bet · H701KU5 · 2020-01-14 00:00:00 — Utskottet ville avslutningsvis framhålla vikten av att förhandlingen om förslag till rättsakter inte inleds innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen har gått ut, vilket även uppmärksammats av konstitutionsutskott (bet. 2017/18:KU5). De nationella parlamentens roll att kontrollera subsidiariteten riskerar annars att förlora i betydelse. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att förslaget om en europeisk arbetsmyndighet stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I utlåtandet fanns en reservation (S, MP, V). biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2017/18:292). Det tredje utlåtandet gällde kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (COM(2018) 380, utl. 2017/18:AU19). Förslaget hänvisades till utskottet . Utskottet justerade sitt utlåtande . Tidsfristen för att lämna ett motiverat yttrande gick ut . Utskottet framhöll att det är medlemsstaterna som har de främsta instrumenten för att utforma och genomföra politiken på de sysselsättnings- och socialpolitiska områdena. Hit hör inte minst arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att stödja människor vid omfattande omstruktureringar. Utskottet ansåg därmed att det är medlemsstaternas ansvar att uppnå målet med den föreslagna Europeiska globaliseringsfonden, dvs. att visa solidaritet med och stödja arbetstagare som har sagts upp och egenföretagare vars verksamhet har upphört i samband med oförutsedda omfattande omstruktureringar. Utskottet bedömde att detta mål i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och att EU:s roll i detta bör vara stödjande och kompletterande. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att kommissionens förslag stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. I utlåtandet fanns en reservation (S). biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2017/18:444). subsidiaritetsprövade 71 utkast till lagstiftningsakter. –2013 subsidiaritetsprövades i snitt 124 utkast och prövades 58 utkast. prövades endast 21 utkast. prövades 101 utkast. minskade antalet prövade utkast till 90. prövades 149 utkast, vilket är en kraftig ökning jämfört . Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande och fram t.o.m. har prövat totalt 862 utkast till lagstiftningsakter, se tabell 3 nedan. prövade utskotten, som nämnts, tillsammans 149 utkast till lagstiftningsakter. När det gäller 135 av dessa utkast ansåg utskotten inte att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket anmäldes till kammaren genom protokollsutdrag. När det gäller 14 av utkasten ansåg utskotten att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. Utskotten lämnade tolv utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. I två av dessa utlåtanden subsidiaritetsprövades vardera två utkast (se utl. 2017/18:FiU51 och utl. 2017/18:CU33). biföll samtliga förslag till motiverade yttranden, vilket innebär att tolv motiverade yttranden lämnades till , rådets och kommissionens ordförande , vilket innebär av de utkast som prövades . Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har översänt totalt 74 motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande, vilket innebär invändningar mot av alla utkast som översänts för subsidiaritetsprövning. Tabell 3 Antal prövade utkast till lagstiftningsakter och antal motiverade yttranden i 2010–2018 Antal utkast till lagstiftningsakter Motiverade yttranden från de nationella parlamenten inom EU I kommissionens årsrapport om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och om förbindelserna med de nationella parlamenten (COM(2019) 333) framhåller kommissionen bl.a. följande. fick kommissionen in 37 motiverade yttranden från de nationella parlamenten, vilket var påtagligt färre än (65) och 2017 (52). Det sammanlagda antalet yttranden (inklusive motiverade yttranden) som kom in var nästan detsamma som (576 , 569 ), vilket innebär att andelen motiverade yttranden jämfört med det totala antalet yttranden som togs emot fortsatte att minska – från . Andelen motiverade yttranden jämfört med det övergripande antalet yttranden som rörde kommissionsförslag som omfattas av systemet för subsidiaritetsprövning minskade också kraftigt från (65/370) (52/325) (37/351) . De 37 motiverade yttranden som inkom rörde 22 olika förslag eller paket. Inget förslag ledde till fler än fyra motiverade yttranden (med mellan fem och sju röster). Detta skiljer sig från situationen då förslaget om att se över direktivet om utstationering av arbetstagare ((2016) 128) ledde till 14 motiverade yttranden och utlöste förfarandet med ”gult kort”, och då förslaget om den inre marknaden för el (COM(2016) 861) gav upphov till 11 motiverade yttranden utan att utlösa detta förfarande. De förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden var de om översyn av dricksvattendirektivet (COM(2017) 753), om beskattning av digital verksamhet i unionen (COM(2018) 147 och 148) och om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018) 277). Vart och ett av dessa förslag gav upphov till fyra motiverade yttranden. Minskningen av det totala antalet motiverade yttranden speglade en liknande minskning av antalet motiverade yttranden per kammare. 