bet · H701TU12 · 2020-05-29 00:00:00 — Motionärerna pekar på att är landets starkaste tillväxtmotor och en attraktiv plats för både företag och privatpersoner. För att ska fortsätta att vara attraktivt, särskilt för företag, krävs enligt motionärerna goda flygkommunikationer till och från . Motionärerna menar att en nedläggning av skulle hota ett stort antal arbetstillfällen. Motionärerna pekar vidare på att behöver eftersom är nära sitt kapacitetsmaximum och inte kan ta över trafiken från . Motionärerna hänvisar även till internationella jämförelser som visar att ligger långt ned i rankningen när det gäller närhet till stadskärnan. En nedläggning av riskerar enligt motionärerna även att få stora konsekvenser för ett antal orter ute i landet och har därmed ett stort värde för näringsliv i sin helhet. och (båda M) framför i motion 2019/20:1463 att regeringen bör ta initiativ till en Arlandaförhandling. Enligt motionärerna är betydelse för såväl som för hela oomtvistlig. Som en liten och exportberoende nation med stora geografiska avstånd måste enligt motionärerna ha en funktionell internationell huvudflygplats. Motionärerna pekar på att en flygplatsstad nu växer fram runt i likhet med vad som sker kring andra stora europeiska och nordiska flygplatser och att detta drar till sig företag och verksamheter som är beroende av internationell (och nationell) tillgänglighet. Enligt motionärerna behövs det därför en Arlandaförhandling där berörda kommuner, , , och andra intressenter deltar. Det krävs enligt motionärerna en långsiktigt hållbar lösning på de utmaningar som Arlandaregionen står inför, och förhandlingen bör därmed fokusera på bostadsbyggande, infrastruktur till och från flygplatsen och flygplatsstaden. m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 30 behovet av att bygga ut . Motionärerna pekar på att goda utrikesförbindelser är avgörande för konkurrenskraft. Ett sätt att stärka konkurrenskraft och möjligheten att attrahera investeringar är enligt motionärerna att stärka och möjliggöra fler och tätare direktförbindelser till ekonomiska center i världen. Motionärerna vill att ska bli ledande flygplats och kraftigt öka mängden passagerare som flyger till och från . Enligt motionärerna ska det ske genom ökad kapacitet, upprustade terminaler och förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen. Initiativet om preclearance till välkomnas. Däremot är det enligt motionärerna beklagligt att arbete ännu inte har presenterats eftersom och flyget behöver en tydlig och långsiktig plan. m.fl. (M) framhåller i partimotion 2019/20:2831 yrkande 4 behovet av att öka kapaciteten på . Motionärerna pekar på att en viktig faktor för tillväxt och ett lands konkurrenskraft är att ha tillgång till internationella flygförbindelser. Ett sätt att stärka konkurrenskraft och möjligheten att attrahera investeringar är enligt motionärerna att stärka och möjliggöra fler och tätare direktförbindelser till ekonomiska center i världen. För är i många fall viktigare än , men för övriga utgör den viktigaste hubben för att nå kunder, investerare och leverantörer i andra delar av världen. Motionärerna vill därför att ska bli ledande flygplats och kraftigt öka mängden passagerare som flyger till och från . Enligt motionärerna ska detta ske genom ökad kapacitet, upprustade terminaler och förbättrad kollektivtrafik till och från flygplatsen. (M) påtalar i motion 2019/20:2982 behovet av att aktivt arbeta för att stärka konkurrenskraft. Motionären pekar på att det i den flygstrategi som regeringen tagit fram bl.a. står att det både finns fog för att bygga ut flygplatsen ytterligare och att har en viktig roll som tillväxtmotor för den svenska ekonomin. Motionären pekar vidare på att regeringen som den har tagit fram en strategi och beskrivit vikten av som en tillväxtmotor för även har genomfört en flygskatt på alla resor i och från vilket leder till marginella förbättringar för miljön och kraftigt försämrar svensk konkurrenskraft. Motionären anser att regeringen bör arbeta för att förstärka i stället för att aktivt försvaga den. När det gäller kan utskottet konstatera att uttalade infrastrukturministern i ett svar på en interpellation om åtgärder för att säkerställa roll som nav för luftfarten i norra bl.a. att ska vara ledande storflygplats och att inrättandet av är en viktig del i att