bet · H701JuU26 · 2020-04-29 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:100 av (SD). finns en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång som bl.a. fångar upp just hämndporr. Det är onekligen så att hämndporr är ett integritetsintrång, men det går inte att blunda för de starka kopplingar hämndporren har till sex och sexualitet, där själva syftet är att kränka en person på basis av dessa två parametrar. Därför borde hämndporr rimligtvis klassas som ett sexualbrott. Det skulle ge brottet ett helt annat signalvärde och kan dessutom bidra till att det prioriteras högre hos polisen. Inbrottsstöld, punkt 14 (S, V, L, MP) av (MP), (V), (L), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2019/20:2392 av (M), 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 4. Som framgår ovan har utskottet riktat flera tillkännagivanden till regeringen om införandet av en ny brottsrubricering i form av inbrottsstöld med ett minimistraff om fängelse , . Med anledning av att ett sådant förslag bereds i ser vi inte skäl för att nu göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Grov stöld, punkt 15 (S, V, MP) av (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 2. har, som redovisats ovan, vid upprepade tillfällen lämnat tillkännagivanden till regeringen om att införa en brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder och en utredare har lämnat förslag i dessa frågor. Genom förslaget torde vissa grova stölder kunna komma bedömas ha ett högre straffvärde än enligt nuvarande bestämmelser. Beredningen av förslaget i dessa delar bör inte föregripas. Vi anser därför att det inte nu bör göras något tillkännagivande i frågan. Skärpta straff för organiserade stölder m.m., punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:1983 av (M), 2019/20:2197 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2809 av (KD) yrkande 2. Om man på riktigt ska komma åt de professionella stöldligorna krävs krafttag mot hälerinätverken och deras verksamhet. Genom att vidta åtgärder mot de som befattar sig med stulna varor kan vi även stävja stölderna. Företrädare för verksamheter som medvetet befattar sig med stöldgods bör därför kunna beläggas med näringsförbud. Många bostadsinbrott och majoriteten av stölder av båtmotorer, bildelar och jordbruksmaskiner begås av internationella stöldligor. Att resa till ett annat land och stjäla av det landets medborgare måste enligt vår mening anses vara mer klandervärd än att stjäla i sitt eget land, vilket bör återspeglas i påföljden. Straffet bör således skärpas för stöldbrott där gärningsmannen eller gärningsmännen har rest till i syfte att stjäla eller där stöldgods förs ut över den svenska gränsen. Tillträdesförbud, punkt 17 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:1344 av (M). Kostnaden för stölder i detaljhandeln fortsätter att öka som näringsidkarna har få verktyg att använda för att stävja utvecklingen. För att säkerställa att anställda och kunder ska kunna känna sig trygga bör det vara möjligt för näringsidkare att tillämpa tillträdesförbud för den som beter sig hotfullt eller stjäl vid upprepade tillfällen. Utredningen som behandlar frågan har lämnats. Regeringen bör skyndsamt lägga fram ett förslag som innebär att tillträdesförbud till butiker införs. Försök till ringa stöld, punkt 18 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 19. är försök till ringa stöld inte straffbart, vilket innebär att om exempelvis en butikstjuv blir upptäckt av personalen men släpper sitt byte på väg ut från affären fullbordas inte den ringa stölden, och tjuven har därmed inte begått något brott. Därför anser vi att regeringen bör kriminalisera försök till ringa stöld. Rån, punkt 19 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 10. har det begåtts ett stort antal rån mot unga i . I många fall är gärningsmännen mycket unga. Vid den här typen av mycket allvarlig brottslighet är det viktigt med en tydlig markering från samhällets sida hur allvarligt vi ser på de här brotten. är det viktigt att verkningsfulla åtgärder kommer på plats som stärker tryggheten bland ungdomar som oroar sig för att bli rånade på vägen hem från skolan. Situationen kräver ett flertal åtgärder för att alla ska känna trygghet. höjdes straffen för grovt rån. Det lägsta straffet höjdes då från fängelse till fängelse. I samband med det höjdes emellertid inte straffen för rån av normalgraden, vilket hade varit lämpligt. Vi vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om att höja minimistraffet för rån av normalgraden till lägst och . Djurplågeri, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2019/20:3057 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3217 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2192 av (M) och 2019/20:3044 av och (båda S). Det krävs en översyn av straffskalan för djurplågeri för att tydliggöra hur allvarlig denna brottslighet är. För