bet · H801NU6 · 2020-11-05 00:00:00 — anger i sin rapport att de inte heller anser att en stoppmekanism ska syfta till att uppnå balans i systemet eller begränsa ett eventuellt överskott av elcertifikat. Ett volymstopp skulle även innebära en stor förändring av villkoren på den gemensamma marknaden med . Den sammantagna bedömningen är därför, liksom tidigare, att ett volymstopp inte bör införas. Elcertifikat vid negativa elpriser Med anledning av vad som sägs i motion 2020/21:3721 (L) om att elcertifikat inte ska tilldelas el som produceras med negativa elpriser kan det finnas skäl att referera till det som regeringen anför på detta tema i propositionen (prop. 2020/21:16). Regeringen konstaterar bl.a. att flera remissinstanser lyfter denna fråga och att har haft i uppdrag att utreda om tilldelning av elcertifikat har förekommit när elpriset har varit noll eller lägre. Myndigheten har konstaterat att problemet med stödgivning vid negativa priser är att sådana priser signalerar överproduktion av el men att produktionen ändå tilldelas stöd. redovisar att elpriset inte har varit negativt (då elcertifikatssystemet infördes), att nollpriser bara har förekommit vid något enstaka tillfälle och att priser nära noll har förekommit , men att det inte finns någon trend som pekar på att det har blivit vanligare. Vidare konstaterar myndigheten att det förekom negativa priser på spotmarknaden. I propositionen slår regeringen fast att marknadens funktion och en eventuell påverkan på denna vid tilldelning av elcertifikat vid negativa elpriser är en viktig fråga för regeringen att följa framöver. Elcertifikatssystemets påverkan på kraftsystemet I motion 2020/21:662 (SD) efterfrågas en utredning av vilken påverkan elcertifikatssystemet innebär och har inneburit för leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet. En utredning som berörde liknande frågor genomfördes av 2015 på uppdrag av regeringen (Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion – En delredovisning från ). konstaterade bl.a. att en ökande andel icke planerbar elproduktion medför att kraftsystemets egenskaper förändras, vilket kommer att skapa stora utmaningar vid driften av kraftsystemet och för upprätthållandet av dess driftsäkerhet. Systemet blir svårare att balansera och spänningsregleringen försvåras. Mängden mekanisk svängmassa minskar, vilket gör systemet mer känsligt för störningar. I en slutrapport (Anpassning av elsystemet med en stor mängd förnybar elproduktion – En slutrapport från ) ägnades ett kapitel åt att redovisa tänkbara lösningar på de utmaningar som kraftsystemet står inför som en följd av tillkomsten av alltmer förnybar elproduktion. Den parlamentariskt sammansatta utredningen hade bl.a. i uppdrag att särskilt uppmärksamma frågor om den framtida elförsörjningen och effektbalansen. pekade i sitt slutbetänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) bl.a. på de utmaningar som den framväxande förnybara elproduktionen innebär för kraftsystemet. konstaterade bl.a. följande (s. 308): Det pågår en snabb omställning av energisystemet, både i och i vår omvärld. Till följd av de förändringar som fortlöpande sker med avseende på bl.a. teknikutveckling, tillgång och priser på el och bränslen, nya roller och ansvar på elmarknaden m.m. är det viktigt att kontinuerligt följa elmarknadens utveckling, och att ge möjlighet till anpassning av styrmedel och andra åtgärder. Målet är att ska ha ett robust elsystem med en fortsatt hög leveranssäkerhet och en god överföringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. bedömer att effektsituationen i och de nordiska länderna behöver följas och analyseras noga . [– – –] Sammantaget behöver utvecklingen såväl inom som internationellt fortlöpande analyseras av ansvariga myndigheter. En kontinuerlig omvärldsbevakning och strategiskt långsiktigt arbete för att främja utvecklingen av det svenska elsystemet har i det sammanhanget en särskild betydelse. presenterade en systemutvecklingsplan för perioden –2029. I planen konstateras bl.a. (s. 10): [A]tt omställningen av energisystemet fortsätter utan avgörande förändringar av inriktning. Det medför att allt mer förnybar elproduktion i form av vind- och solkraft tillförs systemet som den förväntade avvecklingen av kärnkraft i ser ut att genomföras enligt tidigare antaganden. Följden blir att andelen planerbar produktion i kraftsystemet fortsätter att minska. Prognoserna för den framtida förbrukningen visar på en förväntat kraftig ökning genom elektrifiering av industri och transporter samt etablering av nya näringar. På ett övergripande plan innebär det att de stora utmaningar för kraftsystemet som vi lyfte fram i det stora hela fortsatt är de samma: Kraftsystemet behöver anpassas för att kunna drivas med tillräcklig teknisk stabilitet. Balanseringsprocessen behöver förbättras för att säkerställa frekvenshållningen. Elmarknaden behöver utvecklas för att ge förutsättningarna för långsiktig effekttillräcklighet. Nätets överföringskapacitet behöver öka vilket har accentuerats allt mer . tar fram en särskild rapport till regeringen i vilken affärsverket bl.a. redovisar sin syn på kraftbalansen på (Kraftbalansen på den svenska elmarknaden, rapport – En rapport till Infrastrukturdepartementet). Den kraftbalansrapport som överlämnades till regeringen visar att den svenska kraftbalansen fortsätter att försämras och att importberoendet ökar. konstaterar att ytterligare en kärnkraftsreaktor () stängs som mängden icke planerbar elproduktion genom vindkraft ökar. Systemet blir mer svårplanerat och variationerna i tillgänglig effekt därmed större. Inga antaganden har gjorts kring ökad användarflexibilitet, vilket skulle kunna minska effekttoppen under topplasttimmen och därmed förbättra effektbalansen. ser dock i likhet med i tidigare bedömningar en risk att utbyggnaden av både användarflexibilitet och planerbar elproduktion blir liten, eftersom lönsamheten för dessa bedöms vara låg även fortsättningsvis (givet mängden vindkraft som tillförs systemet kan perioder med låga elpriser bli vanligare framöver). Tillkomsten av väderberoende elproduktion som sol- och vindkraft medför utmaningar för det svenska kraftsystemet. Elcertifikatssystemet har varit en drivkraft bakom den kraftfulla tillväxten av förnybar kraftproduktion och då inte minst vindkraft, men stödsystemets betydelse kommer att minska i takt med att den förnybara kraftproduktionen tillkommer på egna ekonomiska meriter. Oaktat elcertifikatssystemets minskande betydelse för utbyggnaden kommer utmaningarna för kraftsystemet att bestå och även att förstärkas i takt med att kärnkraftsreaktorer avvecklas som tempot i elektrifieringen av transportsektorn och processindustrin ökar. Detta konstaterades också av när affärsverket utredde vilka anpassningar som behövs av elsystemet bl.a. som en följd av att det har tillkommit en stor mängd förnybar elproduktion. I sin systemutvecklingsplan underströk att utmaningarna kvarstod, och en liknande uppfattning framfördes i den s.k. kraftbalansrapport som affärsverket presenterade . Med hänvisning till detta vill utskottet hävda att det finns stor förståelse hos många aktörer för att kraftsystemet står inför en mängd utmaningar med olika ursprung. Att i det läget förorda en särskild analys av just elcertifikatssystemets betydelse för leveranssäkerheten, i linje med vad som föreslås i motion 2020/21:662 (SD), anser utskottet vara ett alldeles för snävt sätt att angripa en mycket mer sammansatt utmaning. bör därför avslå förslaget om ett tillkännagivande med den inriktningen. Utskottet ser inte heller några skäl att tillstyrka förslagen om en översyn av elcertifikatssystemet med den inriktning som förordas i motion 2020/21:2628 (M). När det gäller det som sägs i motion 2020/21:2177 (M) om att stödsystem måste ha tydliga målparagrafer och lika tydliga exitstrategier för att bli effektiva och trovärdiga har utskottet i stort sett samma uppfattning som motionären. Det är viktigt att förslag om olika typer av subventioner åtföljs av tydliga överväganden om när och hur dessa ska avvecklas. Det är sällan ändamålsenligt att behålla en subvention när målen med dess införande är uppnådda, när den ger marknadsstörande effekter eller när den inte längre understöder en utveckling som är samhällsekonomiskt effektiv. Även om utskottet i huvudsak instämmer i det som sägs i motionen är bedömningen att regeringen också förutsätts dela det aktuella synsättet. Något tillkännagivande om att subventioner till elproduktion ska ha ett tydligt mål och alltid innehålla en tydlig exitstrategi i linje med vad som föreslås i motionen är, enligt utskottets uppfattning, därför inte påkallat . Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem med kostnadseffektivitet som ett bärande inslag. Marknadsutvecklingen påverkar därför priset på elcertifikat helt i enlighet med systemets funktion. Regeringen konstaterar att förslagen i propositionen syftar till att åstadkomma en rimlig avveckling av systemet utan att förändra stödsystemets grundläggande villkor. Med detta sagt sluter utskottet upp bakom regeringens tidigare redovisade uppfattning att man inte bör införa ett särskilt volymstopp för tilldelning av elcertifikat i linje med vad vissa remissinstanser har förordat och som också föreslås i motion 2020/21:3717 (V). Ett sådant volymstopp skulle medföra en risk för att kostnadseffektiviteten frångås och att konsumenterna därmed skulle få högre kostnader. Inte heller anser att en sådan stoppmekanism skulle bidra till att uppnå balans i systemet eller begränsa ett eventuellt överskott av elcertifikat. När ett volymstopp dessutom bedöms innebära en stor förändring av villkoren på den gemensamma marknaden med gör utskottet den sammantagna bedömningen att förslaget om ett volymstopp i motion 2020/21:3717 (V) kan avstyrkas. När det gäller yrkandet i motion 2020/21:3721 (L) om att inte tilldela elcertifikat med negativt elpris hänvisar utskottet till det som regeringen anför om detta i propositionen. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att elpriset inte har varit negativt , att nollpriser bara har förekommit vid något enstaka tillfälle och att priser nära noll har förekommit men att det inte finns någon trend som visar att det blivit vanligare. förekom det negativa priser på spotmarknaden. Utskottet anser i likhet med motionärerna att elmarknadens funktion riskerar att påverkas negativt om elcertifikat fördelas vid negativa elpriser. konstaterar utskottet att regeringen i propositionen slår fast att marknadens funktion och eventuell påverkan vid tilldelningen av elcertifikat vid negativa elpriser är en viktig fråga att följa framöver. Denna uppfattning från regeringen gör att utskottet inte anser det vara påkallat att tillstyrka förslaget i motion 2020/21:3721 (L) om ett tillkännagivande till regeringen med en liknande inriktning. Elcertifikatssystemet avslutas, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår propositionen och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager det för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2020/21:3721 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2020/21:3726 av m.fl. (SD) samt avslår proposition 2020/21:16 punkterna 1 och 2 samt motion 2020/21:3721 av m.fl. (L) yrkande 1. Energipolitiken har en nyckelroll för samhällsutvecklingen och när det gäller att möta hoten mot klimatet. Mot den bakgrunden är det centralt att energipolitiken får en sådan inriktning att den på allvar kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. har redan en klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser, och detta förhållande måste i möjligaste mån vidmakthållas. Eftersom alla länder måste bidra i klimatarbetet är det emellertid av stor betydelse att inte enbart satsar på förnybar energiproduktion utan även bejakar möjligheterna att även fortsättningsvis kunna producera fossilfri och därmed klimatvänlig kärnenergi. Vi har återkommande framfört synpunkter på den okritiska syn på förnybar elproduktion som genomsyrar mycket av den energipolitiska hållning som torgförs av regeringen. Vi ser helt enkelt inte förnybar el som den allena saliggörande lösningen på klimat- och miljöproblem av allehanda slag. I stället befarar vi att den övertro som finns på förnybar energi i allmänhet och förnybar elproduktion i synnerhet leder till att småskaliga och i många fall ineffektiva lösningar väljs till höga kostnader. Elcertifikatssystemet har bidragit till att snedvrida konkurrensen på elmarknaden till förmån för bl.a. sol- och vindkraft, som inte nödvändigtvis kan tillhandhålla effekt när efterfrågan är som störst. Som en konsekvens av denna hållning har vi återkommande sökt stöd i för förslag om att avveckla såväl elcertifikatssystemet som andra ekonomiska subventioner som i olika former riktas till dylika väderberoende kraftproduktionsformer. Med hänvisning till det anförda är vi således i grunden positiva till förslaget om att elcertifikatssystemet avvecklas . Det lagförslag som läggs fram i propositionen kommer enligt regeringens egen bedömning dock att innebära en omfördelning av kostnader från de svenska elkonsumenterna till producenterna inom elcertifikatssystemet, men dessa kostnader kompenseras av en administrativ besparing. Dessa antaganden återfinns i regeringens konsekvensanalys, en analys som har dömts ut av den statliga myndigheten . Vi ser en betydande risk att den undermåliga konsekvensanalysen kan dölja att den valda modellen för nedstängningen av elcertifikatssystemet blir både onödigt och omotiverat dyr för elkonsumenterna. Vi anser att elcertifikatssystemet måste avvecklas under ansvarsfulla former och på ett som är kostnadseffektivt för elkonsumenterna. Sammanfattningsvis anser vi att bör avslå propositionen och ge regeringen till känna vad vi anfört ovan om elcertifikatssystemets framtid. Därmed tillstyrks motionerna 2020/21:662 (SD) och 2020/21:3726 (SD) i de berörda delarna. Genom ett sådant beslut av blir även förslaget i motion 2020/21:3721 (L) om att avslå delar av propositionen tillgodosett, varför även detta förslag tillstyrks. Elcertifikatssystemet avslutas, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 1. avslår regeringens förslag till avtal mellan och om ändring i avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat med den ändringen att 4 kap. 5 b § ska ha den lydelse som finns i bilaga 3. 