långsiktigt stärka roll som nav (ip. 2017/18:32). Infrastrukturministern pekade även på att interkontinentala direktlinjer från är viktigt samt att regeringen arbetar vidare med frågan om att införa s.k. preclearance vid , vilket skulle ge potential för fler direktförbindelser med . Infrastrukturministern framhöll att flygets ökande utsläpp innebär en stor utmaning och att utvecklingen av måste vara hållbar ur miljö- och klimatsynpunkt. Därefter har den nuvarande infrastrukturministern i ett svar på ett antal skriftliga frågor (fr. 2018/19:666, 2018/19:673 och 2018/19:675) om pekat på den svenska flygstrategin som presenterades och där regeringen bl.a. anger att ett Arlandaråd, i dialog och samverkan, ska ta fram förslag, en ”färdplan ” och att flygets klimatpåverkan ska minska. Regeringen beslutade sedermera om att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. Rådet avslutades . I regeringens skrivelse 2019/20:75 som överlämnades till redovisar regeringen att den har fortsatt att bedriva arbetet med luftfartspolitiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Utskottet noterar vad regeringen vidare redovisar i samma skrivelse om att har avvecklats och att den färdplan för som aviserades i flygstrategin fortfarande hanteras inom . När det gäller frågan om att bevara vill utskottet påminna om tidigare tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). Utskottet noterar att regeringen i skrivelse 2019/20:75 redovisar att den statliga samordnaren avlämnade rapporten flyg och bostäder och att rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen påminner i sammanhanget också om tidigare nämnda beslut att inrätta ett Arlandaråd. Regeringen redovisar även avslutningsvis att det tidigare tillkännagivandet om inte är slutbehandlat och att ärendet bereds vidare. Med hänvisning till vad regeringen har redovisat om pågående beredning inom kring såväl som finner utskottet inte anledning att ta något initiativ på området. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:612 (SD) yrkande 7, 2019/20:1463 (M), 2019/20:2597 (M) yrkande 30, 2019/20:2831 (M) yrkande 4 och 2019/20:2982 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av riksintresseflygplatser. Utskottet hänvisar till pågående uppdrag att tillsammans med fem andra myndigheter revidera nuvarande riksintresseutpekanden. Jämför reservation 8 (SD). har till uppgift att bedöma vilka områden som är av riksintresse för de olika trafikslagens anläggningar och myndigheten har allmän information om lagar och förhållningssätt vid planering samt beslut, kartor, preciseringar och handledningar för beslutade riksintressen. I enlighet med förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. ska efter samråd med länsstyrelser, och andra berörda myndigheter lämna uppgifter om områden som bedömer vara av riksintresse för kommunikationer. Det gäller de fyra trafikslagen – väg, järnväg, luftfart och sjöfart. stöttar i deras arbete med att bevaka utpekade riksintressen. Att ett område pekas ut som riksintresse har varken någon koppling till ägandet eller till ansvaret för förvaltning av området eller till finansiering av anläggningen. För varje utpekad anläggning av riksintresse finns funktionsbeskrivningar med information om anläggningens huvudsakliga funktion och eventuella framtida behov av markanspråk. m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2019/20:612 yrkande 9 att en översyn behöver göras när det gäller riksintresseflygplatser för att på så sätt poängtera betydelsen av att bevara flyginfrastrukturen. Motionärerna pekar på att ett riksintresse ska skydda anläggningar mot åtgärder som försvårar åtkomsten eller funktionen av det skyddade objektet och att fler flygplatser kan ligga till grund för detta skydd än vad som är fallet . Motionärerna pekar vidare på att en flygplats utöver den vardagliga funktionen har en samhällsviktig infrastruktur som är av stor betydelse vid extraordinära händelser och att denna kan gå förlorad vid en nedläggning. Motionärerna konstaterar att ett riksintresse betyder varken ekonomiskt ansvar eller förvaltningsansvar, men att det enligt som pekar ut dessa intressen finns omtanken om att säkra den framtida funktionen och nyttjandet. Utskottet kan konstatera att det nuvarande utpekandet som gäller för riksintressen gjordes 2010 kort efter att bildades. Underlagen