bet · H701KU14 · 2020-04-06 00:00:00 — Som har framgått av det anförda är det emellertid förenat med betydande svårigheter att på ett relevant och precist sätt avgränsa de ytterligare publiceringar i databaser som då skulle omfattas av det automatiska skyddet. Tillämpningsområdet för grundlagen skulle riskera att bli oklart, till men för både de som driver verksamheten och eventuella meddelare. Till detta kommer att eventuella förändringar måste vara förenliga med de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principer som regleringen i YGL bygger på. Sammantaget gör vi bedömningen att det inom ramen för vårt uppdrag inte finns förutsättningar att utvidga det automatiska grundlagsskyddet för databasverksamhet. En sådan ordning får i stället anses förutsätta en annan typ av regleringsmodell för tryck- och yttrandefriheten än den som gäller enligt TF och YGL. Vi föreslår därför inte någon utvidgning av det automatiska grundlagsskyddet för innehåll som tillhandahålls på begäran ur databaser. Publiceringar på internet som inte har någon koppling till traditionella medier får i stället, liksom , skyddas genom att utgivningsbevis söks och beviljas för databasen. Således bör enligt kommittén det automatiska grundlagsskyddet enligt databasregeln inte utvidgas till ytterligare publiceringar i databaser. Kommitténs förslag behandlades i regeringens proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar. Regeringen delade kommitténs bedömning att det saknas förutsättningar att utvidga det automatiska grundlagsskyddet för databasverksamhet. Regeringen anförde att publiceringar på internet som saknar automatiskt grundlagsskydd, liksom i stället bör kunna skyddas genom att utgivningsbevis söks och beviljas för databasen. Propositionen har behandlats av (bet. 2017/18:KU16, rskr. 2017/18:336 och bet. 2018/19:KU2, rskr. 2018/19:16). Det torde vara svårt att införa ett system med en ansvarig utgivare som skulle tvingas ta ansvar för alla de uppgifter som sprids via globala internetplattformar som Google eller Facebook. Utskottet finner inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkanden om att tillsätta en utredning om ansvarig utgivare för vissa internetplattformar. De avstyrks därför. Översyn av regleringen av techjättarna Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att se över regleringen av techjättarna i syfte att bekämpa spridningen av hatpropaganda, hot och falska nyheter. I motion 2019/20:947 av (S) begärs ett tillkännagivande till regeringen om att se över regleringen av techjättarna i syfte att bekämpa spridningen av hatpropaganda, hot och falska nyheter. Motionären anför att de globala internetplattformarnas algoritmer är utvecklade för att i praktiken rekommendera, tillgängliggöra och synliggöra innehållet på nätet till användarna. Motionären menar att det är påkallat med en översyn av hur plattformarnas storlek, algoritmer i sociala medier och de digitala marknadernas funktionssätt påverkar medier, demokrati och det offentliga samtalet. Enligt motionären bör de sociala plattformarnas inverkan på samhället analyseras och en reglering bör övervägas i syfte att begränsa funktioner som bidrar till exempelvis falsk ryktesspridning och spridning av hatisk propaganda. Vidare anser motionären att eftersom det rör globala företag bör översynen beakta EU-samarbetets möjligheter att få genomslag liksom det grundläggande värdet av en fortsatt stark press- och yttrandefrihet i en demokrati. I 1 kap. 1 § regeringsformen (RF) framhålls att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning. Yttrandefriheten respektive informationsfriheten är garanterad genom 2 kap. 1 § RF. Enligt denna bestämmelse är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Informationsfriheten innebär en frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden. Begränsningar i yttrandefriheten får enligt 2 kap. 21 § RF göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i radio, tv eller vissa liknande överföringar, offentliga uppspelningar ur en databas samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). TF och YGL innehåller ett detaljerat skyddssystem för tryck- och yttrandefriheten. Systemet vilar på ett antal grundprinciper som syftar till att ge ett särskilt starkt skydd för tryckta skrifter och vissa andra medieformer. De principer det handlar om är principerna om censurförbud, etableringsfrihet, ensamansvar, meddelarskydd, en särskild brottskatalog och en särskild rättegångsordning. En viktig komponent i skyddet är vidare att inga andra begränsningar i tryck- och yttrandefriheten får göras än de som följer av de två grundlagarna. Begränsningar av det slaget förutsätter alltså en grundlagsändring. Enligt 4 kap. och 5 kap. (BrB) kan den som uttalar hot eller kränkningar göra sig skyldig till brott, t.ex. olaga hot, ofredande, förtal eller förolämpning. Straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning förtydligades och moderniserades genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2016/17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36, bet. 2018/19:KU2, rskr. 2018/19:16). Även straffbestämmelsen om ofredande moderniserades genom en lagändring som trädde i kraft . kan vidare den som gör intrång i någons privatliv genom spridning av vissa slag av bilder eller andra uppgifter, om spridningen är avsedd att medföra allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör, dömas för olaga integritetsintrång (4 kap. 6 c § BrB). hot, förtal och förolämpning är även straffbart som tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott om de begås i grundlagsskyddade medier (7 kap. 2–4 §§ TF och 5 kap. 1 § YGL). Ofredande och olaga integritetsintrång omfattas däremot inte av TF:s brottskatalog. Enligt 18 kap. 5 § BrB kan den som övar olaga tvång eller olaga hot med uppsåt att påverka den allmänna åsiktsbildningen eller inkräkta på handlings-friheten inom en politisk organisation eller yrkes- eller näringssammanslutning och därigenom sätter yttrande-, församlings- eller föreningsfriheten i fara, dömas för brott mot medborgerlig frihet till fängelse i högst . Brott mot medborgerlig frihet är även straffbart som tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott om det begås i grundlagsskyddade medier (7 kap. 11 § TF och 5 kap. 1 § YGL). Som redan har nämnts, gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Enligt direktiven skulle en utgångspunkt för analysen vara de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Allmänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oberoende av bostadsort skulle vidare stå i fokus. Med utgångspunkt i analysen skulle utredaren lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Enligt direktiven skulle förslagen syfta till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor. Analysen av behovet av insatser skulle presenteras i ett delbetänkande. Utredningen, som tog namnet (Ku 2015:01), presenterade delbetänkandet Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). I delbetänkandet lämnades en analys av det svenska medielandskapet utifrån ett medborgarperspektiv. I betänkandet behandlades bl.a. mediepolitikens roll, medborgarnas medieanvändning, mediernas förändrade innehåll, medie-politikens verktygslåda och möjliga scenarier för framtiden. Utredningen lyfte bl.a. fram begreppet medieborgaren, en medborgare som använder medier för att själv producera innehåll och sprida det till andra. presenterade sitt slutbetänkande En gränsöverskridande mediepolitik – För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80). Utredningens förslag behandlades i regeringens proposition 2017/18:154 Journalistik i hela landet. har behandlat regeringens förslag (bet. 2017/18:KU43, rskr. 2017/18:407). besvarade dåvarande kultur- och demokratiminister en skriftlig fråga (2016/17:450) om vilka åtgärder hon anser lämpliga att vidta för att stävja förekomsten av hot, hat och desinformation på nätet. Statsrådet hänvisade bl.a. till den då pågående beredningen av betänkande En gränsöverskridande mediepolitik (SOU 2016:80) och av betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7), till den handlingsplan som regeringen avsåg presentera 2017[2] och till vissa polisiära insatser. Vidare konstaterade statsrådet att det också på EU-nivå vidtas åtgärder för att motarbeta hatpropaganda på internet. Hon anförde att presenterade en överenskommelse med Google, Facebook, Microsoft och Twitter som innebär att företagen åtar sig att bygga ut sin verksamhet för att ta bort olaglig hatpropaganda från sina plattformar. Åtgärdsplan mot desinformation[3] har EU arbetat för att möta de utmaningar som desinformationshoten medför. beslutade att inrätta arbetsgruppen East Stratcom inom den Europeiska utrikestjänsten, detta med det primära syftet att motverka desinformationskampanjer. antogs den gemensamma ramen mot hybridhot, 2018 antogs det gemensamma meddelandet om ökad motståndskraft och stärkt kapacitet att motverka hybridhot, vilket också inkluderade åtgärder för att hantera desinformation. uppmanade utrikesrepresentanten och kommissionen att senast presentera en handlingsplan med specifika förslag för ett samordnat svar från EU:s sida på utmaningen med desinformation. presenterade