bet · H801KrU1 · 2020-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 17, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som har förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker även övriga förslag från regeringen som gäller bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, medelstilldelning till , och samt förslag om ändring i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Lagändringen föreslås träda ikraft . Samtliga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns tre reservationer (M, L) samt sex särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet inom utgiftsområdet och redovisar istället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 Statens budget inom utgiftsområde 17 Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Utskottets ställningstagande till anslagsfördelning och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst 1.Mål för kulturpolitiken, punkt 3 (M) 2.Mål för kulturpolitiken, punkt 3 (L) 3.Mål för mediepolitiken, punkt 4 (L) 1.Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (KD) 5.Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, punkt 2 (M) 6.Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 17 anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 17 punkt 7 och avslår motionerna 2020/21:1615 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2020/21:2116 av i m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:2117 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:2124 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7, 2020/21:2976 av m.fl. (V), 2020/21:3120 av m.fl. (SD), 2020/21:3121 av (SD) yrkande 3, 2020/21:3143 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 8, 10 och 16, 2020/21:3150 av (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3334 av m.fl. (M) yrkandena 1–9 och 2020/21:3338 av m.fl. (M) yrkande 7. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta att får ta upp lån i för investeringar i vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av och för projektering inför renovering och ombyggnad som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst , 2. besluta att Kungliga Dramatiska teatern AB får ta upp lån i för investeringar i ett nytt övermaskineri som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst , 3. besluta att Stiftelsen får ta upp lån i för investeringar i tillgänglighetsanspassning av huvudbyggnaden som uppgår till högst , 4. besluta att Stiftelsen får ta upp lån i för investeringar i huvudbyggnadens tak som uppgår till högst , 5. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 17 punkterna 2–5 och 8. Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 17 punkt 1 och avslår motion 2020/21:2272 av (M) yrkande 4. b) Medelstilldelning till , och godkänner regeringens förslag till medelstilldelning från public service-kontot till , och enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 17 punkt 6. 2020/21:3249 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3336 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (L) 2020/21:3244 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 3 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V)*, (M)*, Lawen Redar (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), Per Lodenius (C), (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), i (SD)*, (MP) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 4. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Under beredningen av ärendet har kultur- och demokratiminister informerat utskottet om förslagen och om lägesbilden när det gäller coronaviruset. Företrädare för , , Stiftelsen , och har lämnat information om lägesbilden inom respektive område när det gäller coronaviruset. Vidare har företrädare för och informerat om respektive verksamhet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till 17 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63) I detta betänkande föreslår kulturutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 17 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp de tillkännagivanden som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 17. Därefter behandlar utskottet förslagen i budgetpropositionen och aktuella motionsförslag. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /21 och som gäller inriktningen inom kultur- respektive mediepolitiken. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 17 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som beslutat om. Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid finns följande mål för olika områden: – Mål för den nationella kulturpolitiken (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) – Mål för politiken för litteratur och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117) – Mål för en nationell språkpolitik (prop. 2005/06:2, bet. 2005/06:KrU4, rskr. 2005/06:89) – Mål för statliga insatser till stöd för den kommunala (prop. 2017/18:164, bet. 2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312) – Mål för arkitektur-, form- och designpolitiken (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316) – Mål för den statliga arkivverksamheten (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307) – Mål för det statliga kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) – Mål för det statliga stödet till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45) – Mål för filmpolitiken (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289) – Mål för medieområdet (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96) – Mål för ungdomspolitiken (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354) – Mål för politiken för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) – Mål för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243) – Mål för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38) – Mål för folkbildningspolitiken (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379) – Mål för spelmarknaden (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:94). För att regeringens resultatredovisning ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag har man genomfört ett utvecklingsarbete inom . Utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till de av beslutade målen och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena. Arbetet har resulterat i förtydligade riktlinjer som bl.a. innebär att resultatredovisningen bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de mest centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med om möjligt minst tioåriga tidsserier. De centrala statliga åtgärder som vidtagits i syfte att påverka måluppfyllelsen bör återges. Vidare bör en samlad bedömning av måluppfyllelsen redovisas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Urvalet bör dessutom möjliggöra uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 181–182). I budgetpropositionen anges vidare att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (2018/19:RFR8) har utgjort ett viktigt underlag i arbetet med att utveckla resultatredovisningen och att detta är ett fortlöpande utvecklingsarbete (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, s. 11). Regeringen gav i regleringsbrevet Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att se över de gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdet som används i regeringens resultatredovisning till och föreslå förändringar. Förslaget ska utgå från de nationella kulturpolitiska målen och uppgifter i form av bl.a. statistik som löpande kan följas upp av regeringen. Uppdraget ska redovisas (Ku2019/01459/KO). Utifrån den disposition som satts upp inom har man inom utgiftsområde 17 strävat efter kortare och mer koncisa texter samt större enhetlighet inom utgiftsområdet. En sammanfattande resultatbedömning ges för kulturområdet. Riktlinjen att texterna om politikens inriktning ska vara framåtriktade och ha en tydlig koppling till budgetförslaget innebär att politikens inriktning redovisas för de 13 områden som föreslås få ökade medel och inte för samtliga 15 områden inom utgiftsområdet. Omfattningen av längre tidsserier och tabeller eller diagram är i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. Inom utgiftsområdet har bedömningsgrunder och i förekommande fall resultatindikatorer ändrats inom alla områden utom friluftslivet. Syftet har varit dels att minska antalet för att tydliggöra vilka bedömningsgrunder som är centrala för resultatbedömningen, dels att utveckla dem för att förtydliga vilka delar som är relevanta för bedömningen. Likaså har man sökt mer kvantifierbara bedömningsgrunder eller resultatindikatorer. Regeringens hantering av tillkännagivanden I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 17 behandlingen av fem tillkännagivanden, varav tre anses vara slutbehandlade. har tillkännagett för regeringen att Skapande skola ska vidareutvecklas (bet. 2017/18:KrU6, rskr. 2017/18:214). Mot bakgrund av tillkännagivandet har regeringen gett i uppdrag att genomföra en översyn av statsbidraget till kulturell verksamhet i skolan (Ku2019/01974/KO). Av rapporten av Skapande skola: En analys av bidragets utvecklingsbehov, framgår bl.a. att alla huvudmän inte söker bidraget eller känner till dess syfte samt att både kommunala och fristående huvudmän upplever bidragets utformning som bristfälligt anpassad för deras förutsättningar. Regeringen avser att följa upp det arbete genomför i syfte att bl.a. förenkla ansöknings- och uppföljningsprocessen och utveckla riktade informationsinsatser till målgruppen för att öka kännedomen om bidraget. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt ska ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet (bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Regeringen har tidigare bedömt att det inte är en framkomlig väg att införa en s.k. hänsynsregel i kulturmiljölagen (1988:950). I syfte att främja bevarandet av det rörliga kulturarvet gav regeringen i uppdrag att , i samverkan med bl.a. Statens maritima och transporthistoriska museer samt det civila samhällets organisationer, verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel. Vidare beslutade regeringen att kan lämna bidrag om högst till insatser som syftar till att stärka bevarandet av historiska transportmedel. Regeringen ser fortsatt frågan om bevarande av det rörliga kulturarvet som angelägen men avser inte att vidta ytterligare åtgärder för att ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Regeringen tillgodoser således inte tillkännagivande. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att tillståndsplikten för ska tas bort eller avgiftsbefrias (bet. 2014/15:KrU4, rskr. 2014/15:143). remitterades promemorian Vissa följdändringar med anledning av spellagen (Ds 2019:30) med förslag om att tillståndsplikten för s.k. förströelsespelsautomater ska upphöra samt att lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel med tillhörande förordning ska upphävas. Ärendet bereds vidare. Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Två av de fem tillkännagivanden som redovisas inom utgiftsområde 17 har väckts av . Det gäller dels att en utredning bör tillsättas för att avgöra hur en evenemangslista ska utformas (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224) och dels att kraven bör skärpas så att en högre andel av allmänheten än den av myndigheten föreslagna får tillgång till de evenemang som listan omfattar (bet. 2013/14:KU28, rskr. 2013/14:230). Regeringen bedömer att det saknas tillräckliga skäl för att införa en evenemangslista och avser därför inte att gå vidare i något av ärendena. Regeringen anser att tillkännagivandena är slutbehandlade. Utskottet bedömde i sitt budgetbetänkande (bet. 2019/20:KrU1) att det inom utgiftsområde 17 behövdes ytterligare utvecklingsarbete för att nå en fullgod resultatredovisning enligt regleringarna i budgetlagen (2011:203). Utskottet formulerade även tre teman för regeringens fortsatta utvecklingsarbete med resultatredovisning inom utgiftsområde 17 till : – uppföljningsbara mål. Mot bakgrund av detta gör utskottet följande bedömning. Utskottet välkomnar förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter och det utvecklingsarbete som gjorts inom utgiftsområdet för att bättre redovisa de mest centrala resultaten utifrån de riksdagsbundna målen. Utskottet anser att de kortare texterna i hög grad förbättrat läsbarheten i sig. Riktlinjen att politikens inriktning ska vara framåtriktad och ha en tydlig koppling till budgetförslaget har ökat tydligheten om regeringens prioriteringar och därmed textens transparens. Fortsatta insatser kan dock göras för att förbättra strukturen, t.ex. genom att använda sig av bedömningsgrunder som underrubriker som man gör inom kulturområdes-övergripande verksamhet, museer och utställningar, ungdomspolitik samt det civila samhället. Omarbetningen av bedömningsgrunder för 14 av 15 områden inom utgiftsområdet