inför detta togs fram av de dåvarande sektorsmyndigheterna där underlaget för luftfarten togs fram av . När det gäller frågan om en översyn av riksintresseflygplatser vill utskottet framhålla det uppdrag som regeringen gav till att tillsammans med fem andra myndigheter revidera respektive myndighets riksintresseutpekanden med syfte att minska antalet utpekade riksintressen och dess omfattning. ska en delrapportering av kriterier för utpekande av riksintressen göras och kommer det reviderade utpekandet att rapporteras. kommer därmed att revidera utpekandet för samtliga trafikslag, däribland flygplatserna. Mot bakgrund av vad som ovan anförs om den pågående översynen av utpekade anläggningar av riksintresse avstyrker utskottet motion 2019/20:612 (SD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om järnvägstrafik mellan flygplatserna och . Utskottet hänvisar bl.a. till den åtgärdsplanering som har beslutats genom den nationella trafikslagsövergripande planen för transportsystemet för planeringsperioden –2029. Boriana m.fl. (M) framhåller i motion 2019/20:2837 yrkande 8 betydelsen av en välfungerande flygtrafik i . Motionärerna pekar på att Airport () och Airport () kompletterar varandra väl och att de tillsammans utgör de viktigaste naven i flygtrafiken för . För att skapa bättre förutsättningar för ett ömsesidigt kapacitetsutnyttjande på de båda flygplatserna behöver förbindelserna mellan dem enligt motionärerna förbättras avsevärt. Därför behöver arbetet med planering av järnvägstrafik mellan de båda flygplatserna via komma igång. Enligt motionärerna skulle hela regionen gagnas av en bättre tillgänglighet till Airport, som utöver att vara en viktig flygplats för passagerar- och frakttrafik även är en stor arbetsplats. Utskottet påminner inledningsvis om att med utgångspunkt i den planeringsprocess som presenterades i infrastrukturproposition 1992/93:176 (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. Samhällsekonomiska analyser spelar en central roll i detta arbete. De nationella planerna fastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs i länen. Regeringen redovisar skriftligen sitt slutliga ställningstagande till . Den statliga infrastrukturplaneringen har resulterat i åtgärdsplaner för en period . beslutade om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslag –2029 (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen beslutade om ett uppdrag till att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för transportsystemet för kommande planperiod 2018–2029. Regeringen fastställde genom beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur –2029. I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 redogör regeringen för planeringsarbetet och innehållet i regeringens beslut. behandlade skrivelsen i betänkandet Infrastrukturfrågor (bet. 2018/19:TU5). I betänkandet pekar utskottet bl.a. på att det under allmänna motionstiden /18 och 2018/19 väcktes ett stort antal motioner om olika infrastrukturprojekt, främst väg- och järnvägssträckningar i landet och att motionärerna i flertalet fall lämnar konkreta förslag på sträckningar och olika projekt, men att det också finns motionsförslag som mer allmänt pläderar för satsningar på trafikens infrastruktur i vissa regioner eller landsdelar. Utskottet påminner om att utskottet avstyrkte sådana motionsyrkanden med hänvisning till den gällande planeringsordningen som innebär att projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor och att sådana i stället bör avgöras inom ramen för åtgärdsplaneringen. Utskottet har även behandlat infrastrukturfrågor i betänkandet 2019/20:TU7 Infrastrukturfrågor och avstyrkte då motsvarande motionsyrkanden med samma motivering. Utskottet finner på motsvarande vis inte anledning att ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:2837 (M) yrkande 8 som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att pausa införandet av fjärrstyrd flygledning. Utskottet hänvisar till att konsekvenserna av flygtrafikledning på distans har analyserats när det gäller bl.a. långsiktiga driftsförutsättningar, effektivitet, ekonomiska förutsättningar, säkerhet och regionala effekter. () har som huvuduppgift att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Flygtrafiktjänsten vid statligt ägda eller kontrollerade flygplatser ska utföras av . och