kommissionen åtgärder för att garantera fria och rättvisa val till (det s.k. valpaketet). presenterade utrikesrepresentanten och kommissionen åtgärdsplanen mot desinformation som innehöll åtgärder inom fyra pelare, sinsemellan kompletterande. De fyra pelarna bestod av åtgärder för att förbättra EU-institutionernas förmåga att upptäcka, analysera och avslöja desinformation stärka samordnad och gemensam respons på desinformation engagera den privata sektorn i kampen mot desinformation öka medvetenheten och förbättra samhällets motståndskraft. presenterade kommissionen och utrikesrepresentanten en rapport om de framsteg som gjorts i kampen mot desinformation och de viktigaste lärdomarna av Europaparlamentsvalet. Enligt rapporten har åtgärdsplanen bidragit till att bekämpa desinformation och skydda valets integritet. Uppförandekod för att motverka olaglig hatpropaganda på nätet presenterade Europeiska kommissionen, tillsammans med Facebook, Twitter, Youtube och Microsoft (nedan kallade it-företagen) en överenskommelse om en uppförandekod med flera riktlinjer för hur spridningen av hatpropaganda på internet ska bekämpas i . I uppförandekoden ingår följande offentliga åtaganden: • It-företagen ska ha tydliga och effektiva rutiner för att granska anmälningar om olaglig hatpropaganda på deras plattformar så att de kan ta bort eller blockera sådant innehåll. It-företagen ska ha regler eller riktlinjer för sina forum där det tydligt framgår att uppvigling till våld och hat är förbjudet. • It-företag som får en giltig anmälan ska granska den mot bakgrund av sina regler och riktlinjer och om nödvändigt enligt de nationella lagar som införlivar rambeslut /913/RIF, där särskilt utsedda team granskar anmälningarna. • It-företagen ska granska majoriteten av de giltiga anmälningarna om olaglig hatpropaganda och ta bort eller vid behov blockera innehållet. • Förutom åtgärderna ovan ska it-företagen utbilda och upplysa sina användare om vilka typer av innehåll som är förbjudna enligt deras regler och riktlinjer. Anmälningssystem kan användas som verktyg för detta ändamål. • It-företagen ska informera om sina anmälningsförfaranden, för att påskynda och effektivisera kommunikationen mellan medlemsstaternas myndigheter och it-företagen, särskilt när det gäller anmälningar och blockering och borttagning av hatpropaganda på nätet. Informationen ska skickas via de nationella kontaktpunkter som ska utses av it-företagen respektive medlemsstaterna. Därmed kan medlemsstaterna, och särskilt deras brottsbekämpande myndigheter, bättre sätta sig in i metoderna för att känna igen hatbudskap på nätet och anmäla dem till it-företagen. • It-företagen ska uppmuntra att experter i stor skala anmäler eller flaggar för innehåll som uppviglar till våld eller hat, särskilt i form av partnerskap med civilsamhällets organisationer, genom att tydligt informera om enskilda företags regler och föreskrifter om rapporterings- och anmälningsförfaranden. It-företagen ska sträva efter att stärka partnerskapen med civilsamhällets organisationer genom att utöka den geografiska täckningen för sådana partnerskap och, om det är lämpligt, ge stöd och utbildning så att partnerna kan axla rollen som ”tillförlitliga rapportörer” eller motsvarande, med vederbörlig respekt för deras behov av att upprätthålla sitt oberoende och sin trovärdighet. • It-företagen kan förlita sig på stöd från medlemsstaterna och Europeiska kommissionen för att få tillgång till ett representativt nätverk av partner från civilsamhällets organisationer och ”tillförlitliga rapportörer” i alla medlemsstater som kan bidra med anmälningar av hög kvalitet. It-företagen ska informera om de ”tillförlitliga rapportörerna” på sina webbplatser. • It-företagen ska regelbundet utbilda sin personal om samhällsutvecklingen och utbyta synpunkter om möjliga förbättringar. • It-företagen ska intensifiera sitt samarbete med varandra och andra plattformar och sociala medieföretag för att stärka utbytet om bästa praxis. • It-företagen och Europeiska kommissionen, som bekräftar värdet av oberoende motargument mot hatisk retorik och fördomar, ska fortsätta sitt arbete med att identifiera och främja oberoende motbudskap, nya idéer och initiativ och stödja utbildning i kritiskt tänkande. • It-företagen ska öka sitt arbete med civilsamhällets organisationer och utbilda dem om bästa praxis för att bemöta hatisk retorik och fördomar och genom sin förmåga att nå användarna hjälpa civilsamhällets organisationer att genomföra ändamålsenliga kampanjer om motbudskap. Europeiska kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna bidra