bet · H701TU15 · 2020-06-09 00:00:00 — Det enskilda ägandet av exempelvis bilar och cyklar kan komma att minska, men mobiliteten kan ändå upprätthållas genom delning och ett effektivare utnyttjande. Vi vill peka på att resor med kollektivtrafiken och privat resande kan länkas samman och att resetjänster för hela resan, från dörr till dörr, kan komma att uppstå. Detta innebär inte att kostnaderna för det offentliga ska utökas, men med ett hela-resan-perspektiv kan det offentliga och privata samverka. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder mot plankning, punkt 19 (M, KD) av (M), (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 72. Vi kan konstatera att s.k. plankning är ett stort problem . Vi har tagit del av att fusket i SL-trafiken 2018 bedömdes uppgå till preliminärt . Omsatt i intäktsbortfall innebär detta ca . Det är pengar som i stället kunde ha använts till att bygga ut kollektivtrafiken. Det grundläggande problemet med att människor plankar är att de ställer sig utanför det gemensamt finansierade kollektivtrafiksystemet men begär tillgång till detta. Den som plankar låter på så sätt andra ta kostnaden för sin resa och försämrar förutsättningarna för att bussen ska kunna komma , vara ren och vara trygg att åka med. Vi vill framhålla att biljettkontrollanterna spelar en viktig roll och att resenärer bör vara skyldiga att visa upp färdbevis vid biljettkontroll, vilket de inte är . bör ett system övervägas där notoriska tjuvåkare exempelvis kan stängas av från kollektivtrafiken . Vidare vill vi peka på att dagens utformning av den s.k. tilläggsavgiften inte fungerar tillräckligt avskräckande och dessutom är beroende av hur många kontroller som utförs. Det är tydligt, menar vi, att det krävs krafttag mot plankning. Vi anser därför att det bör göras en översyn av bötesbeloppen och andra typer av preventiva åtgärder mot plankning. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kollektivtrafik på vatten, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 50. Vi kan konstatera att av kollektivtrafik består av båttrafik, trots att en stor del av befolkning bor intill kusten. ökar belastningen på kollektivtrafiken på land. Det finns enligt vår mening en stor potential att utveckla kollektivtrafiken till sjöss. Varje stad har sina problem och möjligheter. En utmaning i är exempelvis vädret: mycket regn och kalla vintrar kräver skydd på hållplatserna och påverkar båtarnas kapacitet. En annan utmaning är förhållandena i skärgården. Många permanentboende bor utspridda på flera öar, och turister och fritidsboende har sina behov och önskemål när det gäller båttrafiken. Vi anser att det är viktigt att arbeta för att ge så många som möjligt en välfungerande kollektivtrafik, inte minst med tanke på trängseln i städerna. För att få fram mer kollektivtrafik på vatten kan man t.ex. se över upphandlingsreglerna, som ofta är problematiska för mindre trafikföretag och göra en översyn av fastighetsägares möjlighet att bygga hållplatser vid sina fastigheter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kollektivtrafik på vatten, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 20. Sjötrafik orsakar relativt lite koldioxidutsläpp och är ett miljövänligt och effektivt transportslag som kan transportera många resenärer i storstäder. Kollektivtrafik på vatten kan dessutom ofta avlasta kommuners och regioners trafikleder. Jag kan notera att vattenvägarna är underutnyttjade och har potential att möjliggöra framtida bostads- och arbetsmarknadsområden. För att möjliggöra detta är det viktigt att ha med båtpendling i planeringen av den framtida infrastrukturen och att tillgängliggöra kajer. Det är också viktigt att ha ett biljettsystem som inkluderar både upphandlade offentliga och enskilda aktörers persontrafik på vatten. Jag föreslår mot denna bakgrund att får i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafiken på vatten. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gotlandstrafiken, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:1035 av och (båda S) och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 6. Jag kan konstatera att färjetrafiken mellan och fastlandet är det absolut viktigaste transportsättet för gods- och persontransporter mellan och det svenska fastlandet. Staten måste därför ge förutsättningar för att personer och gods ska kunna transporteras mellan och fastlandet utan avgörande merkostnad. Det innebär att man för att få en fungerande trafik måste ta hänsyn till hela resan, inklusive samarbete med kollektivtrafiken på fastlandet, hållbarheten i hamnar och i drift, snabba resor, konkurrenskraftiga priser, turtäthet och kvalitet. Jag vill peka på att den uppfattningen stärks av Trafikanalys rapport om Gotlandstrafiken (rapport 2012:5 Användning och styrning av anslaget till trafikavtal) där man föreslår att Gotlandstrafiken ska ses som en ersättning för en fast förbindelse och att färjetrafiken i praktiken ska fungera som en ersättning för en broförbindelse. är det dessvärre inte så. krävde Region och i i en skrivelse till infrastrukturministern konkurrenskraftiga och låga priser i färjetrafiken, ”vägpriser”, jämfört med motsvarande sträckor på landsväg. Vi i instämmer i det förslaget. En ny anbudsperiod för den upphandlade Gotlandstrafiken närmar sig. Långsiktighet, förutsägbarhet, priser, bra tidtabeller och snabba, moderna färjor med mer miljöanpassade drivmedel är avgörande komponenter i den framtida trafiken. Det finns inte så många rederier som har förutsättningar att lägga anbud i en upphandling av trafiken eftersom detta kräver en viss typ av fartyg som tar tid och pengar att utveckla – man måste alltså ha tid och medel att införskaffa anpassade fartyg och tillräckligt med långsiktighet för att kunna få en avkastning på investeringen. Det är sannolikt bara ett rederi som klarar att lägga ett anbud inom de ramar som ställs upp, och detta rederi har alltså i princip en monopolsituation utifrån redan ägda fartyg och infrastruktur. Jag vill också uppmärksamma att trafiken inte kan bedrivas utan statligt stöd, vilket också gör att det vinstdrivande företag som vinner upphandlingen sedan har ett monopol på något som många människor och en hel region är helt beroende av och som till stor del finansieras med statliga medel som varje upphandling innebär en risk för försämringar. Företaget i fråga har också ganska stor marginal för möjliga och plötsliga prishöjningar, vilket inverkar menligt på både förutsägbarhet och långsiktighet. Jag vill framhålla att trafiken under kommande avtalsperiod måste bygga på att Gotlandstrafiken ska främja öns regionala utveckling. Det sker genom att trafiken har en god tillgänglighet vad avser kapacitet, tidtabell, turlista och pris. Bastrafiken måste året runt bygga på moderna snabbfärjor med lägsta möjliga utsläpp och stärkt tillgänglighet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gotlandstrafiken, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:1035 av och (båda S). För att hela ska kunna växa behövs en god infrastruktur. Strategiskt viktig infrastruktur måste prioriteras och utvecklas för att tillgodose både invånarnas och näringslivets behov. Fungerande kommunikationer är viktiga för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Därför krävs fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. Vi i Liberalerna vill att man ska se över möjligheten att färjetrafiken till och från ska likställas med vägar och järnvägar, och ingå i den nationella infrastrukturen. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stambanor för höghastighetståg, punkt 1 (C) (C) anför: Jag vill framhålla vikten av att möjligheterna att bygga nya stambanor för järnvägen ses över. Nya stambanor med hög kapacitet och moderna tåg skapar en arbetsmarknadsförstoring i helt ny skala som möjliggör tillväxt och stärker svensk konkurrenskraft. Jag anser att projektet ska ses som en helhet med anslutningar, bostäder, investeringar och kollektivtrafik i hela . Jag vill även understryka vikten av en hållbar finansiering och vidmakthållande av en mycket hög grad av kostnadskontroll i projektet. har tillsammans med regeringspartierna och Liberalerna slutit en sakpolitisk överenskommelse, det s.k. januariavtalet. Jag anser att det är mycket positivt att det i januariavtalet klargörs att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Till följd av att det därmed pågår ett arbete helt i den riktning som har föreslagit i kommittémotion 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 23 väljer jag i detta fall att framföra partiets åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation. Drift och underhåll, punkt 3 (C, L) (L) och (C) anför: Vi kan konstatera att behoven av investeringar och underhåll av järnvägen är stora samt att ett läge då pandemin covid-19 inneburit en minskad tågtrafik öppnar för mer tid att utföra reparationer i spår. Ett robust och punktligt järnvägssystem är en förutsättning för att fler ska välja tåget. Vi vill framhålla att det är viktigt att resenärerna kan lita på att tåget kommer fram och att de kan använda restiden effektivt. För att uppnå högre punktlighet behöver bl.a. s.k. flaskhalsar som stoppar trafiken byggas bort. När det gäller regeringens utredning om att överföra järnvägsunderhåll från till har vi varit pådrivande i införandet av tilläggsdirektiv som säkerställer affärsmässighet, produktivitet och en utvecklad marknad för järnvägsunderhåll. Vi anser att järnvägsunderhåll på statliga järnvägar ska upphandlas på marknadsmässiga villkor och att den upphandlande myndigheten, , ska ha rätt kompetens för att säkerställa att underhållet blir effektivt och av hög kvalitet. Vi vill påminna om att och Liberalerna har slutit en sakpolitisk överenskommelse med regeringspartierna, det s.k. januariavtalet. Av detta framgår bl.a. att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet. En långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att nå ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. Den ska hantera sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap för att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaverier. Vidare framhålls att ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktledningar eller på annat sätt sliter för mycket på järnvägen. Vi vill understryka att och Liberalerna avser att i de fortsatta politiska diskussionerna vara en aktiv och drivande kraft för att ska få en väl underhållen järnvägsinfrastruktur som ger förutsättningar för en fungerande järnvägstrafik i . Mot den bakgrunden väljer vi att framföra partiernas åsikt i ett särskilt yttrande i stället för i en reservation till förmån för kommittémotionerna 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 11. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:133 om statens planering av höghastighetsjärnvägar. 2019/20:3556 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör pröva höghastighetstågsatsningen gentemot andra angelägna infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3562 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att förutsättningslöst utreda vilka brister som finns i förhållande till de transportpolitiska målen, och vilka alternativa lösningar som finns för att åtgärda bristerna, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3563 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa rekommendationer att ge i uppdrag att föreslå åtgärder för hur kapacitetsbristen i järnvägsnätet kan förbättras utifrån fyrstegsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa rekommendationer att låta utreda frågan om höghastighetsjärnväg utifrån fyrstegsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3577 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens planering av infrastrukturprojekt och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:233 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för stöd till utbyggnad av trådbussnät i tätortstrafik och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:328 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka resenärernas möjlighet att påverka ett ökat kollektivtrafikresande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:505 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett europeiskt bokningssystem för tågresor mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:612 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omförhandla Sverigeförhandlingen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:614 av m.fl. (SD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kollektivtrafiken på vatten och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka underhållet av kontaktledningssystemet för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra fel på kontaktledningsnätet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i egen regi bör ansvara för underhåll av järnvägsanläggningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att administration bör ses över i syfte att minska onödig administration till förmån för fler arbetare i spåren och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Sverigeförhandlingen bör avbrytas eller omförhandlas