att möjliggöra detta förordar vi att brotts-rubriceringen grovt djurplågeri ska införas och att straffet för grovt djurplågeri ska vara fängelse i lägst ett och högst . Stärkt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.m., punkt 21 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 10. Angrepp mot polis och annan blåljuspersonal utgör angrepp mot vår rättsordning. Detta måste på ett tydligare sätt speglas i vår lagstiftning med strängare straff för våld och hot mot blåljuspersonal. Det är nödvändigt att straffen för våld mot tjänsteman skärps så att straffskalan börjar på sex månaders fängelse. Regeringen bör återkomma med ett sådant lagförslag. Vi anser också att lagstiftningen om hot och våld mot vård- och omsorgspersonal bör ses över. Vidare ska medarbetare kunna känna sig säkra på jobbet. Det är oacceptabelt att många socialsekreterare vittnar om att de har känt sig utsatta för hot och våld i samband med deras tjänsteutövning Straffen bör skärpas för våld och hot som riktas mot dem på grund av deras arbetsuppgifter. Vi vill därför att regeringen föreslår en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot personal ska leda till skärpt straff. Övergrepp i rättssak, punkt 24 (S, V, MP) av (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:2178 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2941 av (M). Det är viktigt att samhället skyddar de som utsätts för brott så att de vågar anmäla brotten och vittna i domstol. Vi finner det därför vara angeläget med ett straffrättsligt regelverk som tydligt markera att denna typ av brottslighet inte accepteras från samhällets sida. Vi kan dock konstatera att tillkännagav att straffen för detta brott skulle skärpas och att regeringen därefter har tillsatt en utredning som bl.a. ska komma med förslag i enlighet med tillkännagivandet. Enligt vår mening finns det därför inte skäl att nu åter göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Övergrepp i rättssak mot barn, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 5. Det är ett påtagligt problem att unga eller vuxna hotar andra barn och unga till tystnad så att de inte vågar vittna. Barn och unga är särskilt utsatta som brottsoffer. I de fall det blir en rättslig process kan utsattheten bli ännu större med tanke på att den misstänkte ofta är i liknande ålder och rör sig i samma miljöer. Jag anser därför att övergrepp i rättssak som riktar sig mot ett barn borde ges en egen brottsrubricering med strängare straffskala. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med detta. Skärpta straff m.m. för brott kopplade till grov organiserad brottslighet, punkt 27 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2623 av (M) yrkande 5 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:2623 av (M) yrkandena 6 och 7. Vi anser att en bestämmelse som kan leda till dubbla straff för vissa brott som har ett samband med uppgörelser i kriminella grupperingar bör införas. En sådan typ av straffskärpningsgrund finns i . Exempel på brott som skulle kunna aktualisera tillämpning av en s.k. gängbestämmelse är misshandel, rån, olaga hot, olaga frihetsberövande, utpressning, hot och våld mot tjänsteman samt övergrepp i rättssak. Även vid vissa andra brott ska gängbestämmelsen kunna aktualisera strängare straff. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa straffen för gängrelaterad brottslighet. Det är av största vikt att regeringen skyndsamt återkommer med ett sådant förslag till . Skärpta straff m.m. för brott kopplade till grov organiserad brottslighet, punkt 27 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 8, 2019/20:2623 av (M) yrkande 5, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:2623 av (M) yrkandena 6 och 7. Vi anser att det är nödvändigt med en översyn av regler om straffskärpning för brott som utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt. Förutom brottens allvar i sig är denna typ av brottslighet en mycket viktig faktor bakom de problem med bristande trygghet som finns i de mest utsatta stadsdelarna. Likaså bör straffskalorna för vissa brott med särskild koppling till gängbrottslighet skärpas, för att underlätta häktning. Bland annat bör straffskalorna för rån, grov misshandel och grov utpressning skärpas. Regeringen bör återkomma med lagförslag som tillgodoser detta. Skärpta straff m.m. för brott kopplade till grov organiserad brottslighet, punkt 27 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 15, 2019/20:2623 av (M) yrkande 5, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:2623 av (M) yrkandena 6 och 7. De grova brott som begås med koppling till gängvåld har förvärrats snabbt . Samhället måste ta krafttag mot en situation där unga män skjuter ihjäl andra utan att tveka. Jag vill se att regeringen låter utreda möjligheten att skärpa straffen avsevärt för brott kopplade till kriminella uppgörelser, för att fler gängkriminella