är i linje med vad utskottet anfört om ändamålsenliga bedömningsgrunder. Utskottet ser positivt på att bl.a. indikatorer har lagts till inom filmområdet för att mäta publiksiffror i olika visningsfönster och att en bedömningsgrund lagts till inom området kulturskaparnas villkor för att omfatta fler statliga insatser. I vissa fall ser utskottet att förändrade bedömningsgrunder kan innebära att tidsserier bryts och att det i sin tur kan försvåra de tioåriga perioder som eftersträvas i nya riktlinjer. I 6 av de 15 områdena kommenteras att man sett över bedömningsgrunder eller resultatindikatorer och vad det lett till för förändringar. För 9 områden behöver man dock jämföra med förra årets budgetproposition för att upptäcka förändringarna. Transparensen skulle öka om det fanns resonemang som förklarar omarbetningen av dessa bedömningsgrunder. Inom bildkonst, arkitektur, form och design byter man t.ex. okommenterat ut främjande av och arbete för till begreppet insatser. Ett annat exempel i samma område är att fördelning av medel till barn, unga och internationell verksamhet tagits bort, vilket i och för sig gör att bedömningsgrunderna stämmer bättre överens med målen för själva området. Inom området media har man i den första bedömningsgrunden bytt ut begreppet tidningar till nyhetsmedier och lagt till mediestöd. riktlinjer är att det är centrala statliga åtgärder som ska redovisas. Utskottet anser dock att regeringens redovisning inom många områden dröjer sig kvar vid att i allt för hög utsträckning redovisa myndigheters insatser istället för att fokusera på mer centrala insatser och uppnådda resultat av förd politik. Det är framförallt inom områdena litteratur, läsande och språket, kulturmiljö, film, medier samt ungdom som redovisning av resultat dominerar framför kommentarer om vilka generella insatser som gjorts. Friluftsliv är ett bra exempel på ett delområde där de insatser som redovisas tydligt hänger ihop med redovisade resultat. Utskottet bedömer att det även återstår utvecklingsarbete i regeringens bedömning och analys av måluppfyllelsen inom många områden. Områdena litteratur, läsande och språket, medier, ungdomar, museer och utställningar, civila samhället samt friluftsliv är goda exempel på en mer utvecklad analys där regeringen ger sin bedömning av måluppfyllelsen genom att kommentera uppnådda resultat tillsammans med förbättringsområden och omvärlds-analyser. Regeringens hantering av tillkännagivanden Utskottet ställer sig bakom de bedömningar som regeringen gör i sin redovisning av tillkännagivanden som väckts inom utgiftsområdena 2 och 17. Utskottet följer beredningen av förändrad reglering av tillståndsplikten för och ser fram emot att ta del av uppföljningen av den förenklade ansöknings- och uppföljningsprocessen som har i regeringsuppdrag att genomföra inom ramen för . Statens budget inom utgiftsområde 17 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 17 och övrig här behandlade motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Allmänt om regeringens och motionärernas budgetförslag Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid består av 15 områden och 50 anslag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att utgiftsramen för utgiftsområdet ska uppgå till 17 (prop. 2020/21:1). föreslår i sin budgetmotion samma budgetram för utgiftsområdet som regeringen, men med en annan fördelning mellan anslagen inom utgiftsramen. föreslår i sin budgetmotion en utgiftsram som överstiger regeringens med , föreslår i sin budgetmotion en utgiftsram som överstiger regeringens med och föreslår i sin budgetmotion en utgiftsram som understiger regeringens med . Anslaget får användas för Statens kulturråds förvaltningsutgifter. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget ska öka med för inrättandet av ett läsråd. Regeringen föreslår att anslaget ska minska med 2021 till följd av en generell besparing. Anslaget räknas upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3120 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen avser genomförande och samordning av arbetet kring en nationell kulturkanon. 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Anslaget får användas för utgifter för administration, uppföljning och genomförande av verksamheten. Anslaget uppgår innevarande år till 2 , vilket inkluderar en ökning av anslaget med efter beslut till följd av förslag i proposition 2019/20:146 (bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:211), med till följd av förslag i proposition 2019/20:166 (bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:279) och med till följd av förslag i proposition 2020/21:4 (bet. 2020/21:FiU32, rskr. 2020/21:11). Regeringen föreslår att anslaget ska öka med 2021 för ett särskilt stimulansstöd till kulturområdet. Regeringen föreslår även att anslaget ska öka med 2021 och 2022 och 2023 för en fortsättning av satsningen på stärkta bibliotek. Regeringen föreslår vidare att anslaget ska öka med 2021–2023 för att höja det statliga bidraget till de kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet. Regeringen föreslår även att anslaget ska öka med 2021 och med 2022 och 2023 för ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. Vidare föreslår regeringen att anslaget ska öka med för att stärka scenkonstallianserna och med för att förstärka centrumbildningarna. Regeringen föreslår även att anslaget ska öka med för att stärka insatser inom musikexport. Regeringen föreslår vidare att anslaget ska minska med till följd av att tidsbegränsade medel för satsningen på stärkta bibliotek upphör. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:3334 yrkandena 1 och 2 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen avser stärkt stöd till barnlitteratur samt till bibliotekens digitalisering. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2020/21:2976 att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen avser för verksamhet, för kulturbanker dit privatpersoner kan skänka musik- och teatermaterial för vidare utlåning samt för fortsatt stöd till satsningen Stärkta bibliotek. I kommittémotion 2020/21:3143 yrkande 1 föreslår m.fl. (KD) att anslaget ska minska med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna avvisar av regeringens kulturmiljard och vill istället satsa på bl.a. civilsamhället. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för barn i förskola, förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer.