bet · H801UFöU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Utskottet tillstyrker att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 200 personer till förfogande t.o.m. för att på inbjudan från till Nato och berörda partnerländer delta i utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) i . Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga yrkanden i de följdmotioner som har lagts fram med anledning av propositionen. I betänkandet finns två reservationer (SD, V) och två särskilda yttranden (SD, V) Proposition 2020/21:22 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i . Tre yrkanden i följdmotioner. Elva yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Motioner som bereds förenklat 1.Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i , punkt 1 (SD, V) 2.Mål och utvärdering, humanitär rätt m.m., punkt 2 (V) 1.Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i , punkt 1 (SD) 2.Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i , punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 200 personer till förfogande t.o.m. för att på inbjudan från till Nato och berörda partnerländer delta i utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) i . Därmed bifaller proposition 2020/21:22 och avslår motionerna 2020/21:649 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3735 av m.fl. (SD) och 2020/21:3744 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (SD, V) Mål och utvärdering, humanitär rätt m.m. 2020/21:3744 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2020/21:3745 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Reservation 2 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (M) och (L). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2020/21:22 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i föreslagit att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 200 personer till förfogande t.o.m. för att på inbjudan från till Nato och berörda partnerländer delta i utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) i . Propositionen och motioner har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). Tre följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. föredrogs propositionen för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet av utrikesminister , försvarsminister och brigadgeneral , Försvarsmakten. gav kabinettssekreterare m.fl., , statssekreterare , Försvarsdepartementet, samt en representant för Försvarsmakten ytterligare information med anledning av det amerikanska beslutet att reducera antalet amerikanska soldater i . godkände resolution om upprättandet av en internationell säkerhetsstyrka, Assistance Force (Isaf), i . Detta skedde i enlighet med det s.k. om tillfälliga arrangemang i . Styrkan skulle i enlighet med kapitel VII i stadga (SÖ 1946:1) bistå den afghanska regeringen med att upprätthålla säkerheten i och stödja övergången till demokratiskt styre i . /15 upphörde Isaf och en ny icke-stridande utbildnings- och rådgivningsinsats, Resolute Support Mission (RSM), inleddes under ledning av Nato. Insatsen genomförs på inbjudan av den afghanska regeringen. Inbjudan är grunden för det s.k. (Status of Force Agreement) mellan den afghanska regeringen och Nato som undertecknades . har välkomnat upprättandet av RSM, tidigare genom resolution (2014) och senare genom resolution (2016). Vikten av ett nära samarbete mellan RSM och FN:s arbete i landet nämns i resolution (2018). Det svenska deltagandet i RSM har varit föremål för ställningstagande genom förslag i propositionerna 2013/14:33 (bet. 2013/14:UFöU1, rskr. 2013/14:129), 2014/15:13 (bet. 2014/15:UFöU2, rskr. 2014/14:73), 2015/16:41 (bet. 2015/16:UFöU1, rskr. 2015/16:107), 2016/17:33 (bet. 2016/17:UFöU1, rskr. 2016/17:108), 2017/18:32 (bet. 2017/18:UFöU1, rskr. 2017/18:133), 2018/19:5 (bet. 2018/19:UFöU1, rskr. 2018/19:58) och 2019/20:27 (bet. 2019/20:UFöU1, rskr. 2019/20:93). I proposition 2019/20:27 föreslog regeringen att skulle medge att regeringen fick ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 50 personer till förfogande, med möjlighet att om situationen så krävde högst tillfälligt sätta in en förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer t.o.m. , för att på inbjudan från till Nato och berörda partnerländer delta i RSM. beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) lämnade Försvarsmakten in ett förslag till fortsatt bidrag inom ramen för RSM –2020. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) i t.o.m. . Det svenska styrkebidraget ska bestå av högst 50 personer på plats. Om situationen så kräver ska det finnas möjligheter att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Under förutsättning att tidsplanen som indikeras av det avtal som ingåtts mellan och talibanrörelsen håller, kommer det svenska bidraget att ha beredskap att avveckla sin närvaro i samråd med insatsens ledning, Nato och partnerländerna. Förutsättningarna för RSM, liksom för deltagande i insatsen, kan därför komma att ändras som propositionen avser. Det svenska styrkebidraget till RSM kommer i huvudsak att bistå de afghanska säkerhetsstyrkorna med utbildning, rådgivning och stöd i syfte att konsolidera försvars- och säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt hantera säkerheten i landet. Styrkebidraget kommer att vara verksamt vid baser där säkerheten så medger. Styrkebidraget kommer även att bestå av personal som tjänstgör i staber och ledningsstrukturer som är relevanta för insatsen. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, och för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och resonerar om det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i RSM. Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i Utskottets förslag i korthet bifaller proposition 2020/21:22 Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i . medger därmed att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 200 personer till förfogande t.o.m. för att på inbjudan från till Nato och berörda partnerländer delta i utbildnings- och rådgivningsinsatsen Resolute Support Mission (RSM) i . avslår motionsyrkanden om avslag på propositionen, om humanitär rätt, om en vitbok om den samlade svenska insatsen i –2020 och om fredsförhandlingarna i . Jämför reservation 1 (SD, V) och särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (V). I kommittémotion 2020/21:649 av m.fl. (SD) anför motionären att bör avsluta det svenska deltagandet i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission (RSM) i . yrkar i kommittémotion 2020/21:3735 av m.fl. (SD) på att propositionen ska avslås. I kommittémotionen 2020/21:3744 av m.fl. (V) yrkande 1 anför motionärerna att ska avslå propositionen. Motionärerna vill i yrkande 2 att regeringen ska återkomma med en redogörelse för hur det svenska styrkebidraget i har arbetat och arbetar med att utbilda de afghanska försvars- och säkerhetsstyrkorna i frågor som rör humanitär rätt. I yrkande 3 anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att återkomma med en strategi för hur det svenska styrkebidraget i ska kunna säkerställa att det inte bidrar till att vare sig afghanska eller internationella säkerhetsstyrkor genomför eller bidrar till insatser i strid med internationell humanitär rätt. I yrkande 4 anser motionärerna att en oberoende kommission bör tillsättas med uppdraget att ta fram en vitbok om den samlade svenska insatsen i –2020. I kommittémotion 2020/21:3745 av m.fl. (M) framhåller motionärerna i yrkande 1 att regeringen ska följa utvecklingen för förhandlingarna mellan talibanerna och den afghanska regeringen samt den amerikanska militära närvaron och vara beredd på att styrkebidraget dras tillbaka tidigare i händelse av att skulle besluta att lämna . I yrkande 2 anför motionärerna att regeringen ska verka för att ett internationellt tillbakadragande inte leder till inbördesstrider som omintetgör de ansträngningar som lagts ned på afghansk utveckling och institutionsuppbyggnad . I yrkande 3 anser motionärerna att fortlöpande ska hållas informerad om fredsförhandlingarna i . Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande syftet med deltagande i internationella insatser. Frågan behandlades i betänkandet om samlade politik för internationell militär och civil krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8). Där framhålls att deltagande i internationell krishantering bl.a. bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. behöver därför vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser som bygger säkerhet tillsammans med andra. Utskottet konstaterar att trots den afghanska regeringens ökade fredsansträngningar har den väpnade konflikten i landet ökat i omfattning och intensitet. Liksom tidigare är den utdragna väpnade konflikten i det största hindret för landets utveckling. Antalet attacker mot internationella organisationer och biståndsorganisationer är fortfarande högt. Den afghanska inrikespolitiken präglas av motsättningar och etniska spänningar. Parlamentsvalen kantades av våldsamheter och stora logistiska och administrativa utmaningar. hölls det presidentval som ursprungligen skulle ha hållits och efter en utdragen rösträkningsprocess utsågs den sittande presidenten till segrare . slöts ett avtal mellan president och huvudutmanaren i valet, chefsminister , om förutsättningarna för en framtida regering och om strukturer för en fredsprocess. I regeringens proposition anförs att den humanitära situationen i ytterligare har försämrats på grund av utbrottet av sjukdomen covid-19. Smittspridningen i har varit omfattande och de socioekonomiska konsekvenserna har varit svåra. Utskottet konstaterar därmed att många faktorer bidrar till att situationen i är instabil och kan förändras snabbt. Utskottet konstaterar att och företrädare för talibanrörelsen, efter en längre tids förhandlingar i , kom överens om ett avtal (det s.k. ). Regeringen redogör i propositionen för att avtalet innebär att alla utländska militära förband stegvis ska dras tillbaka , vilket därmed kan komma att påverka förutsättningarna för insatsen RSM. Det planerade tillbakadragandet av utländsk trupp ska ske i utbyte bl.a. mot garantier från talibanrörelsen att inga grupper eller individer ska kunna använda för syften som riskerar eller dess allierades säkerhet. Vidare stipulerar överenskommelsen också att intra-afghanska förhandlingar mellan talibanrörelsen och afghanska motparter ska inledas om en vapenvila och politiska framtid. Utskottet konstaterar att talibanerna, efter att avtalet ingåtts med , har fortsatt att genomföra våldsattacker riktade mot den afghanska regeringen, med omfattande