ska sitta inlåsta . Rekrytering av unga till kriminalitet, punkt 28 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 8. Det är ett allvarligt problem att kriminella utnyttjar unga människor och drar in dem i brottslighet. Att förhindra nyrekrytering till gängkriminalitet är avgörande för att minska brottsligheten på lång sikt. Unga människor som inte är straffmyndiga eller som är straffmyndiga men på grund av sin ålder inte kan dömas till lika hårda straff används av tungt kriminella brottslingar för att utföra brott och påbörjar därmed sin egen brottsliga bana. Detta måste stoppas och därför bör regeringen se till att straffen skärps för dem som rekryterar unga till kriminalitet, begår brott tillsammans med yngre eller förmår dem att begå brott. Vistelseförbud, punkt 29 (S, V, MP) av (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 7, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 16. Vi anser att de befintliga bestämmelserna om möjligheten att föreskriva om vistelseort för den som villkorligt frigetts från ett fängelsestraff väsentligen är i enlighet med vad de nu aktuella motionerna efterfrågar. Tillsammans med det förslag som lämnats om att bl.a. förlänga övervakningstiden och tydliggöra möjligheten till föreskrifter om vistelseort för villkorligt frigivna menar vi därför att det inte finns skäl till att besluta om ett tillkännagivande i frågan. Deltagande i kriminell organisation, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 1. För att kraftsamla mot den organiserade brottsligheten behöver vi införa nya möjligheter att komma åt ledande personer och nyckelpersoner i den kriminella världen. En s.k. DIKO-lag bör därför införas (deltagande i kriminell organisation). Lagen ska kriminalisera delaktighet i organiserad brottslighet, kriminellt nätverk eller organisation. Det centrala i förslaget handlar om att införa möjligheten att åtala och fälla en person utan att han eller hon behöver bindas vid ett specifikt brott. I stället ska det, i fall av organiserad brottslighet, kunna räcka med att personen i fråga uppvisar ett kriminellt mönster av deltagande i en kriminell organisation eller nätverk (DIKO-brott). Med vårt förslag blir det olagligt att vara medlem i en kriminell organisation såväl som att vara en del av dess verksamhet eller aktiv i ett kriminellt nätverk. Minimistraffet bör vara högt, och maxstraffet för grovt DIKO-brott bör kunna vara riktigt livstidsstraff. Vidare bör inte villkorlig frigivning tillämpas. Utvisning efter avtjänat straff bör vara obligatoriskt om den dömde är utländsk medborgare. Vi anser därmed att regeringen bör tillsätta en utredning som ges i uppdrag att föreslå en DIKO-lag. Utredningen får då ta ställning till hur mönstret av deltagande i organiserad kriminalitet ska definieras. Ytterligare kriminalisering av förstadier till brott, punkt 31 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 9. Ju tidigare i brottsplaneringen rättssamhället kan ingripa och lagföra, desto bättre möjligheter att störa, förhindra och pressa tillbaka den organiserade brottsligheten. kriminaliserades försök, förberedelse och stämpling till grovt vapenbrott. Det är välkommet men otillräckligt. Enligt min mening bör även förberedelse till vapenbrott av normalgraden vara kriminaliserat. Lagstiftningen har även skärpts så att stämpling har kriminaliserats när det gäller ett antal brott som typiskt sett ingår i den organiserade brottslighetens arbetssätt, däribland grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grov stöld, grovt bedrägeri, grov förskingring, grovt skattebrott, grov trolöshet mot huvudman, grov oredlighet mot borgenärer, grov utpressning, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, grovt vapenbrott, synnerligen grovt vapenbrott och grovt fall av övergrepp i rättssak. När det gäller övergrepp i rättssak har även stämpling till brott av normalgraden kriminaliserats. Detta är fullt befogat, eftersom övergrepp i rättssak är ett brott som så tydligt är kopplat till organiserad brottslighet. Jag anser att det nu är dags att gå vidare och kriminalisera stämpling även till normalgraden av andra brott som har särskild anknytning till organiserad brottslighet. Som har nämnts ovan gäller detta vapenbrott, men även olaga hot och utpressning är aktuella. Enligt min mening bör en förnyad analys göras för att ytterligare utvidga det kriminaliserade området när det gäller förstadier till brott som är särskilt knutna till organiserad brottslighet. Förverkande av tillgångar från grovt kriminella, punkt 32 (S, C, V, MP) av (C), (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2019/20:2892 av Boriana (M). Vi anser att ingen ska tillåtas berika sig på kriminalitet och det är därför angeläget med en effektiv förverkandelagstiftning. Ett viktigt steg i detta var införandet av s.k. utökat förverkande enligt 36 kap. 1 b § och de ändringar som 2016 utökade möjligheten