bet · H701MJU17 · 2020-05-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given I detta utlåtande behandlar miljö- och jordbruksutskottet kommissionens meddelande om den europeiska gröna given, EU:s nya tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Meddelandet är en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som krävs på ett flertal politikområden för att den europeiska gröna given ska bli verklighet. En rad lagstiftningsförslag och andra initiativ kommer att följa . Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. , trafikutskottet, finansutskottet, skatteutskottet och utbildningsutskottet har yttrat sig i ärendet. På ett övergripande plan välkomnar miljö- och jordbruksutskottet kommissionens meddelande om en europeisk grön giv för Europeiska unionen och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. Miljö- och jordbruksutskottet utvecklar också sin närmare uppfattning i flera av de frågor som berörs i kommissionens meddelande, bl.a. EU:s klimatmål, energiförsörjning, industrins bidrag till en cirkulär ekonomi, omställning till en hållbar och smart mobilitet, hållbara livsmedelssystem, nollvision för en giftfri miljö, forskning och utbildning samt EU:s roll som global ledare. I utlåtandet finns två motivreservationer (M, KD, SD) och två särskilda yttranden (V, L). Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (COM(2019) 640). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Europeiska rådets, och regeringens behandling av meddelandet Den parlamentariska behandlingen i andra medlemsstater 1.Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given – motiveringen (M, KD) 2.Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given – motiveringen (SD) 1.Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (V) 2.Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (L) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 yttrande 2019/20:NU5y Bilaga 3 yttrande 2019/20:TU4y Bilaga 4 yttrande 2019/20:FiU1y Bilaga 5 yttrande 2019/20:SkU7y Bilaga 6 yttrande 2019/20:UbU4y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommissionens meddelande Den europeiska gröna given lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (M, KD) – motiveringen Reservation 2 (SD) – motiveringen På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (V), (SD), (L), (S), (M), (M), Per Schöldberg (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning Talmannen beslutade i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen att kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) skulle hänvisas till miljö- och jordbruksutskottet för granskning. Meddelandet om den gröna given omfattar ett flertal politikområden. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade därför att som ett led i granskningen ge civilutskottet, finansutskottet, näringsutskottet, skatteutskottet, trafikutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över kommissionens meddelande. De utskott som har yttrat sig är näringsutskottet (bilaga 2), trafikutskottet (bilaga 3), finansutskottet (bilaga 4), skatteutskottet (bilaga 5), och utbildningsutskottet (bilaga 6). Som ytterligare ett led i granskningen överlade miljö- och jordbruksutskottet med regeringen genom statsrådet . överlämnade faktapromemoria 2019/20:FPM13 till med anledning av meddelandet. Europeiska kommissionen presenterade sitt meddelande om den europeiska gröna given. Den gröna given är en tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från förbrukningen av resurser. Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Den gröna given är även en viktig del av kommissionens strategi för att genomföra FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Meddelandet innehåller en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som krävs för att den europeiska gröna given ska bli verklighet. En rad lagstiftningsförslag och andra initiativ kommer att följa . Förslagen och initiativen presenteras mycket översiktligt i meddelandet och de framgår även av den faktapromemoria som regeringen överlämnat till (2019/20:FPM13). Kommissionen anger att den gröna given är en ny tillväxtstrategi som syftar till att ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. För att uppnå syftet krävs samordning mellan alla politikområden. Alla åtgärder och strategier på EU-nivå ska bidra till de mål som sätts upp i den gröna given. Meddelandet är en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som krävs för att den europeiska gröna given ska bli verklighet. En rad lagstiftningsförslag och strategier kommer att följa . Utöver att föreslå nya åtgärder