bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — För det krävs en långsiktig klimatstrategi med ett mål om att EU ska nå nettonollutsläpp av växthusgaser , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. bör enligt regeringen också driva på för att EU:s mål till 2030 skärps till en minskning av växthusgasutsläppen med jämfört med och är i linje med 1,5-gradersmål. bör genom budgetpropositioner fortsätta att underställas beslut om annullering av överskott jämfört med åtagandet enligt EU:s förordning om ansvarsfördelning (ESR). I propositionen anförs vidare att EU bör anta en klimatlag som förankrar EU:s 2050-mål i lagstiftning tillsammans med grundläggande principer för omställningen. EU:s lagstiftning och finansiella ramverk behöver reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av 1,5-gradersmål. För att nå EU:s klimatmål och 1,5-gradersmål behöver enligt regeringen lagstiftningen i klimatramverket till 2030 skärpas, framför allt inom EU ETS och ESR. får regelverket inte hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Även EU:s sektors- och genomförandelagstiftning på klimatområdet bör enligt regeringen skärpas. Det rör t.ex. ekodesignregler och frågor inom transportområdet, som utsläppskrav för lätta och tunga fordon och reglerna för flyg inom EU ETS. för statsstöd och EU:s stödsystem bör vidare enligt regeringen reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . EU behöver även identifiera ytterligare initiativ och åtgärder som kan bidra till att klimatmålen kan nås. Reformarbetet för att genomföra bör enligt regeringen intensifieras, och 1,5-gradersmålet måste nås. Handel är ett viktigt verktyg för hållbar utveckling, och bör verka för att handel bidrar till att globala resurser används effektivt. bör vara pådrivande i rollen att visa på möjligheterna att förena klimatåtgärder med ekonomisk utveckling. bör verka för att kopplingen mellan och handel stärks, så att exempelvis handels- och investeringsavtal samt EU:s unilaterala handelspreferenser för utvecklingsländer inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP plus) kan vara ett instrument för att uppfylla mål. Regeringen anför vidare i propositionen att stöder att EU ska stärka och främja genomförandet av och uppmanar därför kommissionen att utföra en analys i det avseendet, inklusive av möjligheten att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal med tredje part. bör fortsätta att verka för att handelsavtal särskilt ska belysa klimataspekter och genomförande och att dessa får en framträdande roll i frihandelsavtal. Enligt regeringen avser att fortsätta att driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder, inklusive för klimatvänliga varor, tjänster och teknik, i EU:s handelsavtal så att dessa kan bidra till att öka takten i klimatomställningen. Regeringen anför vidare att analysarbete om handelsaspekter av cirkulär ekonomi har en viktig roll för att förstärka synergier mellan handel och klimat och att detta arbete bör stödjas. bör enligt propositionen driva på för att de internationella och europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering bidrar till hållbarhet och till att uppfylla . Export av grön och klimatsmart teknik kan enligt regeringen, utöver att bidra till minskade klimatutsläpp, bidra till att stärka svensk konkurrenskraft. Regeringen anför i propositionen att den avser att ge i uppdrag att tillsammans med se över hur det svenska och internationella exportfinansieringssystemet ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Uppdraget ska beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och den långsiktiga påverkan på de globala utsläppen. För att verksamheten och kreditgivningen ska vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende behövs en anpassning. Detta görs enligt regeringen bl.a. genom att upphöra med de svenska exportkrediterna till investeringar för prospektering och utvinning av fossila bränslen. m.fl. (L) framhåller i partimotion 2019/20:2055 yrkande 1 vikten av ett fördjupat europeiskt samarbete inom klimat- och miljöpolitiken. Enligt motionärerna krävs ett brett klimatsamarbete inom för att nå mål. EU behöver skapa enighet kring målet om nettonollutsläpp till 2050, och det målet behöver skärpas. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del anförs att klimatmålen bör skärpas på EU-nivå till att motsvara nettonollutsläpp till 2040 och att delmålen till 2030 bör skärpas i linje med detta. Motsvarande yrkande framställs i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att medlemsländernas klimatmål ska vara bindande och att skarpa ekonomiska sanktioner ska införas för länder som inte uppfyller sina mål. Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 17 bör regeringen verka för att EU antar en målsättning om nollutsläpp till . Motionärerna anför att förslag om att EU ska ha uppnått målet om klimatneutralitet inte är förenligt med 1,5-gradersmålet. I yrkande 66 i samma motion anförs att bör driva på för att EU:s 2030-mål skärps till jämfört med . Detta krävs enligt motionärerna för att EU:s mål ska vara i linje med 1,5-gradersmål. Enligt yrkande 67 i samma motion bör regeringen verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt, dvs. bestå av ytterligare medel utöver det utlovade biståndet och trappas upp . Pengarna ska t.ex. användas för omställning till ekologiskt hållbara jordbruk, teknikutveckling eller utbyggnad av förnybar energi. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 26 anförs att en konsekvensanalys bör göras av skärpta 2030-mål eftersom EU:s roll som föredöme riskerar att falla om en skärpning av målen leder till negativa effekter. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör verka för att EU ställer krav på efterlevnad av i alla förhandlingar om handelsavtal (yrkande 68). Motionärerna anför vidare att regeringen bör verka för att stoppa handelsavtalet med och kräva bindande klimat- och miljöåtaganden för fortsatta förhandlingar (yrkande 69). Därutöver bör regeringen enligt motionärerna verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska stipulera sanktioner ifall parterna inte håller sina åtaganden (yrkande 70). Motionärerna anför vidare att de svenska exportkrediterna till investeringar i samtliga fossila verksamheter, inklusive förädling och kraftgenerering, ska upphöra (yrkande 71). Enligt motionärerna bör även i internationella klimatförhandlingar och andra forum verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringen ges liknande undantag som finns i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter () när det gäller livsbesparande mediciner (yrkande 72). I motionen anförs vidare att regeringen bör verka för att Internationella valutafondens (IMF) och verksamhet anpassas till Agenda 2030 (yrkande 73). Därutöver anför motionärerna att regeringen bör utreda möjligheten att även införa klimat- och miljöperspektiv enligt environmental due diligence, ett verktyg som liknar human rights due diligence, men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande, i regelverken för företags agerande utomlands (yrkande 74). behandling och kompletterande uppgifter Miljö- och jordbruksutskottet behandlade i betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitik ett motionsförslag om miljöteknik och . Utskottet noterade då att näringsutskottet tidigare hade behandlat likalydande förslag och anförde att det delade näringsutskottets ställningstaganden om vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik och att ökad tillgång till modern miljöteknik är centralt för att dessa länder ska kunna minska utsläppen som de utvecklas hållbart. Miljö- och jordbruksutskottet anförde vidare att det delade motionärernas uppfattning att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken, men konstaterade att arbete och diskussioner fortfarande pågår inom såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom i syfte att förbättra utvecklingsländernas tillgång till modern miljöteknik. Utskottet föreslog därför att motionsförslaget skulle lämnas utan vidare åtgärd. behandlade i betänkande 2019/20:NU15 Handelspolitik motionsförslag om att ställa krav på efterlevnad av i handelsavtal och om sanktioner i de handelsavtal som EU ingår. Utskottet avstyrkte motionsförslagen bl.a. med hänsyn till regeringens export- och investeringsstrategi. Utskottet behandlade i samma betänkande även motionsförslag om att stoppa handelsavtalet med . Utskottet avstyrkte motionsförslaget med hänvisning bl.a. till att regeringen gett i uppdrag att analysera hållbarhetskapital. Slutligen kan noteras att utskottet i betänkandet även avstyrkte motionsförslag om environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. Utskottet hänvisade i sitt ställningstagande bl.a. till att regeringen beslutat om en plattform för internationellt hållbart företagande och att regeringen tidigare beslutat om en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter som berör klimatfrågan. beslutade regeringen om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. En av de fem målsättningarna i strategin är att ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. I strategin konstateras att handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030, de