träffar avtal om hur verksamheten ska utformas. var först i världen med att driftsätta flygtrafikledning på distans (RTS) från en kontrollcentral för flygtrafikledning på distans (RTC). RTC har varit i drift och betjänar numera både och Sundvalls flygplatser. och har därefter tecknat avtal om flygtrafikledning på distans från en gemensam central för flygplatserna i , , och , vilka samtliga fyra ingår i det statliga basutbudet. Avtalet baseras på bedömningen att ett digitalt utförande av tjänsten gynnar båda parters verksamhet och bidrar till att nå de ekonomiska mål som gäller för respektive organisation. Avtalet mellan och ingicks efter beslut i respektive styrelse och efter samråd med Försvarsmakten. (M) framför i motion 2019/20:2967 att regeringen bör ges i uppdrag att överväga att pausa införandet av fjärrstyrd flygledning och ta fram ett bättre underlag där flygets alla parter får delta på likvärdig grund. Motionären pekar på att fjärrstyrd flygtrafikledning har varit omstritt och att tanken från början var att operera mindre flygplatser och genom ny teknik kunna förbättra servicen. Motionären pekar vidare på att LFV nu vill införa tekniken i , , och som är större flygplatser med mycket trafik. Enligt motionären har flygledare i tornet och piloter varnat för en sådan förändring som dessutom ser ut att bli dyrare än dagens flygledning. Motionären anser att det vore mer rimligt att regeringen nu tar ansvar och pausar införandet samt tar fram ett nytt underlag för ett eventuellt framtida införande. I ett sådant arbete bör enligt motionären alla flygets olika intressenter delta på likvärdiga villkor. Utskottet kan inledningsvis konstatera att utskottet har behandlat frågor om flygtrafikledning på distans , (bet. 2017/18:TU10). Utskottet uttalade då bl.a. att en fortsatt utveckling där ytterligare flygtrafikledning på distans införs på fler flygplatser än måste bygga på transparenta processer där alla berörda, dvs. såväl brukare som anställda och andra som berörs av förändringen, ges möjlighet till insyn och delaktighet i processen. Regeringen gav i uppdrag till LFV att analysera och redovisa konsekvenserna av flygtrafikledning på distans för flygplatserna i det statliga basutbudet, dvs. flygplatser på den reglerade marknaden där LFV är den myndighet som är leverantör av flygtrafikledningstjänst. Analysen skulle innefatta aspekterna långsiktiga driftsförutsättningar, ekonomiska förutsättningar, effektivitet, säkerhet, redundans, effekter för totalförsvaret samt regionala effekter inklusive centralisering. När uppdraget genomfördes fick ett antal myndigheter och externa organisationer tillfälle att lämna sina synpunkter på effekterna av att införa flygtrafikledning på distans, huvudsakligen när det gäller regionala effekter och effekter för totalförsvaret. Kommuner, regioner och länsstyrelser vars flygplatser ingår i det statliga basutbudet samt tillfrågades om regionala effekter medan regioner, Försvarsmakten och MSB tillfrågades om effekter på totalförsvaret. I egenskap av kund involverades även i arbetet genom möten och diskussioner. LFV redovisade uppdraget till i rapporten vid införandet av flygtrafikledning på distans vid det statliga basutbudet av flygplatser (N2018/05936/SUBT). I rapporten konstateras bl.a. att flygtrafikledning på distans medför en mängd fördelar och höjer effektiviteten liksom att detta skapar förutsättningar för att uppnå ännu högre flygsäkerhet. Vidare konstateras att de regionala effekterna huvudsakligen avser två områden, påverkan på arbetstillfällen och ökad tillgänglighet till flygplatserna. När det gäller tillgängligheten konstateras att de regionala företrädarna generellt har ställt sig positiva till att flygplatsernas tillgänglighet kan ökas kostnadseffektivt, vilket påverkar regionerna positivt ur flera aspekter. Vidare konstateras att förändringar inom en bransch ofta är förknippade med vissa utmaningar. I detta fallet pekar LFV på tillgång till kompetens och påverkan för den enskilde medarbetaren. LFV pekar även på att flygtrafikledning på distans inte bara införts i utan även driftsätts i andra länder. LFV redovisar att de ser att samma bedömningsgrunder som använts även kan användas vid överväganden om fler flygplatser i det statliga basutbudet ska anslutas till flygtrafikledning på distans. LFV konstaterar i sammanhanget att behovet av information är stort och att de kommer att överväga om det kan finnas ytterligare sätt att kommunicera och sprida kunskap om flygtrafikledning på distans inom de områden som omfattas av utredningens analys. Enligt uppgifter som utskottet har inhämtat från Infrastrukturdepartementet är ärendet fortsatt öppet som slutsatserna dock inte är av sådan art att de påkallar åtgärder. Infrastrukturdepartementet pekar även på vad LFV hänvisar till om att RTS-centraler är i drift i både och . I rapporten drar LFV bl.a. slutsatsen att det finns ett behov av att ytterligare kommunicera och sprida kunskap om RTS, något som LFV i sin rapport utfäster sig att göra. Från Infrastrukturdepartementet har vidare inhämtats att verksamheten vid kontrollcentralen för flygtrafikledning i och byggnation av centralen på pågår. Mot bakgrund av vad som ovan anförts ser utskottet inte skäl som talar för att införandet av fjärrstyrd flygledning bör pausas. Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:2967 (M). Ett gemensamt europeiskt luftrum Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka takten i genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. Utskottet pekar på vidtagna och pågående initiativ för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Jämför reservation 9 (M). Det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förordningsförslag om en ram för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Därefter trädde ett andra paket med SES-regler i kraft (SES II), och lämnade kommissionen ett tredje paket med förslag (SES II Plus) till och rådet i avsikt att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet för att hjälpa luftrummets användare i en besvärlig global konkurrensutsatt miljö och främja ekonomisk utveckling. Förhandlingarna mellan rådet och om SES II Plus är ännu inte avslutade. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2019/20:2659 yrkande 26 behovet av att driva på för ökad takt i implementeringen av Single European Sky. Motionärerna pekar på att det europeiska flygtrafikledningssystemet hanterar runt 26 000 flygningar och att flygtrafiken växer , vilket kräver att luftrummet används effektivare. Enligt motionären beräknas den nuvarande ineffektiviteten inom det europeiska luftrummet kosta . EU:s program Single European Sky bidrar till ett effektivt och miljömässigt bättre användande av luftrummet genom att möjliggöra för ett gemensamt europeiskt luftrum där flygbolag kan frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Motionärerna pekar på att ett gemensamt europeiskt luftrum skapar kortare väntetid i luften innan flygen kan landa och att flygets utsläpp därmed skulle kunna minska . Enligt motionärerna är det oroande att arbetet med att få systemet på plats drar ut . Utskottet vill inledningsvis påminna om att regeringen i den svenska flygstrategin som presenterades framhåller att ska fortsätta att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. beslutade om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (bet. 2017/18:TU10, rskr. 2017/18:198). Utskottet pekade bl.a. på att arbetet med att få till stånd ett gemensamt europeiskt luftrum går alltför långsamt och att tempot behöver öka för att undanröja nuvarande hinder och bromsklossar. Utskottet framhöll vikten av att ska fortsätta att vara ledande i effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Utskottet pekade även på att med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna öka och bränsleförbrukningen minska, vilket också innebär lägre utsläpp och kostnader. Med anledning av tillkännagivande framhåller regeringen i skrivelse 2019/20:75 som överlämnades till att ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. Regeringen pekar vidare på att jämfört med andra EU-stater i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå (PRB Annual Monitoring Report and Recommendations 2018). Regeringen pekar även på att ett led i att uppfylla de europeiska målen är att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock och erbjuder unikt integrerade och operationella undervägstjänster till luftrumsanvändarna genom den gemensamma organisationen (). Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med , , och erbjuds fri ruttplanering för att möjliggöra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA, Free Route Airspace).