2020/21:3721 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3, bifaller delvis proposition 2020/21:16 punkt 2 och avslår proposition 2020/21:16 punkt 1 och motionerna 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2020/21:3726 av m.fl. (SD). Hotet mot klimatet är något som måste tas på största allvar. Insatser måste göras i hela samhället och därmed även inom åtskilliga politikområden. Inom energipolitiken handlar det bl.a. om att satsa på befintliga, effektiva och fossilfria energikällor som exempelvis förnybar elproduktion och kärnkraft samt på att utveckla morgondagens hållbara kraftproduktion genom satsningar på forskning och innovation som ligger i framkant. Det angelägna i att komma till rätta med hoten mot klimatet får dock inte leda till att bristfälligt utredda stödsystem sjösätts eller att de som på ett eller annat sätt har tjänat ut inte skrotas eller att de avvecklas på ett oansvarsfullt sätt. Med detta sagt kan jag konstatera att elcertifikatssystemet på många sätt har varit ett stödsystem som har fungerat förhållandevis väl för att stimulera framväxten av förnybar elproduktion. Dess marknadsbaserade karaktär och den tydliga inriktningen på kostnadseffektiviteten är positiva inslag som är värda att lyfta fram. har emellertid den tekniska utvecklingen på bl.a. vindkraftssidan gjort att förnybar el kan produceras på ett lönsamt sätt utan subventioner från elcertifikatssystemet. Följden blir att elcertifikatspriset rör sig mot noll och att systemet därmed inte längre omfördelar några pengar utan i stället främst genererar administrativa kostnader. Dess tid är helt enkelt ute och jag välkomnar därför förslaget i propositionen om att stänga systemet för nya anläggningar per och att avveckla det helt 2035. är jag angelägen om att systemet avvecklas på ett sätt som inte leder till oönskade effekter. Här ser jag en uppenbar risk för att den komprimering av den s.k. kvotkurvan som regeringen föreslår kan resultera i att elcertifikatspriserna pressas uppåt och i förlängningen till att elanvändarna tvingas subventionera lönsamma anläggningar. Risken för mycket kraftiga omfördelningseffekter från framför allt hushållen till de elproducenter som hade kunnat bygga sina anläggningar lönsamt utan subventioner understryker vikten av att värna balansen mellan utbud och efterfrågan när systemet nu ska stängas tidigare än planerat. När utbudet av certifikat minskas måste också kvotplikten korrigeras. I likhet med vad som anförs i motion 2020/21:3721 (L) motsätter jag mig därför den komprimering av kvotkurvan som regeringen föreslår genom en ändring i 4 kap 5 b § lagen om elcertifikat i vilken den s.k. grundtermen anges. Med instämmande i det som sägs i motionen anser jag att kvotplikten –2035 ska ligga kvar på de nivåer som anges i den nyssnämnda bestämmelsens nuvarande lydelse. ska det inte finnas någon kvotplikt. bör därför bifalla propositionen i denna del, men med den ändringen att nämnda bestämmelsen ska ha den lydelse som anges i bilaga 3. Som en direkt konsekvens av att jag förordar en annan utformning av kvotkurvan saknas det förutsättningar att tillstyrka förslaget i propositionen till ändringar i avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat. Avtalet måste helt enkelt omförhandlas innan det kan tas upp för ett beslut om ett godkännande av . bör därför avslå propositionen i denna del. Sammanfattningsvis tillstyrker jag således den nämnda motionen i de berörda delarna samt tillstyrker delvis propositionen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övriga frågor om elcertifikat, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2020/21:2177 av (M), 2020/21:2628 av (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3717 av m.fl. (V) och 2020/21:3721 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi har redan tidigare i betänkandet redovisat vår skeptiska hållning till att elcertifikatssystemet gynnar framväxten av sådan elproduktion som äventyrar det svenska kraftsystemets funktion och att det snedvrider konkurrensen till förmån för bl.a. sol- och vindkraft som inte nödvändigtvis kan tillhandhålla effekt när efterfrågan är som störst. I likhet med vad som anförs i motion 2020/21:662 (SD) anser vi att bör uppmana regeringen att utreda hur elcertifikatssystemet påverkar leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet. Vi anser att en sådan utredning är nödvändig eftersom kapacitetsfaktorn för de anläggningar som har tillförts genom systemet väsentligt understiger den för de större produktionsanläggningar som har fasats ut. Med det anförda tillstyrker vi motion 2020/21:662 (SD) i den aktuella delen. avstyrker vi de övriga motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om elcertifikat, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3717 av m.fl. (V) och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:2177 av (M), 2020/21:2628 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3721 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag står inte bakom den energiöverenskommelse som ligger till grund för den nu förda energipolitiken. Överenskommelsen har visserligen börjat knaka i fogarna sedan två partier har lämnat den, men ännu vägleds mycket av regeringens arbete av den. I stället för en bräcklig energiöverenskommelse vill jag att energipolitikens mål ska vara ett samhälle förnybar energiförsörjning . Utbyggnaden av den förnybara elproduktionen är en av nycklarna för att nå det nyssnämnda målet. Genom att satsa på förnybar el kan kostnaderna för klimatförändringarna hållas nere. På så sätt tar vi gemensamt ansvar för kommande generationer. Jag har i det föregående ställt mig bakom regeringens förslag till förändringar i elcertifikatssystemet med innebörden att detta ekonomiska styrmedel avvecklas tidigare än planerat. Det är glädjande att skälet till den förtida avvecklingen är att utbyggnaden av den förnybara elproduktionen har gått betydligt snabbare än prognostiserat, och att denna kraftproduktion i allmänhet har en sådan ekonomisk bärkraft att den inte längre behöver stöd via elcertifikatssystemet. Även om jag accepterar förslagen i propositionen anser jag att det finns inslag i förslaget som gör att det riskerar att bli uddlöst. Elcertifikatspriset har rasat som elpriset är lågt. Det krävs därför snabbare och effektivare lösningar för att elcertifikatssystemet ska kunna avvecklas i balans. Därför anser jag, i likhet med vad som sägs i motion 2020/21:3717 (V), att förslaget i propositionen bör kompletteras med ett s.k. tilldelningsstopp. Ett sådant stopp hade inneburit en säkerhet för producenterna och en möjlighet att säkra marknaden och därigenom även produktionen. Tilldelningen av certifikat bör stoppas efter 696 miljoner utfärdade certifikat inom det svensk-norska elcertifikatssystemet. Detta bör tillkännage för regeringen, och jag tillstyrker därför den nyssnämnda motionen. De övriga motionsyrkandena avstyrks. Vissa övriga frågor om elcertifikat, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3721 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:662 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:2177 av (M), 2020/21:2628 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3717 av m.fl. (V). Utöver förslagen i motion 2020/21:3721 (L), som jag har tillstyrkt, instämmer jag även i det som sägs i samma motion om att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att elcertifikat inte ska tilldelas certifikatsberättigad produktion då elpriset är negativt. I ett marknadsbaserat stödsystem måste negativa priser kunna uppfattas som ett tecken på att produktionen bör begränsas. Prissignalens styrande effekt bör därför inte förvanskas genom att oönskad produktion får stöd. Statliga subventioner som bidrar till överproduktion av el kan dessutom leda till onödiga belastningar på elnäten och en därtill ökad risk för elavbrott. Även om jag noterar att regeringen ser det som viktigt att följa hur en tilldelning av elcertifikat vid negativa elpriser eventuellt påverkar marknadens funktion anser jag att redan nu bör uttala att elcertifikat inte ska tilldelas med negativa elpriser. Detta synsätt överensstämmer med det som återfinns i den nyssnämnda motionen, vilken alltså tillstyrks i den aktuella delen. De övriga motionsyrkandena avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:16 Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019: 1.Riksdagen godkänner avtalet mellan och om ändring av avtalet om en gemensam marknad för elcertifikat. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat. 2020/21:3717 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tilldelningen av certifikat bör stoppas efter 696 miljoner utfärdade certifikat inom det svensk-norska elcertifikatssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3721 av m.fl. (L): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till ny lydelse av 4 kap. 5 b § lagen (2011:1200) om elcertifikat och bifaller i denna del motionärernas lagförslag i motionens bilaga.