globala målen och blir alltmer framträdande. Vidare framgår att det inleds ett arbete för att lyfta fram hållbarhetsdimensionen som utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar. ska verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part samt att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet, inklusive . I Europeiska kommissionens meddelande om den europeiska gröna given framhåller kommissionen att handelspolitiken fungerar som en plattform för samarbete med handelspartner för klimat- och miljöåtgärder och konstaterar att åtaganden om hållbarhet, särskilt när det gäller åtgärderna mot klimatförändringar, kontinuerligt stärkts i EU:s handelsavtal. Kommissionen anför att man också har intensifierat insatserna för att genomföra åtagandena för hållbar utveckling i EU:s handelsavtal och framhåller att dessa insatser kommer att förstärkas ytterligare när en ansvarig utnämns för efterlevnaden av handelsavtal. I fråga om klimatförändringarna konstaterar kommissionen att alla EU:s senaste avtal omfattar ett bindande åtagande för parterna att ratificera och genomföra på ett verkningsfullt sätt. Kommissionen anger att den kommer att föreslå att efterlevnaden av ska bli ett viktigt inslag i alla framtida övergripande handelsavtal. Vidare kan noteras att regeringen gav i uppdrag att analysera hållbarhetskapital. Uppdraget redovisades och bereds inom . Vad gäller kan även noteras att statsrådet i sitt svar på en interpellation (ip. 2018/19:313) angav bl.a. att EU:s krav för att gå vidare med är att alla parter förbinder sig att respektera och genomföra på ett effektivt sätt. Statsrådet framhöll vidare att EU genom avtalet kan påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik i övrigt. Att motsätta sig skulle innebära att låta handeln fortsätta utan bindande regler för miljö och klimat. Slutligen kan noteras att regeringen fattade beslut om det uppdrag till som aviseras i propositionen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar det regeringen anför i propositionen om att EU:s klimatpolitik bör vara i linje med 1,5-gradersmålet för att leva upp till mål. Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs en långsiktig klimatstrategi med mål om att EU ska nå nettonollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. Utskottet välkomnar vidare det som anförs i propositionen om att bör driva på för att skärpa EU:s mål till 2030 och vad som anförs om EU:s klimatlag och skärpning av EU:s sektors- och genomförandelagstiftning. Utskottet delar således regeringens ambitioner på området och avstyrker mot bakgrund av detta motionerna 2019/20:2055 (L) yrkande 1, 2019/20:3107 (C) yrkandena 4 i denna del och 5, 2019/20:3264 (C) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3480 (V) yrkandena 17 samt 66 och 67 och 2019/20:3481 (KD) yrkande 26. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar regeringens bedömningar och intentioner på området klimat- och handelspolitik. Utskottet noterar att regeringen i propositionen anför att handel är ett viktigt verktyg för hållbar utveckling och att bör verka för att handel bidrar till ett effektivt användande av globala resurser samt välkomnar det regeringen anför om att bör vara pådrivande när det gäller att visa på möjligheterna att förena klimatåtgärder med ekonomisk utveckling. Med anledning av regeringens intentioner på området finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:3480 (V) yrkande 73 om att IMF:s och verksamhet ska anpassas till agenda 2030, varför motionen avstyrks. När det gäller övriga motionsyrkanden på detta område kan miljö- och jordbruksutskottet inledningsvis konstatera att näringsutskottet i betänkande 2019/20:NU15 har avstyrkt flera liknande förslag. framhåller vidare i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att handel kan vara ett viktigt verktyg för att miljö- och klimatfrågorna ska få brett genomslag. Utskottet menar att handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030 och blivit alltmer framträdande. Utskottet noterar även att det av propositionen framgår att ska uppmana kommissionen att utföra en analys av bl.a. möjligheterna att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal med tredje part. Utskottet noterar vidare vad som anförs om frågan i meddelandet om den gröna given. När det gäller frågan om noterar utskottet det regeringsuppdrag som nämnts ovan liksom statsrådet svar på en interpellation i frågan där statsrådet bl.a. framhåller att EU genom avtalet kan påverka Mercosurländernas klimat- och miljöpolitik i övrigt. När det gäller svenska exportkrediter