till förverkande enligt bestämmelsen. Mot denna bakgrund, och med hänsyn till det förslag som bereds i om en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler, finner vi därför att det inte finns skäl till att besluta om ett tillkännagivande i frågan. Narkotikabrott, punkt 33 (M, C, KD) av (KD), (C), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:2943 av (M). Högsta domstolens ändrade praxis 2012–2013 innebar att straffen för narkotikabrott sänktes. Det innebär bl.a. att personer som överlåter narkotika i stor skala snabbare är ute i samhället igen, där de kan fortsätta med sin verksamhet. Dessutom är konkurrens på narkotikamarknaden en av anledningarna till det ökade antalet dödsskjutningar. För att bekämpa gängkriminalitet och den grova organiserade brottsligheten måste vi därför bekämpa narkotikahandeln. Insatserna bör riktas mot de personer som organiserar handeln, inte mot enskilda missbrukare. har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa straffen för att överlåta narkotika till andra, och som framgår har även statsministern i regeringsförklaringen aviserat att straffen för att överlåta narkotika ska skärpas. Det är viktigt att detta arbete prioriteras och att regeringen skyndsamt återkommer med ett lagförslag om skärpta straff för överlåtelse av narkotika. Skärpt straff för smuggling av explosiva varor, punkt 34 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 11. Tillgången och användandet av explosiva varor är ett tilltagande problem i samhället. I utredningen strängare syn på vapenbrott och smuggling av vapen och explosiva varor föreslås reviderade straffskalor för smuggling av explosiv vara. Utredningens förslag är ett steg i rätt riktning men liksom vid vapensmuggling bör vissa skärpningar utredas och införas. För grov smuggling av explosiv vara bör straffskalan vara fängelse i lägst två och högst . För synnerligen grov smuggling av explosiv vara bör straffskalan vara fängelse i lägst fyra och högst . Regeringen bör skyndsamt utreda detta och återkomma med förslag om detta till . Vållande till annans död vid trafikbrottslighet, punkt 35 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:126 av m.fl. (V) yrkande 3. En person som under rus framför ett motorfordon och dödar en annan människa gör sig enligt min mening skyldig till ett mycket allvarligt brott. För att straffet för ett sådant brott ska ha avsedd verkan, vad gäller både individualprevention och allmänprevention, krävs att straffet motsvarar brottets allvarlighet. Enligt 3 kap. 7 § ska en person som av oaktsamhet orsakar annans död dömas för vållande till annans död till fängelse i högst . Om brottet anses som grovt kan det högsta straffet bli . Grovt rattfylleri i kombination med grovt vållande till annans död kan ge upp till fängelse. har granskat domar där en gärningsperson gjort sig skyldig till vållande till annans död och rattfylleri vid samma tillfälle. Av granskningen framgår att gärningsmannen i snitt dömdes till fängelse. Jag anser inte att den utdömda strafftiden i de granskade domarna står i proportion till brottets allvarlighet. Att under rus framföra ett motorfordon visar en likgiltighet för följderna som enligt min mening kan vara att likställa med ett likgiltighetsuppsåt. En bil eller annat motorfordon kan under rus jämställas med ett dödligt vapen. Jag anser därför att vållande till annans död under framförande av fordon rattonykter i stället bör bedömas som dråp, med en straffskala upp till fängelse . Självfallet bör den som döms för rattonykterhet även få tillgång till adekvat behandling för sitt eventuella missbruk. Åtgärder behöver även sättas in för att personen inte ska återfalla i brottslighet. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att se över möjligheten att skärpa straffskalorna för vissa brott i trafikbrottslagen. Syftet är att ge utrymme för strängare straff vid t.ex. återfallsbrottslighet. Dock har utredningen inte i uppdrag att se över bestämmelserna om vållande till annans död i samband med rattonykterhet. Jag anser att ansvar för dråp ska kunna utdömas när en person dödat en annan person genom att köra rattonykter. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att se över om vållande till annans död genom framförande av motorfordon under påverkan av alkohol eller annat medel bör bedömas som dråp. Skärpta straff för rattfylleri, punkt 36 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 2 och 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 1. är straffet för rattfylleri böter eller fängelse och för grovt rattfylleri fängelse i högst . Vi anser att straffet är för lågt i jämförelse med både den risk och de konsekvenser alkoholpåverkade personer medför och orsakar i trafiken. Vi anser därför att straffet för rattfylleri samt grovt rattfylleri bör skärpas. Eftersupning, punkt 37 (KD, L) av (KD), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: