen, punkt 4 (KD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 1, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och samt motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Regeringens lagförslag Bilaga 5 yttrande 2020/21:UU1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmän () och förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 1 punkterna 6, 11, 13 och 15 samt avslår motionerna 2020/21:2632 av Skånberg m.fl. (KD), 2020/21:3115 av m.fl. (SD), 2020/21:3191 av m.fl. (V), 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:3478 av m.fl. (M), 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 10. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsramar som regeringen föreslår, att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst , att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 , att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår til högst . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 1 punkterna 7, 8, 10 och 14. c) Godkännande av en investeringsplan godkänner investeringsplanen för 2021-2023 för anslaget 2:3 fastighetsanslag som en riktlinje för fastighetsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 1 punkt 9. d) Godkännande av anslagsfinansiering av anläggningstillgångar godkänner att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 1 punkt 12. e) Godkännande om distributionsstöd godkänner att stödskalan för distributionsstöd slopas helt och att stödnivån höjs till per exemplar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 1 punkt 5. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 2. lag om ändring i inkassolagen (1974:182), 3. lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister, 4. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 1 punkterna 1–4. 2020/21:2027 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 99. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2020/21:83 av (SD), 2020/21:97 av (SD) yrkande 2, 2020/21:254 av och (båda KD) yrkande 2, 2020/21:385 av (SD) yrkande 2, 2020/21:495 av (KD) yrkande 7, 2020/21:541 av (KD), 2020/21:553 av (SD), 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:1078 av (M), 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 46 samt 2020/21:2893 av (SD) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) lägger redogörelse /20:RS1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), Skånberg (KD)*, (S), (L), (MP), (M)* och Per (SD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 1 och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Dessutom behandlas årsredovisning för (redog. 2019/20:RS1). Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av förslagen i budgetpropositionen till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Under beredningen av ärendet har riksdagsdirektören informerat utskottet om årsredovisning för och riksdagsstyrelsens anslagsförslag. Vidare har representanter för Kungliga hovstaterna informerat utskottet om Slottsstatens ekonomiska situation och hur den har påverkats av den pågående pandemin. har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i budgetpropositionen och motionerna i de delar som rör utrikesförvaltningen. yttrande finns i bilaga 5. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 1 till 15 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målen inom utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp det tillkännagivande som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 1. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 1. Dessutom behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /21. Förslagen i dessa motioner gäller olika frågor om och utrikes-förvaltningens organisation m.m.. Slutligen behandlas årsredovisning för . Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 Inom utgiftsområde 1 har beslutat om mål för och samepolitiken, demokratipolitik och mänskliga rättigheter, nationella minoriteter och medier. Resultat för utgiftsområdet redovisas i budgetpropositionen på delområdesnivå. För avsnittet medier redovisas resultatet samlat inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. För avsnittet och samepolitiken redovisas resultat om rennäring och andra näringar inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna av . För området Länsstyrelserna är regeringens mål i avsaknad av ett riksdagsbundet mål att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Mål och resultat för övriga delområden redovisas kortfattat i avsnittet Statens budget inom utgiftsområde 1 nedan. och del av samepolitiken Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). I propositionen anförs att regeringens arbete även ska bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan uppfylls. De centrala bedömningsgrunderna för området är: – insatser för samiskt inflytande och delaktighet – insatser för utveckling av det samiska språkets användning och ställning – insatser för att ta del av och utöva ett mångfaldigt samiskt kulturliv. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom området bidrar till att nå målet om en levande samisk kultur även om flera utmaningar kvarstår. Den successiva förstärkningen av förvaltningsanslag som skett bedöms ge myndigheten möjlighet att bidra till att uppfylla målet för samepolitiken. Vidare anför regeringen att införandet av en konsultationsordning förväntas få stor betydelse för samernas inflytande och delaktighet i beslutsprocesser som rör samiska frågor. Regeringen anser att 2019 var ett betydelsefullt år för den samiska språkutvecklingen bl.a. genom de insatser som genomfördes till följd av FN:s internationella år för urfolksspråk. Trots att det gjordes betydande framsteg bedömer regeringen dock att det återstår stora utmaningar för samisk språkrevitalisering. När det gäller politikens inriktning anför regeringen i propositionen bl.a. att det är betydelsefullt med fortsatta insatser för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv i enlighet med regeringsformen. Vidare anförs att regeringen avser att införa en konsultationsordning i frågor som rör det samiska urfolket. Konsultationsordningen ska befästa samernas rätt till inflytande och delaktighet i beslutsprocesser och inflytande över sina egna angelägenheter. Det anförs också att regeringen för att stärka det samiska folkets inflytande och möjligheter att bevara och utveckla sin kultur, sina språk och sitt samhällsliv kommer att fortsätta att arbeta för att slutföra förhandlingarna om en nordisk samekonvention. Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). Regeringens arbete ska även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan nås, bl.a. agendans mål 16 om att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer. Arbetet för att uppnå det demokratipolitiska målet bedöms utifrån följande punkter: – utvecklingen av valdeltagandet i det senaste allmänna valet – omfattningen av medborgerligt engagemang i demokratiska processer och intresset för att engagera sig i och påverka samhällets utveckling – förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner såsom regeringen, och institutioner – omfattning och konsekvenser av hot, våld och trakasserier mot centrala aktörer i det demokratiska samtalet, t.ex. förtroendevalda, journalister och opinionsbildare. Regeringen anför att utvecklingen av valdeltagandet har fortsatt att utvecklas positivt. Andelen röstande ökade i Europaparlamentsvalet jämfört med val. finns det fortfarande stora skillnader mellan framför allt olika valdistrikt. Regeringen bedömer sammantaget att de insatser som har genomförts för ett högt och mer jämlikt valdeltagande har aktualiserat valens och rösträttens betydelse vilket bör ha bidragit till viljan hos olika grupper av röstberättigade att rösta i Europaparlamentsvalet. Vidare bedömer regeringen att genomförda insatser har bidragit till att stärka befolkningens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. som engagemanget och intresset hos befolkningen för politik och samhällsfrågor ligger kvar på en hög nivå är det dock oroande att vissa grupper står utanför och varken deltar eller känner sig delaktiga i demokratin. Den andel som upplever sig stå utanför demokratin är högre i områden med socioekonomiska utmaningar. I propositionen anförs vidare att en majoritet av befolkningen är nöjd med hur demokratin fungerar i och EU, som förtroendet för demokratiska institutioner visar en uppåtgående trend. Det finns tydliga skillnader mellan olika grupper i befolkningen. Personer med lägre utbildning och personer som är bosatta på landsbygden är i genomsnitt mindre nöjda med demokratin och har lägre förtroende för de nationella demokratiska institutionerna än personer med högre utbildning och personer som är bosatta i andra typer av regioner. Vidare anförs att åtgärderna inom ramen för regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar har varit viktiga i arbetet för att förebygga och motverka hot och hat i det demokratiska samtalet. Regeringen redovisar också ett tillkännagivande om arbete mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32 punkt 1, rskr. 2017/18:151). Tillkännagivandet innebär att regeringen ska arbeta för att sprida kunskap om antisemitism genom historien och att kunskap ska nå alla delar av den svenska befolkningen. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat om uppdrag och bidrag för genomförandet av hågkomstresor till minnesplatser. Vidare har Forum för levande historia stärkt förutsättningarna för bl.a. skolor att genomföra hågkomstresor och tagit fram ytterligare stödmaterial på myndighetens webbplats. Svenska kommittén mot antisemitism har också genomfört utbildning och hågkomstresor för skolor. Dessutom har regeringen beslutat om en nationell satsning 2020 med anledning av regeringens internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism. Regeringen bedömer att tillkännagivandet inte är slutbehandlat och regeringen avser att fortsätta arbetet i enlighet med tillkännagivandet. När det gäller politikens inriktning anförs i propositionen bl.a. att regeringen kommer att fortsätta att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Vidare anförs att regeringen genomför en nationell samling för att säkerställa en levande och uthållig demokrati för framtiden och uppmärksamma att demokratin i fyller 2021. Politiken för mänskliga rättigheter Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). Målet är sektorsövergripande och ska genomsyra all politik. Det berör bl.a. funktionshinderspolitiken och barnrättspolitiken som redovisas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, samt politiken mot diskriminering och jämställdhetspolitiken som redovisas i utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. I propositionen anförs att regeringens långsiktiga arbete i enlighet med strategin för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter bidrar till att målet uppnås (skr. 2016/17:29). Agenda 2030 betonar alla staters ansvar för att respektera, skydda och främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, utan åtskillnad av något slag. Utvecklingen på området bedöms i förhållande till regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter, dvs. – ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna – ett samordnat och systematiskt arbete med de mänskliga rättigheterna inom offentlig verksamhet – ett starkt stöd för arbete med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet. Regeringens bedömning är att de insatser som har vidtagits inom ramen för regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter bidrar till att nå målet. Insatserna har bl.a. resulterat