hänvisar näringsutskottet till det uppdrag som fick och anför att det inte ser någon anledning att förekomma redovisningen av detta uppdrag. När det gäller frågan om anför näringsutskottet att det i bl.a. betänkande 2017/18:NU11 tidigare behandlat liknande förslag och att utskottet även nu vill framhålla vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik. anför att det även fortsättningsvis delar motionärernas uppfattning att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Utskottet framhåller betydelsen av att söka politiska lösningar som inte innebär att patentsystemet undermineras, vilket skulle kunna leda till att innovationer uteblir. När det gäller frågan om hållbart företagande konstaterar näringsutskottet att det finns ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för företagens arbete med hållbarhet och att regeringen beslutade om en plattform för internationellt hållbart företagande. Utskottet påminner även om att Business , och har uppdrag och skyldigheter att följa riktlinjer och lagstiftning inom hållbarhetsområdet, bl.a. på miljöområdet. förordar därmed att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 68–72 och 74. Miljö- och jordbruksutskottet finner, särskilt mot bakgrund av att motsvarande motionsförslag avslagits av , inte skäl att frångå denna bedömning och avstyrker därmed motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatmålen och klimatanpassning. Jämför reservation 59 (V) och 60 (C). I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del anförs att klimatmålen bör skärpas till att motsvara nettonollutsläpp till 2040 på svensk nivå. Enligt motionärerna bör även delmålen till 2030 skärpas i linje med detta. Motsvarande yrkande framställs i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Även i kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att klimatmålet bör skärpas och att ska ha nollutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Enligt partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 31 bör klimatanpassningsstrategier både på EU-nivå och i förstärkas för att bättre kunna hantera torka och skogsbränder. God tillgång till vatten har länge varit en självklarhet i stora delar av . har dock visat att det kan tas för givet. Bevattningsförbud och låga grundvattennivåer har blivit allt vanligare runtom i landet. Motsvarande yrkande framställs i kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 13. behandling och kompletterande uppgifter Som en del av det svenska klimatpolitiska ramverket beslutade om ett långsiktigt klimatmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. I betänkande 2017/18:MJU22 Klimatpolitik framhöll utskottet i fråga om de nationella klimatmålen att de nuvarande fastställda målen har bred förankring i , vilket är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. Det långsiktiga målet om nettonollutsläpp beslutades av så sent som . Utskottet påminde om att målet stämmer överens med Miljömålsberedningens förslag och såg ingen anledning att justera etappmålet. Utskottet vidhöll även med bestämdhet sin tidigare uppfattning att en verkningsfull klimatpolitik kräver tydliga etappmål. I betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitik påminde utskottet inledningsvis om att beslutade om ett långsiktigt klimatmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären och om delmålet som ska vara uppnått . Utskottet framhöll åter att de fastställda klimatmålen har bred förankring i , vilket är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. Utskottet såg ingen anledning att justera klimatmålen i det klimatpolitiska ramverket. Miljömålsberedningen anförde följande om sitt förslag om ett långsiktigt mål till 2045 (SOU 2016:21 s. 35 f.): Förslaget tar sin utgångspunkt i . [...] Ett mål om att väl underskrida två graders temperaturökning och sträva mot att temperatur-ökningen begränsas till högst innebär enligt forskningen att den återstående globala utsläppsbudgeten blir ännu mer begränsad jämfört med den ”utsläppsbudget” som EU:s 2050 mål och den svenska netto-noll-visionen utgår från. Enligt globala så kallade 1,5-gradersbanor skulle målet i kunna nås om de globala utsläppen av koldioxid når netto noll runt 2050, för att därefter vara negativa under resten av århundradet. [...] Beredningen menar att det nu är centralt att alla parter under avtalet, enskilda länder, kommuner, företag och civilsamhället tar ytterligare steg för att på allvar agera i enlighet med . Ett första sådant steg för är att den svenska netto-noll-visionen nu preciseras och tidigareläggs med innebörden att den ska uppnås för att därefter