14 av 41 kammare lämnade motiverade yttranden (jämfört med 26 ). Den kammare som lämnade flest motiverade yttranden var riksdag. lämnade 12 motiverade yttranden, mer än en tredjedel av alla sammantaget. Övriga kammare som lämnade motiverade yttranden var följande: Poslanecká sněmovna (4), Senát (1), Folketing (2), Dáil och Seanad Éireann (4), Bundestag (2), Sénat (2), Assemblée nationale (1), Senato della Repubblica (1), Kamra tad-Deputati (1), Tweede Kamer (1), Bundesrat (3) och House of Commons (2) och House of Lords (1). Samlat utfall av genomförda subsidiaritetsprövningar I det följande redogörs för vissa iakttagelser som har kunnat göras vid en genomgång av subsidiaritetsärendena. Redogörelsen görs per utskott i den ordning som utskotten anges i riksdagsordningen. För samtliga utskottsavsnitt gäller följande. Till detta betänkande bifogas en förteckning över vilka utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott (bilaga 10). [7] Vidare bifogas en förteckning med uppgifter om vilken rättslig grund i EUF-fördraget som kommissionen i huvudsak har angett ligger till grund för de olika utkasten och vilket politikområde utkasten i huvudsak gäller (bilaga 11). En sammanställning över antalet utkast till lagstiftningsakter som prövades av utskott –2018 uppdelat per politikområde och rättslig grund i EUF-fördraget finns i bilaga 12. Tabellerna nedan under respektive avsnitt per utskott innehåller en uppdelning på politikområde, rättslig grund i EUF-fördraget och uppgift om antal utkast till lagstiftningsakter inom respektive utskotts beredningsområde. I tabellerna redovisas antalet utkast för åren 2010–2018 samt det totala antalet prövade utkast. Eftersom vissa utkast rör flera politikområden är det totala antalet utkast till lagstiftningsakter i många fall större än antalet prövade utkast. prövade tre utkast till lagstiftningsakter . Utskottet ansåg att ett av utkasten stred mot subsidiaritetsprincipen och lämnade, som nämnts, ett utlåtande. Utskottet ansåg att de två andra utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att två av utkasten som utskottet prövade rörde flera politikområden. Det var kommissionens förslag till direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, det s.k. visselblåsardirektivet (COM(2018) 218). Detta förslag rörde skydd för personuppgifter, tullsamarbete, jordbruk och fiskeri, etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster, transportpolitik, konkurrensregler, statligt stöd, tillnärmning av lagstiftning, folkhälsa, konsumentskydd, miljöpolitik, gemensam handelspolitik och bekämpning av bedrägeri. Utskottet lämnade, som nämnts, ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande om detta förslag och biföll utskottets förslag till beslut (utl. 2017/18:KU48, rskr. 2017/18:421). Även kommissionens förslag till förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden (COM(2018) 383) rörde flera politikområden, nämligen skydd för personuppgifter, bekämpning av diskriminering, fri rörlighet för unionsmedborgare, medborgarinitiativ, kulturpolitik och folkhälsa. Utskottet ansåg i det fallet att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Ett utkast rörde institutionella bestämmelser. Totalt –prövade 18 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningen framgår att fem utkast vardera rörde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. Ytterligare fem utkast grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Lika många gällde folkhälsa. Därutöver rörde fyra utkast skydd för personuppgifter. Lika många rörde jordbruk och fiskeri, transportpolitik, miljöpolitik och gemensam handelspolitik. Tre utkast vardera rörde tullsamarbete, transeuropeiska nät, institutionella bestämmelser och statistik. Ytterligare tre utkast grundade sig på flexibilitetsklausulen. Två utkast vardera gällde fri rörlighet för unionsmed-borgare och kapital och betalningar. Vidare rörde vardera två utkast socialpolitik och humanitärt bistånd. Övriga utkast gällde offentlighet (1), bekämpning av diskriminering (1), medborgarinitiativ (1), civilrättsligt samarbete (1), konkurrensregler (1), statligt stöd (1), kulturpolitik (1), konsumentskydd (1), ändringar i valrättsakten (1) och bekämpning av bedrägeri (1). Vissa av utkasten som prövades rörde flera politikområden. Utskottet har lämnat tre utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Utöver det utlåtande som lämnades (se ovan) lämnade utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, som förkortas allmän uppgiftsskyddsförordning (COM(2012) 11, utl. 2011/12:KU25). Detta förslag rörde skyddet för personuppgifter och grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande lämnades till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:178). lämnade utskottet ett utlåtande om förslaget till ändringar av den s.k. valrättsakten om val till (P8_TA(2015)0395). Förslaget grundade sig på artikel 223 i EUF-fördraget. Enligt denna artikel ska utarbeta utkast till nödvändiga bestämmelser om val av dess ledamöter genom allmänna val enligt en i alla medlemsstater enhetlig ordning. Initiativtagare till förslaget var som överlämnade förslaget till . Förslaget prövades av trots att det inte fanns någon information från om att förfarandet enligt protokoll nr 2 hade inletts. På förslag av utskottet lämnade ett motiverat yttrande om förslaget till , rådets och kommissionens ordförande (utl. 2015/16:KU27, rskr. 2015/16:135). Tabell 4 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom område Antal utkast till