kommer kommissionen att arbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att gällande lagstiftning som berörs av den gröna given genomförs på ett effektivt sett. För att genomföra den europeiska gröna given finns det ett behov av att ställa om politiken för energi, ekonomi, industri, produktion, konsumtion, storskalig infrastruktur, transporter, livsmedel, jordbruk, byggverksamhet, skatter och socialpolitik. För att nå miljö-, klimat- och energimålen vill kommissionen sätta högre värde på skydd och återställande av naturliga ekosystem, hållbar resursanvändning och förbättringar av människors hälsa. Den gröna given är en integrerad del av kommissionens strategi för att genomföra Agenda 2030 och FN:s globala mål för hållbar utveckling. Kommissionen avser att integrera FN:s mål för hållbar utveckling i planeringsterminen. Kommissionen vill även främja och investera i den digitala omställningen. Nedan redogörs övergripande för de centrala strategier och åtgärder som anges i meddelandet. Skärpning av EU:s klimatmål Kommissionen presenterade 2018 en vision om hur klimatneutralitet ska ha uppnåtts 2050 i meddelandet En ren jord åt alla – En europeisk strategisk vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi, (COM(2018) 773) (jfr också 2018/19:FPM19). Denna vision bör ligga till grund för den långsiktiga klimatstrategi som EU ska lägga fram enligt . Kommissionen avser att lägga fram ett förslag om en klimatlag för EU där målet om klimatneutralitet till 2050 byggs in i lagstiftningen. avser kommissionen att lägga fram en plan för att höja EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till minst minus , med sikte på minus . Kommissionen avser att senast se över och vid behov föreslå ändringar av alla relevanta klimatrelaterade politiska instrument, bl.a. systemet för utsläppshandel, ansvarsfördelningsförordningen, förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt energiskattedirektivet. När det gäller översynen av energiskattedirektivet förespråkar kommissionen att förslaget antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet, vilket är huvudregeln för beslut på skatteområdet. Kommissionen avser att föreslå en gränsjusteringsmekanism för koldioxid för att minska risken för koldioxidläckage, vilket ska säkerställa att importpriser återspeglar produkters koldioxidinnehåll, om rådande skillnader i klimatambition mellan världsekonomierna kvarstår. Kommissionen avser även att anta en ny EU-strategi för klimatanpassning eftersom klimatets förändring kommer att fortsätta att skapa stora påfrestningar i . Strategin ska syfta till att stärka insatserna för att integrera ett klimatperspektiv i beslut, att öka förmågan att stå emot yttre förändringar samt att stärka förebyggande arbete och beredskap. och trygg energiförsörjning till rimligt pris En ytterligare minskning av energisystemets koldioxidutsläpp är avgörande för att nå klimatmålen till 2030 och 2050. Vid behov avser kommissionen att föreslå en översyn av energilagstiftningen senast och avser att se över förnybart- och energieffektiviseringsdirektiven där EU-målen för dessa områden fastställs. Kommissionen vill att konsumenterna ska involveras i omställningen till ren energi. En smart integrering av förnybar energi, energieffektivitet och andra hållbara lösningar i alla sektorer kommer att bidra till minskade koldioxidutsläpp till lägsta möjliga kostnad. Kommissionen kommer i mitten av 2020 att lägga fram åtgärder för att bidra till smart integration. Kommissionen anger också att regelverket för energiinfrastruktur, bl.a. förordningen om transeuropeiska energinät, måste ses över så att det överensstämmer med klimatneutralitetsmålet. Industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi avser kommissionen att presentera en industristrategi för EU och en ny handlingsplan för cirkulär ekonomi. Tillsammans med industristrategin ska handlingsplanen för den cirkulära ekonomin bidra till att modernisera EU:s ekonomi och ta vara på den cirkulära ekonomins möjligheter, hemma och på världsmarknaden. Handlingsplanen kommer att ha särskild inriktning på resursintensiva sektorer som textilier, bygg, elektronik och plast. Planen kommer att bl.a. omfatta förslag på gemensamma metoder för hållbara produkter, främja nya affärsmodeller och fastställa minimikrav som hindrar att miljöskadliga produkter släpps ut på marknaden inom EU. Kommissionen tänker även följa upp plaststrategi och bl.a. fokusera på åtgärder mot avsiktligt tillsatta mikroplaster och oavsiktliga utsläpp av plast från exempelvis textilier och däckslitage. Kommissionen avser att ta fram förslag när det gäller bl.a. plast, konsumentinformation, offentlig upphandling och avfallshantering. Kommissionen anser även att EU bör sluta att exportera avfall utanför EU och kommer därför att se över bestämmelserna om avfallstransporter och olaglig export. Tillgången till resurser är en säkerhetsfråga för att genomföra den gröna given, och kommissionen tänker bl.a. stödja forskning och innovation för utveckling av teknik för rent stål som leder till koldioxidfri stålproduktion och undersöka om en del av den finansiering som håller på att likvideras inom Europeiska kol- och stålgemenskapen kan tas i anspråk. Innovationsfonden i EU:s utsläppshandelssystem ska bidra till att driftsätta storskaliga projekt. Kommissionen avser att fortsätta genomföra den strategiska handlingsplanen för batterier och stödja den europeiska batterialliansen. Kommissionen avser även att föreslå lagstiftning för en cirkulär och hållbar värdekedja för alla slags batterier. Kommissionen avser att se över hur digital teknik kan användas för att hantera klimatförändringarna och skydda miljön. Informations- och kommunikationssektorns energieffektivitet och cirkularitet kommer att granskas liksom frågor om återvinning av t.ex. mobiltelefoner, surfplattor och laddare. Att bygga och renovera på ett energi- och resurseffektivt sätt Kommissionen vill se en ökad renoveringstakt för att sänka energikostnaderna och minska energifattigdomen. Kommissionen ska bedöma medlemsstaternas nationella långsiktiga renoveringsstrategier, undersöka möjligheterna att inkludera utsläpp från byggnader i EU:s utsläppshandelssystem samt se över byggproduktförordningen. Kommissionen vill se ett samarbete med berörda parter om ett nytt renoveringsinitiativ 2020 och kommer att arbeta för att undanröja nationella regleringshinder som hämmar investeringar i energieffektivitet i hyreshus och hus med flera ägare. Snabbare omställning till hållbar och smart mobilitet Kommissionen menar att växthusgasutsläppen från transport behöver minska för att nå klimatneutralitet och att alla trafikslag behöver bidra till minskningen. Kommissionen lyfter bland annat vikten av multimodala transporter, automatiserade och delade fordon, prissättning av transport och alternativa bränslen. Kommissionen kommer 2020 att anta en strategi för hållbar och smart mobilitet. tänker kommissionen lägga fram åtgärder för bättre förvaltning och ökad kapacitet på järnvägar och inre vattenvägar. På luftfartsområdet kommer arbetet med att anta kommissionens förslag om ett gemensamt europeiskt luftrum att återupptas. Kommissionen kommer genom olika finansieringsinstrument att bidra till utvecklingen av system för trafikstyrning och integrerade mobilitetslösningar. Subventioner av fossila bränslen bör enligt kommissionen upphöra och i samband med översynen av energiskattedirektivet kommer kommissionen att granska de nuvarande undantagen från skatteplikt. Kommissionen tänker också föreslå att EU:s handel med utsläppsrätter utvidgas till sjöfartssektorn och att antalet utsläppsrätter i utsläppshandelssystemet som kostnadsfritt tilldelas flygbolag minskas. Kommissionen vill se hur man kan uppnå effektiva vägavgifter och behålla ambitionsnivån gällande Eurovinjettdirektivet, alternativt dra tillbaka förslaget och återkomma med andra åtgärder. Kommissionen kommer att stödja utbyggnaden av offentliga laddnings- och tankstationer, överväga lagstiftning för att främja produktion och användning av hållbara alternativa bränslen för de olika trafikslagen och se över direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen och förordningen om transeuropeiska transportnät. Kommissionen konstaterar att föroreningarna från transportsektorn måste minska drastiskt, särskilt i städer. Därför avser kommissionen att föreslå strängare krav på utsläpp av luftföroreningar från fordon med förbränningsmotorer och att se över lagstiftningen om utsläpp av koldioxid från personbilar och lätta nyttofordon. Kommissionen överväger en utökning av EU:s handel med utsläppsrätter till vägtransporter. Vidare konstaterar kommissionen att luftkvaliteten bör förbättras nära flygplatser genom att man tar itu med utsläpp från flygplan och flygplatsverksamhet. Från jord till bord – ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem Kommissionen avser att lägga fram en strategi – från jord till bord – som täcker alla länkar i livsmedelskedjan och som ska bana väg för en mer hållbar livsmedelspolitik. Livsmedelsproduktionen resulterar i föroreningar av luft, vatten och jord och bidrar till klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald. Den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken blir enligt kommissionen ett viktigt verktyg för att stödja strategin. av den gemensamma jordbrukspolitikens totala budget och av havs- och fiskerifonden ska bidra till klimatåtgärder. De nationella strategiska planerna för jordbruket måste också spegla en högre ambitionsnivå för att avsevärt minska användningen av och riskerna med kemiska växtskyddsmedel, gödselmedel och antibiotika. Kommissionen vill också att strategin från jord till bord ska bidra till den cirkulära ekonomin och till att minska livsmedelsindustrins och detaljhandelns miljöpåverkan. Strategin ska även stimulera en hållbar livsmedelskonsumtion och främja hälsosamma livsmedel till rimliga priser för alla samt innehålla förslag för att förbättra jordbrukarnas ställning i värdekedjan. Bevarande och återställande av ekosystem och biologisk mångfald Kommissionen vill att EU intar en nyckelroll i förhandlingarna om bevarande och återställande av ekosystem och biologisk mångfald. Senast avser kommissionen att lägga fram en strategi för biologisk mångfald som ska följas upp med särskilda åtgärder samt utgöra underlaget för EU:s positioner i förhandlingarna om ett nytt ramverk inom konventionen om biologisk mångfald (CBD). I strategin avser kommissionen att ange vilka åtgärder, däribland lagstiftning, som kan hjälpa medlemsstaterna att förbättra och återställa skadade ekosystem till god ekologisk status. Med utgångspunkt i strategin för biologisk mångfald avser kommissionen att även utarbeta en ny EU-skogsstrategi för hela skogscykeln. Kommissionen kommer att vidta åtgärder, däribland lagstiftning, för att främja importerade produkter och värdekedjor som inte bidrar till avskogning. En nollutsläppsvision för en giftfri miljö Kommissionen menar att det, för att skapa ett bättre skydd för medborgare och ekosystem, krävs en nollföroreningsvision för en giftfri miljö. Kommissionen avser av denna anledning att anta nollföroreningsplaner för luft, vatten och mark . Inom ramen för strategin från jord till bord är det tänkt att föroreningarna från övergödning ska minska. Kommissionen vill utöver det föreslå nya åtgärder för att ta itu med föroreningar från dagvatten och från nya eller särskilt skadliga föroreningskällor, t.ex. mikroplaster och kemikalier, inklusive läkemedel. Kommissionen tänker även se över EU:s åtgärder mot föroreningar från stora industrianläggningar och lägga fram en kemikaliestrategi för hållbarhet. Kommissionen avser att stärka luftvårdsarbetet och föreslå striktare luftkvalitetsnormer i linje med WHO:s riktlinjer. Sträva efter grön finansiering och investering och säkerställa en rättvis omställning Kommissionen har beräknat att det krävs i ytterligare investeringar , dvs. av BNP 2018, om man ska nå de aktuella klimat- och energimålen och att det krävs att både den offentliga och den privata sektorn mobiliseras. För det investeringsbehov som måste tillgodoses för att lyckas med den gröna given har kommissionen lagt fram en investeringsplan för att tillgodose ytterligare finansieringsbehov. Kommissionen föreslår ett 25-procentigt mål för integrering av klimatfrågor i alla EU-program. EU:s budget ska bidra till att klimatmålen uppnås på intäktssidan, och kommissionen har föreslagit nya intäktsflöden genom s.k. egna medel. av InvestEU-fonden ska bidra till att bekämpa klimatförändringar. Alla medlemsstater har inte samma utgångsläge eller kapacitet att hantera omställningen och kommissionen har därför föreslagit en mekanism för rättvis omställning, inklusive en fond för en rättvis omställning (, JTF). Mekanismen ska utnyttja finansieringskällor från EU:s budget och Europeiska investeringsbanksgruppen för att mobilisera privata och offentliga medel, och kommissionen ska hjälpa medlemsstaterna och regionerna med omställningsplaner. kommer kommissionen att lägga fram en förnyad strategi för hållbar finansiering. Kommissionen kommer bl.a. att se över direktivet om icke-finansiell rapportering, göra det lättare att identifiera hållbara investeringar genom märkning och integrera klimat- och miljörisker i . Miljöanpassa medlemsstaternas budgetar och sända ut rätt prissignaler Kommissionen vill samarbeta med medlemsstaterna för att granska och jämföra metoder för grön budgetering. På nationell nivå vill kommissionen att den gröna given ska skapa förutsättningar för omfattande skattereformer och att subventioner för fossila bränslen tas bort. Kommissionens förslag om mervärdesskattesatser, som ligger hos rådet, måste antas snabbt och riktlinjerna om statligt stöd kommer att ses över . Mobilisera forskning och främja innovation Kommissionen föreslår att av Horisont budget ska användas för finansiering av nya klimatlösningar som är relevanta för den gröna given. Fyra ”gröna given-uppdrag” kommer att bidra till storskaliga förändringar inom områden som anpassning till klimatförändringar, oceaner, städer och mark. Dessa uppdrag kommer att sammanföra en rad olika aktörer, inklusive regioner och invånare. En omedelbar prioritering är att öka EU:s förmåga att förutse och hantera miljökatastrofer. Kommissionen ska förbereda en europeisk kompetensram för att bidra till utveckling och bedömning av kunskaper, kompetens och attityder när det gäller klimatförändring och hållbar utveckling. I syfte att mobilisera i investeringar i skolinfrastruktur har kommissionen bl.a. stärkt samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB). Kompetensagendan och ungdomsgarantin kommer också att uppdateras för att öka anställningsbarheten inom den gröna ekonomin. En grön princip – ”inte vålla skada” Alla åtgärder och alla strategier ska dra åt samma håll för att hjälpa EU att klara en lyckad och rättvis omställning till en hållbar framtid. Kommissionens verktyg för bättre lagstiftning utgör en stadig grund för detta. I syfte att få stöd i arbetet med att identifiera och åtgärda inkonsekvenser i den aktuella lagstiftningen uppmanar kommissionen intressenter att använda tillgängliga plattformar för att förenkla lagstiftningen. Kommissionen ska dessutom förbättra hur frågor om hållbarhet och innovation hanteras i riktlinjerna för bättre lagstiftning och i de tillhörande verktygen. EU som global ledare Kommissionen betonar att klimatförändringar och miljöförstöring kräver globala lösningar. Kommissionen meddelar därför att den kommer att utveckla en gröna given-diplomati som med diplomati, handelspolitik, utvecklingsstöd och andra utrikespolitiska medel är tänkt att främja en hållbar utveckling i andra delar av världen. är det multilaterala ramverk som ska göra det möjligt att bekämpa klimatförändringarna. Den internationella koldioxidmarknaden ska utvecklas för att skapa ekonomiska incitament för klimatåtgärder. Kommissionen ser det som särskilt viktigt att stödja EU:s närmaste grannar i klimatarbetet. Arbetet med en grön agenda för västra fortgår. I relation till vill kommissionen att de två kontinenterna ska samarbeta för att skapa hållbara investeringar och arbetstillfällen. Kommissionen vill använda handelspolitiken för att stödja en grön omställning. Kommissionen kommer att föreslå att efterlevnaden av blir ett väsentligt element i alla framtida övergripande handelsavtal. EU ska använda sin expertis för att uppmuntra partnerländer att utveckla ambitiösa regelverk som både främjar handel och stärker miljö och klimat. I egenskap av världens största inre marknad kan EU fastställa standarder som gäller för globala värdekedjor. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta på nya standarder för hållbar tillväxt och använda sin ekonomiska tyngd för att utforma internationella standarder som överensstämmer med EU:s miljö- och klimatambitioner. Kommissionen kommer också att arbeta för att underlätta handel med miljövaror och miljötjänster och stödja öppna marknader för hållbara produkter. Kommissionen hänvisar även till ett förslag till instrument för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete där det föreslås att av dess budget ska anslås till klimatrelaterade mål. Dags att agera – tillsammans: En europeisk klimatpakt Kommissionen kommer att lansera en europeisk klimatpakt senast och den ska på tre olika sätt engagera allmänheten i miljöåtgärder. För det första ska kommissionen uppmuntra till informationsutbyte och inspiration och främja allmänhetens insikter i de hot och utmaningar som klimatförändringar och miljöförstörelse innebär och hur de ska kunna motverkas. För det andra ska det finnas fysiska och virtuella platser för att kunna utbyta idéer och arbeta tillsammans med åtgärder. För det tredje ska kommissionen arbeta med att underlätta för gräsrotsinitiativ om klimatförändringar och miljöskydd. EU-fonder, inklusive för landsbygdsutveckling, ska hjälpa landsbygdsområden att utnyttja möjligheter inom den cirkulära ekonomin och bioekonomin. Kommissionen understryker att den gröna given ska ta särskild hänsyn till de yttersta randområdena, deras särskilda utsatthet och deras tillgångar som biologisk mångfald och förnybara energikällor. Kommissionen ska lägga fram ett nytt miljöhandlingsprogram som kompletterar den europeiska gröna given, och det ska omfatta en ny övervakningsmekanism för att uppnå miljömålen.