ska kunna uppnå negativa utsläpp. Beredningens förslag till nationellt mål , som motsvarar ett genomsnittligt utsläpp på knappt per capita och sammanlagda netto-noll-utsläpp , innebär att tar på sig ett ambitiöst åtagande. Målet är ambitiöst till exempel jämfört med vad landet skulle tilldelas i form av utsläpps-utrymme enligt fördelnings- och rättviseprinciper som utgår från att länders genomsnittliga utsläpp per capita ska konvergera . Slutsatsen gäller även jämfört med de globala 1,5-gradersbanor som tagits fram. [...] kan även vara ett föregångsland för en global utveckling mot nära nollnivåer, genom att begränsa utsläppen från delar av ekonomin, främst energisektorn inklusive transportsektorn till låga nivåer och bidra till teknisk utveckling i sektorer där det saknas utvecklade lösningar globalt för hur utsläppen ska kunna minska till mycket låga nivåer. Frågan om klimatanpassning har tidigare berörts av miljö- och jordbruksutskottet, senast i betänkande 2019/20:MJU10 Vattenvård där utskottet anförde att det är positivt att regeringen har genomfört flera insatser för att stärka vattenförsörjningen i händelse av torka och för att stärka skyddet av dricksvatten. Utskottet noterade vidare att flera myndigheter har genomfört insatser för att minska klimatets påverkan på arter och naturmiljöer och att handlingsplaner för klimatanpassning har tagits fram. När det gäller vattentillgång och torka noterade utskottet att regeringen vidtagit åtgärder för att bl.a. höja beredskapen vid extrema väderhändelser såsom torka, att ett för jordbrukets vattenhushållning har inrättats och en strategi för en hållbar hantering av vatten i jordbruket ska tas fram. Utskottet noterade även att åtgärder som stöder anpassningen till allt extremare väder och ökad hållbarhet i lantbruket kan bli aktuella i den strategiska planen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Miljö- och jordbruksutskottet berörde även frågan om klimatanpassning i betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitk. Utskottet framhöll där att regeringen i proposition 2017/18:163 redovisade en klimatanpassningsstrategi med syftet att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet. Utskottet noterade vidare att regeringen inrättat ett nationellt expertråd för klimatanpassning vid () med uppdrag att följa och utvärdera arbetet med klimatanpassning. Utskottet konstaterade även att man inom EU arbetar med att göra en bedömning av medlemsstaternas arbete med att genomföra för klimatanpassning för att se om styrningen behöver bli mer rättsligt bindande på EU-nivå. I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning redovisade regeringen en klimatanpassningsstrategi. Syftet med strategin är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete och att möta internationella skyldigheter. Regeringens mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anförde regeringen att strategin har skapat en ram för det nationella arbetet med klimatanpassning. Myndigheter har fått tydliga uppdrag om klimatanpassning, och ett stöd för kommunerna finns genom samordnande roll för klimatanpassning av den byggda miljön. Det nationella expertrådet som regeringen instiftat ska i en femårscykel följa upp det nationella arbetet med klimatanpassning för att ge en samlad bild av utvecklingen och föreslå inriktning för fortsatt arbete. Av budgetpropositionen framgår vidare att () ansvarar för för klimatanpassning som sprider och tillgängliggör kunskap om klimatets förändring. Centrumet fördelar även medel till andra myndigheter för att ta fram handlingsplaner och verktyg för klimatanpassning. Myndigheternas handlingsplaner har enligt budgetpropositionen inneburit ett starkare fokus på klimatanpassning och lett till nya samarbeten mellan och inom myndigheterna. Enligt budgetpropositionen har etablerat en expertfunktion för stigande havsnivåer i , vidareutvecklat och kompletterat klimatscenarier för havsmiljön, påbörjat en kartläggning av vattenuttag och arbetat med att ta fram underlag som visar vilka områden som är mest känsliga för vattenbrist. Vad gäller myndigheternas arbete för klimatanpassning 2018 anges i budgetpropositionen bl.a. att utfört skredriskkarteringar, att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap arbetat med översvämningskarteringar och att länsstyrelserna inom ramen för sitt uppdrag om samordning av det regionala arbetet med klimatanpassning har arbetat med dricksvattenfrågor. I Europeiska kommissionens meddelande om den europeiska gröna given anger kommissionen att den tänker anta en ny, mer långtgående EU-strategi för klimatanpassning.