lagstiftningsakter* Unionsmedborgarskap (fri rörlighet för unionsmedborgare) Art. 50, 53 Fri rörlighet för tjänster Art. 91, 100 *Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade 28 utkast till lagstiftningsakter . Utskottet lämnade, som nämnts, ett utlåtande som behandlade två förslag från kommissionen. I övriga fall ansåg utskottet att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att 15 av utkasten innehöll förslag om tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden. Sex utkast rörde etableringsrätt och fyra utkast rörde strukturfonder. Två utkast innehöll förslag om administrativt samarbete och lika många rörde unionens egna medel. Övriga utkast rörde fri rörlighet för tjänster (1), ekonomisk och monetär politik (1), industripolitik (1) och statistik (1). Ett utkast grundade sig på flexibilitetsklausulen. Sex av utkasten berörde flera politikområden. Det gäller dels kommissionens förslag till ändring av förordning för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017) 825), dels kommissionens förslag till förordning om inrättande av reformstödsprogrammet (COM(2018) 391). Dessa båda förslag rörde strukturfonder och administrativt samarbete. Det gäller också kommissionens förslag till ändring av direktiv vad gäller tillämpningsdatum för medlemsstaternas införlivandeåtgärder (COM(2017) 792), som rörde etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. Det gäller även kommissionens förslag till direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer m.m. (COM(2018) 94) och kommissionens förslag till direktiv om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet (COM(2018) 135). Båda dessa förslag rörde etableringsrätt och tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Det gäller vidare kommissionens förslag till förordning om inrättande av InvestEU-programmet (COM(2018) 439), som rörde industripolitik och strukturfonder. Totalt –prövade finans-utskottet 132 utkast till lagstiftningsakter. Om man ser till de huvudsakliga politikområdena finner man att allra flest utkast (70) grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Därefter följer 26 utkast som gällde etableringsrätt och 19 utkast som innehöll förslag om statistik. Tio utkast gällde fri rörlighet för tjänster och nio ekonomisk och monetär politik. Åtta utkast gällde strukturfonder. Fyra utkast gällde industripolitik och tre transeuropeiska nät. Två utkast vardera gällde forskning och teknisk utveckling, administrativt samarbete och utvecklingssamarbete. Lika många gällde ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer. Därutöver rörde två utkast unionens egna medel. Ytterligare två utkast grundade sig på den s.k. flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde straffrättsligt samarbete (1) och konsumentskydd (1). Vissa av utkasten som prövades rörde flera politikområden. har lämnat totalt 17 utlåtanden med förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. har bifallit utskottets förslag i samtliga fall. Tre av de utkast som ledde till utlåtanden från finansutskottet och där lämnade motiverade yttranden grundade sig på artikel 53 i EUF-fördraget, dvs. Det gäller dels kommissionens förslag till direktiv om insättningsgarantisystem (COM(2010) 368, utl. 2009/10:FiU42, rskr. 2010/11:1) och kommissionens förslag om ändring av direktivet om system för ersättning till investerare (COM(2010) 371, utl. 2009/10:FiU43, rskr. 2010/11:2) som avgjordes , dels kommissionens förslag till direktiv om kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011) 453, utl. 2011/12:FiU17, rskr. 2011/12:16) som avgjordes . Ytterligare fem av de utkast som ledde till motiverade yttranden från på förslag från finansutskottet grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. förslagen gällde tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Det gäller kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011) 452, utl. 2011/12:FiU29, rskr. 2011/12:111) som prövades . Det gäller vidare dels kommissionens förslag till ändring av förordning om kreditvärderingsinstitut (COM(2011) 747, utl. 2011/12:FiU34, rskr. 2011/12:114), dels kommissionens förslag till ändring av direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (COM(2011) 877, utl. 2011/12:FiU36, rskr. 2011/12:128) som prövades . Det gäller också kommissionens förslag till direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag m.m. (COM(2012) 280, utl. 2011/12:FiU12, rskr. 2012/13:1) som prövades samt kommissionens förslag till förordning om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för rekonstruktion av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam rekonstruktionsmekanism och gemensam bankrekonstruktionsfond (COM(2013) 520, utl. 2013/14:FiU13, rskr. 2013/14:12) som prövades . lämnade finansutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden på området för ekonomisk och monetär politik. Det gäller kommissionens förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (COM(2011) 821, utl. 2011/12:FiU33, rskr. 2011/12:118) och kommissionens förslag till förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012) 511, utl. 2012/13:FiU18, rskr. 2012/13:27). Utskottet lämnade även två utlåtanden som rörde flera politikområden, nämligen etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. Det gäller kommissionens förslag till direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten m.m. (COM(2011) 895, utl. 2011/12:FiU45, rskr. 2011/12:143) och kommissionens förslag till direktiv om offentlig upphandling (COM(2011) 896, utl. 2011/12:FiU50, rskr. 2011/12:142). lämnade utskottet ett utlåtande (utl. 2016/17:FiU18) om kommissionens förslag till förordning om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar (COM(2016) 551). Utkastet innehöll förslag om statistik. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:29). lämnade finansutskottet, som nämnts, tre utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. I ett utlåtande subsidiaritetsprövades två utkast (utl. 2016/17:FiU38). Det var kommissionens förslag till ändring i den s.k. tillsynsförordningen (COM(2016) 850) som grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden, och kommissionens förslag till ändring i det s.k. kapitaltäckningsdirektivet (COM(2016) 854) som rörde etableringsrätt. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:155). lämnade även ett utlåtande (utl. 2017/18:FiU7) om kommissionens förslag till ändring av förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller förfarandena för och de myndigheter som ska delta i auktorisationen av centrala motparter samt om kraven för godkännande av centrala motparter från tredjeland (COM(2017) 331). biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:9). Utskottet lämnade även ett utlåtande (utl. 2017/18:FiU31) om kommissionens förslag om översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna, Esa-myndigheterna, (COM(2017) 536). biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:126). Båda dessa förslag grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. lämnade utskottet, som nämnts, ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande med anledning av två förslag från kommissionen (utl. 2017/18:FiU51). Det var kommissionens förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018) 325) och kommissionens förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018) 327). Båda dessa förslag rörde unionens egna medel. biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:445). Tabell 5 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom finansutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 50, 52, 53 Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk och monetär politik Art. 121, 126, 127, 136 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade 15 utkast till lagstiftningsakter . Utskottet ansåg i samtliga fall att utkasten inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom protokollsutdrag. Av sammanställningarna framgår att tio utkast grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget, dvs. harmonisering av indirekta skatter. Fyra utkast grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Två utkast vardera rörde tullsamarbete och gemensam handelspolitik. Ett utkast rörde administrativt samarbete och ett grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Tre utkast rörde flera politikområden. Det gäller kommissionens förslag till förordning om inrättande av Fiscalisprogrammet för samarbete på beskattningsområdet (COM(2018) 443) som grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden, och som även rörde administrativt samarbete. Det gäller dels kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett tullprogram för samarbete i tullfrågor (COM(2018) 442), dels kommissionens förslag till förordning om inrättande – som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning – av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (COM(2018) 474). Båda dessa förslag rörde tullsamarbete och gemensam handelspolitik samt grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Totalt –prövade skatteutskottet 61 utkast till lagstiftningsakter. Majoriteten av utkasten (30) grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget, dvs. harmonisering av indirekta skatter, och 15 av utkasten grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Elva av utkasten grundade sig på artikel 349 i EUF-fördraget som innebär att rådet kan anta särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU. Sex av utkasten innehöll förslag om tullsamarbete och lika många gällde tillnärmning av lagstiftning grundad på artikel 114 i EUF-fördraget. Två rörde gemensam handelspolitik. Ett utkast gällde administrativt samarbete och ett bekämpning av bedrägeri. Vissa av utkasten rörde flera politikområden. Totalt har skatteutskottet lämnat tolv utlåtanden . lämnade skatteutskottet två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden (utl. 2010/11:SkU37 och utl. 2011/12:SkU12). biföll båda dessa förslag (rskr. 2010/11:244 och rskr. 2011/12:53). Det första utkastet som ledde till ett motiverat yttrande gällde kommissionens förslag till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, även kallad CCCTB (COM(2011) 121) och grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Det andra av de utkast som ledde till ett motiverat yttrande gällde kommissionens förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (COM(2011) 594). Förslaget grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget och innehöll förslag om en harmonisering av medlemsstaternas skatter på finansiella transaktioner. Utskottet lämnade vidare ett utlåtande som gällde harmonisering av indirekta skatter. Det gällde kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2013) 71, utl. 2012/13:SkU33).