till dessa satsningar genom att vidta åtgärder för att kartlägga vilka särskilda behov och önskemål som civilsamhällets organisationer har i detta avseende. • Europeiska kommissionen ska i samordning med medlemsstaterna verka för att också andra relevanta plattformar och företag inom sociala medier ansluter sig till åtagandena i denna uppförandekod. I uppförandekoden anges att it-företagen och kommissionen är överens om att regelbundet utvärdera de offentliga åtagandena i uppförandekoden. Parterna är också överens om att fortsätta att diskutera hur man kan främja öppenhet och uppmuntra motbudskap och alternativa budskap. Det anges att det därför kommer att hållas regelbundna möten, och att det ska läggas fram en preliminär utvärdering för EU-högnivågruppen för kampen mot rasism, främlingshat och andra former av intolerans. Uppförandekoden har utvärderats vid fyra tillfällen sedan den trädde i kraft, senast . Enligt kommissionen visar den senaste utvärderingen att uppförandekoden har gett resultat. It-företagen reagerar numera snabbt på anmälningar om innehåll med rasistisk och främlingsfientlig hatpropaganda. Enligt kommissionen måste dock företagen förbättra sin återkoppling till användare som anmäler innehåll och öka öppenheten när det gäller anmälningar och avlägsnande av innehåll. Utvärderingen visar också att företagen blir allt snabbare med att ta bort olagligt innehåll, men att det endast görs i den utsträckning som det behövs. Företagens agerande är helt i enlighet med yttrandefriheten. Kommissionens sammanfattande slutsats av utvärderingen är att uppförandekoden är ett effektivt verktyg för att möta utmaningarna med olaglig hatpropaganda på internet och att det görs fortsatta framsteg när det gäller ett snabbt avlägsnande av hatpropaganda på nätet. Europeiska kommissionens meddelande Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi I ett meddelande från Europeiska kommissionen [5] presenterade kommissionen en övergripande strategi som syftar till att bemöta de allvarliga hot som desinformation på internet utgör. Kommissionen beskriver sin syn på omfattningen av och orsakerna till problematiken, bl.a. att onlineplattformar spelar en stor roll i spridningen av desinformation och att dessa stått handfallna inför problemen. Mot bakgrund av avslöjandena om Facebook och Analytica ifrågasätter kommissionen också om plattformarna i tillräcklig mån skyddar sina användare mot att tredje parter utan tillstånd använder personuppgifter. Även om skyddet av valprocessen i huvudsak hör till medlemsstaternas kompetensområde, anser kommissionen att EU måste ha en gemensam hållning för att garantera effektiva och samordnade insatser. Kommissionen uppmanar onlineplattformarna att agera snabbt och effektivt för att bekämpa desinformation och anser att självreglering kan bidra till dessa ansträngningar. Kommissionen anger att den kommer att stödja utvecklingen av en uppförandekod som förbinder plattformarna bl.a. att förbättra kontrollen av reklamplacering, säkerställa öppenhet om sponsrat innehåll, i synnerhet politiska och intressebaserade annonser, och att intensifiera arbetet med att stänga falska konton. Kommissionen anser vidare att faktagranskning måste stärkas och att utbildning och kompetens om medier måste främjas. Kommissionen ser vidare behov av att investera i kvalitetsjournalistik. Kommissionen hänvisar till att stödåtgärder som medlemsstater vidtar för att uppnå mål av gemensamt EU-intresse, såsom mediernas mångfald, har förklarats vara förenliga med om statligt stöd. Kommissionen anser också att de offentliga myndigheternas kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten är en oumbärlig del av arbetet mot desinformation. I detta sammanhang hänvisar kommissionen till arbetet inom EU mot hybridhot. Regeringen har välkomnat meddelandet och det gemensamma strategiska arbete som föreslås (se FaktaPM 2017/18:FPM95 Meddelande om att bekämpa desinformation online). Inom kommissionen pågår en utvärdering av det strategiska arbetet mot desinformation. inrättade EU en uppförandekod om desinformation[6]. Syftet med uppförandekoden är att uppnå målen i meddelande genom en rad åtaganden på fem områden: • Stoppa reklamintäkterna för konton och webbplatser som förvränger information och ge annonsörer tillräckliga säkerhetsverktyg och information om webbplatser som sprider desinformation. • Möjliggöra offentliggörande av politisk reklam och göra ansträngningar för att informera om annonser som är sakfrågebaserade. • Ha en tydlig och offentliggjord policy om identitet och onlinebottar och vidta åtgärder för att stänga falska konton. • Erbjuda information och verktyg för att hjälpa människor att fatta välgrundade beslut och underlätta tillgången till olika perspektiv på ämnen av allmänt intresse, som tillförlitliga källor ges synlighet. • Ge forskare tillgång till data (i överensstämmelse med integritetsreglerna) för att spåra och bättre förstå spridningen och effekterna av desinformation. Uppförandekoden om desinformation har undertecknats av ett antal onlineplattformar, bl.a. Facebook, Google och Twitter. Enligt uppförandekoden åligger det onlineplattformarna att rapportera om sina åtgärder i arbetet med att bekämpa desinformation. presenterades de första årliga självutvärderingsrapporterna från Facebook, Google, Microsoft, Mozilla, Twitter och sju europeiska branschorganisationer enligt uppförandekoden om desinformation. Rapporterna från dem som undertecknat uppförandekoden beskriver de framsteg som gjorts under uppförandekodens första tillämpningsår i kampen mot desinformation på nätet. Inom kommissionen pågår en utvärdering av uppförandekodens tillämpning och effekt. gav tillfälle att yttra sig över det gemensamma meddelande som kommissionens och utrikesrepresentanten lämnade om en gemensam ram för att motverka hybridhot ((2016) 18). begränsade sitt yttrande till de delar av meddelandet som berörde utskottets beredningsområde, dvs. de åtgärder som rörde strategisk kommunikation och stärkt resiliens mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande (yttr. 2016/17:KU2y): ser liksom regeringen med allvar på hybridhoten. Desinformation och våldsförhärligande budskap på internet som verktyg för att radikalisera personer, destabilisera samhället eller kontrollera den politiska verklighetsbeskrivningen behöver bemötas. Utskottet välkomnar olika kommunikationsinsatser för att sprida fakta och positiva motbudskap om vår demokrati och de grundvärden som kommer till uttryck i om skydd för de mänskliga rättigheterna och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Utskottet vill understryka vikten av att värna den grundlagsreglerade informations- och yttrandefriheten. Utskottet har tidigare uttalat sig om tvingande bestämmelser som innebär krav på att svenska myndigheter ska blockera eller ålägga internetleverantörer att blockera webbsidor och anfört att de är svårförenliga med informationsfriheten och den svenska yttrandefrihetslagstiftningen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill därför framhålla lösningar som bygger på frivillighet. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att värna den grundlagsreglerade informations- och yttrandefriheten och förespråkar lösningar som i första hand bygger på frivillighet. Inom EU har en rad åtgärder vidtagits för att motverka olaglig hatpropaganda och desinformation på internet. Kommissionen och it-företagen har kommit överens om en uppförandekod för it-företagen för att motverka olaglig hatpropaganda. Denna uppförandekod har utvärderats vid fyra tillfällen, senast . Enligt kommissionen har uppförandekoden gett resultat. Kommissionen framhåller dock att företagen måste förbättra sin återkoppling till användare som anmäler innehåll och öka öppenheten när det gäller anmälningar och avlägsnande av innehåll. har vidare dels en strategi för att bekämpa desinformation antagits, dels en uppförandekod för desinformation inrättats. Inom kommissionen pågår en utvärdering dels av det strategiska arbetet, dels om uppförandekodens tillämpning och effekt. Som har framgått har även regeringen på ett nationellt plan vidtagit en rad åtgärder för att förebygga och hantera hot och hat bl.a. mot journalister. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att föreslå några åtgärder med anledning av motionen. Den avstyrks därmed. Översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av lagreglerna om hets mot folkgrupp. I motion 2019/20:2437 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att överväga en översyn av lagreglerna om hets mot folkgrupp i grundlagarna. Motionären anför att gränsen för vilka uttalanden som anses utgöra hets mot folkgrupp och vilka som är tillåtna inom ramen för en kritisk diskussion på bl.a. sociala medier är vag och har förändrats . Enligt motionären finns det anledning att göra en övergripande översyn och uppdatering av lagreglerna om hets mot folkgrupp för att anpassa dem till dagens samhälle och samhällsdebatt, samt för att kodifiera rådande rättspraxis. Regleringen av hets mot folkgrupp finns dels i 16 kap. 8 § , dels i 7 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen (TF) och 5 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen (YGL).