antal civila offer. Antalet attacker mot internationella organisationer och biståndsarbetare är fortsatt högt. I ett motionsyrkande anförs att ska vara berett på att dra tillbaka sina styrkebidrag i händelse av att skulle besluta att lämna . Utskottet noterar att regeringen i propositionen anför att när något land fattar beslut om att dra ned sin militära närvaro kommer de länder som deltar i insatsen, även , att i dialog med insatsens ledning behöva ta ställning till hur förändringen påverkar insatsens möjlighet att genomföra sitt uppdrag samt vilka konsekvenser det får för det egna landets bidrag. meddelade att man avser att halvera sin truppnärvaro i . Utskottet noterar att inget land har fattat beslut om att dra sig ur RSM. Regeringen lyfter i propositionen att det nära samarbetet mellan de svenska och tyska militära bidragen innebär att fortsatta närvaro och deltagande i RSM är av särskild betydelse för . Utskottet noterar att för en kontinuerlig dialog med Nato, men även med och andra länder som deltar i RSM, om situationen i och förutsättningarna för insatsen. Regeringen lyfter i propositionen att diskussioner förs bland truppbidragarländer om hur insatsen kan komma att påverkas av den minskande amerikanska truppnärvaron och genomförande. Utskottet kan förutsätta att regeringen under förutsättning av att den tidsplan som indikeras av avtalet håller kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att det svenska bidraget har beredskap att, i samråd med insatsens ledning, Nato och partnerländer, avveckla sin närvaro . Utskottet välkomnar regeringens beredskap att återrapportera regelbundet till berörda utskott. Enligt sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behöver situationen i analyseras löpande utifrån den osäkra och oförutsägbara politiska utvecklingen i landet. Det behöver finnas en beredskap för de konsekvenser som slutsatserna av denna analys kan få för det svenska bidraget. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att regeringen återrapporterar till berörda utskott när läget motiverar det eller minst en gång per kvartal. Återrapporteringen bör bl.a. omfatta insatsens utformning, eventuellt förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen för den internationella koalitionen bakom insatsen rör ovannämnda frågor ska även innehållet i denna dialog återrapporteras. Utskottet vill understryka att engagemang för är brett och långsiktigt. Utöver det militära bidraget till RSM har , såväl bilateralt som genom FN och EU, ett omfattande utvecklingssamarbete med och ger ett stort humanitärt stöd till landet. I propositionen konstaterar regeringen att har ett fortsatt behov av internationellt militärt stöd för utvecklingen av de afghanska försvars- och säkerhetsstrukturernas förmåga att hantera säkerheten i landet. Regeringen konstaterar även att den försämrade säkerhetssituationen innebär betydande påfrestningar för de afghanska försvars- och säkerhetsstyrkorna och att dessas övergripande förmåga att hantera säkerheten i landet är ojämn. Enligt regeringen finns det ett behov av och en efterfrågan på ett fortsatt svenskt militärt bidrag till RSM, inte minst mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i . Det är därför enligt propositionen av stor vikt att det internationella samfundet, inklusive , fortsätter att långsiktigt stödja och bistå den afghanska regeringen i dess strävan efter ett stabilt och säkert samhälle. Utskottet konstaterar att det svenska militära bidraget är en del i breda och långsiktiga engagemang för för att uppnå långsiktig stabilitet i landet. har aviserat ett långsiktigt engagemang med indikativt stöd på ca 8–8,för perioden –2024. Fokus i strategin för utvecklingssamarbetet är demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter, utbildning och sysselsättning, privatsektors- och landsbygdsutveckling samt ökad ekonomisk integration. En ny strategi för utvecklingssamarbete håller på att tas fram och tidigare gällande landstrategier som löpte ut har förlängts . humanitära bistånd uppgick till . är den femte största bilaterala biståndsgivaren. Utskottet konstaterar att en flerpartiöverenskommelse låg till grund för det första medgivandet om svenskt deltagande i RSM (prop. 2013/14:33, bet. 2013/14:UFöU1, rskr. 2013/14:129). har medgett att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för att delta i RSM. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta getts i lag eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. Eftersom det inte finns medgivande i lag eller skyldighet enligt någon internationell överenskommelse krävs medgivande för att ska kunna delta med en väpnad styrka i den internationella insatsen. I propositionen anges att det övergripande målet med styrkebidrag till RSM är att bidra till att konsolidera de afghanska försvars- och säkerhetsstyrkornas förmåga att självständigt hantera säkerheten i landet. har också som målsättning att aktivt verka för att 1325 (2000) och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet genomförs som en del i . Vidare har som mål att säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad i och har kunskap om praktisk tillämpning av FN:s resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Ytterligare en målsättning med deltagande i RSM är att bidra till att bygga förmågan