och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontroller av anställdas arbetstider och fordonsunderhåll bör stärkas vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU är mer återhållsamma till att stödja medlemsstaternas höghastighetsjärnvägsprojekt och att regeringen mer utförligt bör följa utvecklingen av europeiskt höghastighetståg, och detta tillkännager för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringen på EU-nivå av det europeiska signalsystemet ERTMS bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten till att transportera järnvägsvagnar med fartyg bör bibehållas och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler och mer effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nattåg och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med att få till stånd godståg med högre hastigheter än dagens och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att förlänga stationer (driftplatser) för längre tåg bör utökas och att standarden på högsta tillåtna tåglängd bör ökas och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att signalsystemet ERTMS utbyggnad bör stoppas till dess att systemet är bättre utvecklat och mer driftssäkert och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska tågoperatörer bör kompenseras för de kostnader ett införande av ERTMS för med sig och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler fasta kameror på strategiska ställen och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att använda drönare som kompletterande säkerhetsåtgärd och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet bör skärpas för olovlig vistelse i spårområde och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att insatser mot spårspring och suicidprevention bör stärkas för att minska antalet omkomna i järnvägsinfrastrukturen och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att som rutin köra i kontrollerad eller halv siktfart vid misstänkt spårspring och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffet för sabotage, såsom kopparstölder, mot järnvägsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med att ersätta eller DNA-märka stöldbegärliga komponenter för att förebygga kopparstöld och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte ska vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lokförare som bevittnat personpåkörning bör erhålla ersättning om ett prisbasbelopp och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhägning och säkerhetsklassning av bangårdar och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad säkerhet för personal på tåg och bussar och tillkännager detta för regeringen. 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dieseldrivna lok/motorvagnar bör ersättas med sådana som drivs med annat mer miljövänligt bränsle och tillkännager detta för regeringen. 59.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör prova vätgasdrivna motorvagnar i passagerartrafik på oelektrifierad sträcka och tillkännager detta för regeringen. 66.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införande av en nättjänst och applikation för godstransporter med tåg och tillkännager detta för regeringen. 67.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör åläggas att öppna upp sitt bokningssystem för privata aktörer och tillkännager detta för regeringen. 68.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äldre och funktionshindrade ska ha goda möjligheter till biljettinköp inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 69.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att museitrafik bör ges ökat stöd och bättre förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:803 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av färdtjänstens funktion, tillsyn och sanktioner samt kompensation till drabbade kunder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:851 av Kadir Kasirga (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om upphandlingskrav inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:864 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighet på nattåg och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:867 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt tillgänglighet och lägsta möjliga utsläpp i bastrafiken för kommande trafikperiod i Gotlandstrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:873 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en utökad användning av värmedetektorer på järnvägsspår för att reducera problemen med banvallsbränder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:888 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell rullstolstaxi och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:911 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av löpande gränsregional statistik och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1035 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplanen studera förutsättningarna för hur Gotlandstrafiken kan behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1129 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en förändring av prioriteringsgrunderna vid tågförseningar för att stärka resenärsperspektivet samt behovet av att en nationell trafikledning införs skyndsamt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1144 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till tydligare kvalitetskrav vid upphandlingar av resor för funktionshindrade och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1209 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta kollektivtrafikresor över länsgränser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1528 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa tydliga miljö- och klimatkrav inför upphandling och byggnation av de nya stambanorna för höghastighetståg och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut de nya stambanorna för höghastighetståg snabbt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1623 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett samhällsuppdrag som stärker SJ AB:s samhällsnytta senast till bolagsstämman 2021 och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SJ AB:s ägardirektiv bör ändras så att trafikeringsrätten för också innebär en skyldighet att genom plikt bidra till att upprätthålla en väl fungerande trafik på järnväg i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på nationell ansvarsfördelning i syfte att stärka information, ledsagning, tillgänglighet samt service genom ökad bemanning på landets järnvägsstationer och tillkännager detta för regeringen.