i en ökad kunskap och kompetens i fråga om mänskliga rättigheter hos framför allt statligt anställda. Insatserna har vidare bidragit till ett mer samordnat och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på regional och lokal nivå bl.a. genom ett rättighetsbaserat arbetssätt. Vidare anförs i propositionen att olika rapporter och granskningar visar att arbetet måste fortsätta för att målet om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter ska nås. Det finns bl.a. fortfarande ett behov av kompetenshöjande åtgärder i fråga om de mänskliga rättigheterna och av att integrera de mänskliga rättigheterna i den ordinarie verksamheten. Regeringen anför också att när allt fler länder ifrågasätter det internationella regelverket om mänskliga rättigheter är det angeläget att arbetet för att förverkliga de mänskliga rättigheterna fortsätter såväl nationellt som internationellt. kan på så sätt agera som en positiv kraft och förebild för andra länder. När det gäller politikens inriktning anförs i propositionen att vi lever i som kräver att de internationella åtagandena om mänskliga rättigheter tas på största allvar. Den pågående pandemin utsätter samhället och dess olika funktioner för extra stora påfrestningar. Det innebär enligt propositionen även en ökad risk för att de mänskliga rättigheterna begränsas och åsidosätts. Regeringen anser därför att de mänskliga rättigheterna ska tas på största allvar och att med än mer fokus ska vara en positiv kraft och ständigt hålla frågor om mänskliga rättigheter på agendan både på internationell och nationell nivå. Vidare anförs i propositionen att regeringens långsiktiga arbete i enlighet med strategin för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter ska bidra till att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. har fått rekommendationer från internationella granskningsorgan om att inrätta en oberoende rättigheter. Regeringen föreslår att ett rättigheter inrättas som ska ha i uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i . Denna reform ska enligt propositionen föregås av en bred parlamentarisk förankring av utformningen av lagstiftningen och regelverket för det nya institutet. Målet för området är att skydda för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). nationella minoriteter är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): – diskriminering och utsatthet – inflytande och delaktighet – språk och kulturell identitet. Regeringens arbete ska även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan uppfylls. Det gäller bl.a. agendans mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar samt mål 5 om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt. – hur väl kommuner, regioner och myndigheter följer lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (minoritetslagen) och internationella åtaganden inom området – informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka skyddet av de nationella minoriteternas rättigheter – arbete mot diskriminering och utsatthet – utvecklingen av samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna – språk- och kulturaktiviteter för och av de nationella minoriteterna – insatser för att stärka de nationella minoritetsspråken. Enligt regeringen bidrar kommuner och regioner respektive statliga myndigheter på olika sätt till att nå målet för området, även om det fortfarande finns mycket arbete kvar att göra för att de nationella minoriteterna ska kunna åtnjuta sina rättigheter fullt ut. Vidare anför regeringen i propositionen att det är positivt att många kommuner och regioner har anslutit sig till förvaltningsområdena för samiska, finska och meänkieli. Möjligheter till inflytande och delaktighet är enligt propositionen av avgörande betydelse för att nationella minoriteters frågor och behov ska synliggöras och i förlängningen en förutsättning för att förvaltningsmyndigheterna ska kunna leva upp till sina åtaganden enligt minoritetslagen. Att ett stort antal kommuner och regioner har antagit mål och riktlinjer för det minoritetspolitiska arbetet tyder enligt propositionen på en ökad medvetenhet om minoritetspolitiken på lokal och regional nivå. Vidare anför regeringen i propositionen att kunskap om minoriteterna och deras livssituation är avgörande för att motverka antisemitism, antiziganism och andra former av rasism och intolerans. Regeringen konstaterar att kommuner och regioner som får statsbidrag för att ingå i något förvaltningsområde har kommit längre i sitt arbete med att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter. Detsamma gäller kommuner som får statsbidrag för romsk inkludering. Vidare anförs i propositionen att mycket arbete kvarstår för att nå målen i regeringens långsiktiga strategi för romsk inkludering då det av myndigheternas rapportering framgår att diskriminering av romer förekommer inom flera av strategins områden, bl.a. i fråga om arbetsmarknad och bostäder. Enligt regeringens bedömning är det viktigt att fortsätta insatserna för samtliga minoriteter i hela landet för att uppfylla målet för politikområdet. När det gäller politikens inriktning anför regeringen i propositionen att det är en nationell angelägenhet att säkerställa att de nationella minoriteternas rättigheter skyddas av många olika aktörer i det svenska samhället. Regeringen fortsätter arbetet inom området och som ett led i detta arbete förbereds förslagen i betänkandet Högre växel i minoritetspolitiken – stärkt samordning och uppföljning (SOU 2020:27) inom . Vid budgetbehandlingen ansåg utskottet att strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser var i stort var bra (bet. 2016/17:KU1 s. 27). ansåg utskottet dock att dessa delar möjligen skulle kunna utvecklas något. Det gällde framför allt avsnittet Demokratipolitik och mänskliga rättigheter.