hos nationella svenska krigsförband och staber. Utskottet konstaterar att den folkrättsliga grunden för insatsen även i fortsättningen utgörs av det s.k. (Status of Forces Agreement), ett avtal mellan den afghanska regeringen och Nato som undertecknades . har även samtyckt till att ett antal stater som inte är medlemmar i , däribland , deltar i insatsen. omfattar en icke-stridande insats för utbildning, rådgivning och stöd till de afghanska försvars- och säkerhetsstyrkorna. Insatsens våldsanvändning är begränsad till styrkans egenskydd, och insatsens personal ges därmed rätt att ha och bära vapen. Utskottet konstaterar att folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, utgör grunden för det svenska bidraget. Enligt uppgift från () har de svenska rådgivarna fått utbildning i och repetition av krigets lagar inför insatsen. Stabsofficerarna verkar enligt UD kontinuerligt för att krigets lagar upprätthålls. Utbildning i och överläggningar om humanitär rätt kan även ingå inom ramen för rådgivarens roll som stöd för de afghanska parternas utveckling av t.ex. metoder för ledning eller ledarskap och stabsprocesser och inför operationer. Utskottet vill betona att skydd och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet förutsätter därför att Försvarsmakten genomgående verkar för att bidra till att den humanitära rätten följs inom ramen för insatsen och att Försvarsmakten följer de internationella bestämmelser som gäller för respektive insats. Detta gäller också bestämmelser om rapportering av iakttagna brott, såväl inom RSM som nationellt i . Utskottet konstaterar att 1325 (2000) och efterföljande resolutioner är en integrerad del av insatsen och att två av målen för insatsen är kopplade till dessa resolutioner, vilket framkommer ovan. gav regeringen ett uppdrag i en kompletterande strategi för fredsfrämjande insatser i med särskilt fokus på kvinnors deltagande i fredsprocesser. Utskottet anser att kunskaper om och genomförandet av FN:s resolutioner för kvinnor, fred och säkerhet är av central betydelse för att internationella militära krishanteringsinsatser och fredsbevarande insatser ska kunna bidra till konfliktlösning och varaktig fred, och utskottet vill påminna om att jämställdhet och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, inte minst kvinnor och flickors rättigheter, även bör fortsätta vara en central del av samlade engagemang i . Av propositionen framgår att inriktningen är att ska fortsätta att bidra till det internationella samfundets ansträngningar att stödja utvecklingen av de afghanska säkerhetsstrukturerna där det är mest efterfrågat. bidrag till RSM planeras bestå av högst 50 personer på plats i . Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för att möjliggöra räddnings-, evakuerings-, förstärknings- och fritagningsinsatser om behov uppstår. Det svenska bidraget ska då kunna uppgå till högst 200 personer totalt. Det svenska styrkebidraget till RSM kommer att bestå av rådgivare till de afghanska försvars- och säkerhetsstyrkorna, personal i staber och ledningsstrukturer som är relevanta för insatsen samt personal för nationellt stöd. För att kunna stödja utvecklingen av de afghanska försvars- och säkerhetsstrukturernas förmåga där det är mest efterfrågat ska det finnas möjligheter att omfördela det svenska bidraget inom ramen för RSM. Utskottet konstaterar att RSM-insatsen omfattar drygt 16 000 personer, baserade i och omkring , , , och Mazar-e . Enligt den militära operationsplanen är RSM indelad i tre faser som består av en begränsad regional närvaro som sedan ska övergå till en mer Kabulcentrerad närvaro innan trupperna slutligt fasas ut. Faserna är inte tidsbestämda utan utgår från omständigheterna på marken. En viss reducering av internationell trupp har skett efter ingång, inom ramen för insatsens nuvarande fas. Med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 har utbildnings- och rådgivningsverksamheten genomförts i begränsad omfattning , och restriktioner med bl.a. karantänsbestämmelser har införts. Under förutsättning att, som tidigare nämnts i betänkandet, tidsplanen som indikeras i håller kommer det svenska bidraget att ha beredskap att avveckla sin närvaro . Utskottet konstaterar att inga sådana beslut är fattade. Inriktningen är därför enligt propositionen att RSM ska fortsätta att bidra med utbildning och rådgivning till de afghanska styrkorna, om än i en något mindre skala än . Utskottet konstaterar att om något land fattar beslut om att dra ned sin militära närvaro kommer alla länder som deltar i insatsen, inklusive , att i dialog med insatsens ledning behöva ta ställning till hur förändringen påverkar insatsens möjlighet att genomföra sitt uppdrag och vilka konsekvenser det får för det egna landets bidrag. Utskottet noterar att inget land har fattat beslut om att dra sig ur RSM och att det därmed är för tidigt att uttala sig om hur eventuella tillbakadraganden skulle inverka på det svenska militära bidraget. har den svenska styrkan i huvudsak varit verksam i norra delen av landet, inom ramen för den verksamhet som genomförs av Command-North (TAAC-N). Det framgår av propositionen att styrkebidraget kommer att vara verksamt vid baser där säkerheten så medger. bemyndigande till regeringen att sända en väpnad trupp till innebär ett betydande ansvar.