bet · H701FöU8 · 2020-02-07 00:00:00 — Av en skrivelse som utskottet mottog 2011 och som hade undertecknats av företrädare för tolv frivilliga försvarsorganisationer, framgick att 16 av 18 organisationer ställde sig positiva till det förslaget. Modellen skulle tillämpas innan den utvärderades. Den nya modellen infördes och innebar en ökad långsiktighet och förutsägbarhet för de frivilliga försvars-organisationerna som den främjade sådan verksamhet som efterfrågas. På regeringens förslag i budgetpropositionen togs det särskilda anslaget för organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna bort ur statsbudgeten (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). I stället har organisationsstöd betalats ut från Försvarsmaktens och MSB:s förvaltningsanslag. Av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) framkommer att har beslutat om tillkännagivanden om att det särskilda anslaget för organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer bör återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92 respektive bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Utskottet önskade säkerställa ett grundläggande organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att borttagandet av det särskilda anslaget inte hade inneburit någon nämnvärd förändring av nivån på organisationsstödet, dvs. dryga på årsbasis –2012. Regeringen menade vidare att inte heller Försvarsmaktens och MSB:s införande av en ny modell för fördelningen av organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna 2011 hade haft någon inverkan på den totala summan av organisationsstöd. Den utvärdering som MSB och Försvarsmakten hade gjort på uppdrag av regeringen hade visat att omfattningen av organisationsstödet sammantaget inte hade förändrats nämnvärt. Regeringen redovisade mot bakgrund av detta att det inte fanns något skäl att återinföra det särskilda anslaget för organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. I regleringsbreven anger regeringen att högst får användas för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet, inklusive ungdomsverksamhet. För betalade Försvarsmakten ut detta maximala belopp till de frivilliga försvarsorganisationerna. publicerade () en rapport på uppdrag av inom ramen för Sabek (Samhällets beredskap i kris och krig). Studien för ett nytt civilt försvar (FOI-R-4675) utgör ett kunskapsunderlag inför framtida överväganden och beslut om personalplanering för ett nytt civilt försvar. I rapporten beskrivs vissa aspekter av de frivilliga försvarsorganisationernas och andra frivilligas roll i det civila försvaret. När utskottet senast beredde frågor om de frivilliga försvarsorganisationerna anfördes att de har en viktig roll i fråga om att skapa folkförankring och att de genom sin verksamhet bidrar till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. Utskottet såg såväl organisationernas ungdomsverksamhet som deras roll i fråga om att sprida information om totalförsvaret som betydelsefull (bet. 2018/19:FöU8). Utskottet bejakade alltjämt tanken om att tydliga behov bör vara styrande för stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna. Utskottet konstaterade att kraven som ställs på frivilliga försvarsorganisationers verksamhet för att de ska vara berättigade till ekonomiskt stöd varit oförändrade . Eftersom omvärldsläget förändrats uteslöt inte utskottet att det kunde finnas skäl att överväga om t.ex. en organisation som verkar för försvarsupplysning men inte rekrytering eller utbildning borde betraktas som en frivillig försvarsorganisation eller om andra frivilligas roll i såväl det civila som det militära försvaret kan bidra både till de behov som finns och till de behov som kan uppstå . I slutrapporten underströk Försvarsberedningen betydelsen av hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna i den fredstida krishanteringen. Denna personal är en mycket viktig resurs vid fredstida kriser, och det frivilliga engagemanget bedömdes vara stort från hemvärnssoldaternas och andra frivilligas sida. Försvarsberedningens förslag syftar till att stärka hemvärnets och de frivilliga försvarsorganisationernas möjligheter att bidra till fredstida kriser. Förslagen avsåg även att ge hemvärnet en stärkt ställning mot bakgrunden att hemvärnet med sin numerär, geografiska spridning, höga beredskap och lokala förankring är av central betydelse för försvaret av det svenska territoriet. Bl.a. framhöll Försvarsberedningen att personalförsörjningen av hemvärnet måste stabiliseras och säkras. Det frivilliga engagemanget beskrivs som centralt för den samlade försvarsförmågan, och i Värnkraft framhålls att det även bidrar till förankring i samhället och ger en möjlighet för olika grupper att engagera sig i försvaret. När det gäller hemvärnets ställning biföll regeringens förslag i budgetpropositionen om att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaben. Utskottet tillstyrkte förslaget och anförde att det var av stor vikt vid att hemvärnet skulle fortsätta att utvecklas till alltmer kvalificerade förband (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FöU1, rskr. 2019/20:107). Utskottet lägger stor vikt vid att hemvärnet fortsätter att utvecklas till alltmer kvalificerade förband och vill betona betydelsen av hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna. beslut om att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionstaben visar att ett viktigt steg tagits för att hemvärnet ska kunna fortsätta att utvecklas till alltmer kvalificerade förband. Utskottet bedömer att tydliga behov bör vara styrande för stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna. kan konstateras att kraven som ställs på frivilliga försvarsorganisationers verksamhet för att de ska vara berättigade till ekonomiskt stöd varit oförändrade . Omvärldsläget har förändrats och i likhet med tidigare menar utskottet att det kan finnas skäl att överväga om t.ex. en organisation som verkar för försvarsupplysning men inte rekrytering eller utbildning borde betraktas som en frivillig försvarsorganisation eller om andra frivilligas roll i såväl det civila som det militära försvaret kan bidra både till de behov som finns och till de behov som kan uppstå . Eftersom regeringen redovisat att Försvarsberedningens rapporter kommer att utgöra grunden för den inriktningsproposition som regeringen har för avsikt att lämna till , ser utskottet inga skäl att vidta ytterligare åtgärder varför samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utveckla och behålla personal inom försvaret, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4. Vi vill understryka att förbandsatt och rätt utbildad personal i våra krigs- och utbildningsförband är en kritisk faktor för operativ förmåga. konstaterar vi att personalförsörjningen har stor förbättringspotential. Vi föreslår därför att Försvarsmakten ges i uppdrag att analysera orsakerna till bristerna i personalförsörjningen för krigsförbanden och lämna förslag på hur man kan öka attraktiviteten för de olika anställningsformerna både . Analysen bör även omfatta förslag på nya rekryteringsvägar för officerare och ökade möjligheter för anställning även efter ingången avtalspension. Dessutom bör regeringen utreda hur alla berörda personalkategorier kan omfattas av laglig rätt till ledighet vid övningar och återkomma med förslag till . Vidare anser vi att en organisation blir komplett med både kvinnor och män i personalen och att Försvarsmakten därför måste rekrytera de talanger som är bäst lämpade för uppgiften. Jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten är en viktig förutsättning för detta. Lika viktigt som att rekrytera är att fortbilda och att myndigheten kan behålla kompetenta medarbetare. Vi anser att materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör analyseras av en objektiv utredning som återkommer med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet måste Försvarsmakten även se över osakliga fysiska krav på befattningar samt kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom Försvarsmakten. En nyckel till framgång i jämställdhetsarbetet är att alla vill, kan och väljer att leva efter myndighetens värdegrund och inte tolererar kränkningar. Försvarsmakten bör även kontinuerligt förbättra organisationens hantering av trakasserier eller kränkningar och genomföra förtroendeskapande åtgärder. Vi föreslår alltså sammanfattningsvis att fler åtgärder vidtas till förmån för ett proaktivt jämställdhetsarbete inom Försvarsmakten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Incitament och stöd från värnpliktig till veteran, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 6. Jag menar att Försvarsmakten måste vara en attraktiv arbetsgivare och arbeta vidare med att utveckla incitament som gör att myndigheten både kan rekrytera och behålla sin personal och dessutom utveckla stödet till veteraner. Jag vill även understryka vikten av att de soldater och officerare, men även de civilanställda, som genomför utlandsmissioner ska mötas med stor respekt och vill framhålla vikten av att det finns ett ordentligt omhändertagande efter ett uppdrag. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. förutsättningar och lokalisering, punkt 3 (M, C) av (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 16. Vi anser att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet måste få bättre förutsättningar när antalet utbildningsplatser på officers- och reserv-officersutbildningen behöver öka. En förbättrad officersförsörjning gör att fler soldater kan utbildas. Den utökade värnplikten är en del av Försvarsberedningens förslag och innebär att fler ska genomgå mönstring. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. förutsättningar och lokalisering, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 5. Vi anser att samtliga unga män och kvinnor bör kunna kallas till mönstring. För att stimulera lokal rekrytering föreslår vi därför att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska kunna öppna tillfälliga rekryteringskontor i t.ex. och på . bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Sammansättningen av personalkategorier, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 19. Jag anser i likhet med vad Försvarsberedningen föreslagit att det krävs en fördubbling av grundutbildningsvolymerna i förhållande till , dvs. en ökning från ca 4 000 personer till 8 000 personer. Det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer därmed att öka från dagens ca 60 000 personer till ca 90 000 personer, inklusive hemvärn och civilanställda. Jag anser att en sådan sammansättning av olika personalkategorier skulle förse Försvarsmakten med både professionalitet i form av yrkessoldater och volym i form av värnpliktiga. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Mönstring och villkor för olika personalkategorier, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17, 18 och 42. Vi menar att införandet av ett frivilligt försvar utan utbildning av värnpliktiga var ett stort misstag. Reformen har enligt oss medfört att för få människor engagerar sig aktivt i försvarssektorn och att den folkliga förankringen minskat drastiskt. Vi föreslår därför att samtliga unga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring. I och med värnpliktens återaktivering menar vi vidare att det har uppstått ett behov av officerare för att kunna utbilda värnpliktiga. Vi föreslår, för att möta det behovet, att kontraktsanställda soldater utbildas till underbefäl som i sin tur kan utbilda värnpliktiga. Mot den bakgrunden anser vi även att det finns skäl att utreda om det är lämpligt och ekonomiskt möjligt att stärka villkoren för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän. Vi föreslår dessutom att en översyn görs av lönenivån för stridspiloter. Antalet krigsplacerade stridspiloter bedöms vara en nyckelfaktor för vår försvarsförmåga och därför måste det hållas på en stabil och hög nivå . När nu ska upprusta försvaret krävs att också rekryteringen av antalet nya stridspiloter ökar. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Bostäder åt tillfälligt anställda, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 35. Jag anser att det är viktigt att Försvarsmakten ges möjligheter att tillhandahålla bostäder till sina tillfälligt anställda. Jag anser därför att det är angeläget att kommunerna är aktiva i sin markplanering och kan erbjuda tidsbegränsade bygglov för modulbostäder på mark som för tillfället står outnyttjad. För de typer av bostäder som Försvarsmakten förfogar över anser jag att regelverket bör förenklas så att byggkostnaderna kan sänkas. Till exempel är det inte rimligt att ställa lika omfattande tillgänglighetskrav på bostäder för Försvarsmaktens tillfälligt anställda soldater som på permanentbostäder för allmänheten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Veteranfrågor, punkt 7 (M, KD, L) av (M), (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2759 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2019/20:320 av och (båda S), 2019/20:2681 av (M) och 2019/20:3205 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Vi bedömer att inom ramen för den globaliserade säkerheten kommer att fortsätta att skicka ut militära styrkor runt om i världen för att bistå både humanitärt och militärt. har också en omfattande civil sektor av frivilliga som bistår vid naturkatastrofer, krig och sjukdom utomlands. Vi vill därför understryka vikten av att människor som riskerar sina liv och sin hälsa och bidrar med sin tid ska få ett ökat stöd och ett erkännande för sina insatser. Merparten av de soldater som skickas utomlands kommer tillbaka i gott skick både fysiskt och psykiskt, men några upplever svåra trauman, stress och skador till följd av tjänstgöringen. har Försvarsmakten ett särskilt uppföljningsansvar som innebär att myndigheten, utan begränsning , ska bistå den enskilde så länge som rehabilitering är meningsfull. Det finns lagregler om stöd, hjälp och information till både veteransoldater och deras anhöriga. har myndigheten ett veterancentrum som bistår med stöd för flera veteraner och deras anhöriga. Detta centrum har dock svårt att locka civila tjänstemän som tjänstgjort utomlands. Vi föreslår därför att ska organisera ett fristående samlat veterancenter på nationell nivå för all personal som tjänstgjort utomlands och som behöver stöd, hjälp och information. Vi vill även föreslå att regeringen ska tillsätta en utredning av behovet av ökat traumastöd. Eftersom civil personal också åker ut på internationella insatser för att bistå vid naturkatastrofer, sjukdomsutbrott och i krig vill vi dessutom föreslå att lagen om skydd och stöd till veteraner även ska inkludera civila veteraner. saknas både lagligt stöd och ett samlat ansvar för att fånga upp dessa människor och ge dem hjälp och stöd motsvarande vad som ges till svensk militär personal. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Rekryteringen till hemvärnet, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi vill lyfta fram att de flesta hemvärnsförbanden har vakanser i varierande grad. Detta påverkar bl.a. möjligheten att lösa ålagda uppgifter och förbandens uthållighet, vilket ytterst påverkar förmågan att försvara . Vi anser att Försvarsmakten bör ges i uppgift att ta fram åtgärder i närtid för att rekryteringen till hemvärnet ska öka. I Försvarsberedningens rapport lämnades flera förslag som syftar till att stärka rekryteringen till hemvärnet, t.ex. att fyramånadersutbildningen tas bort, att fler soldater ska utbildas, att fler orter ska utbilda soldater m.m. Vi anser att Försvarsberedningens förslag är bra men konstaterar att de ännu inte är beslutade. Efter att beslut fattats tar det dessutom tid innan åtgärderna ger effekt. Vi anser därför att rekryteringen till hemvärnet även behöver förbättras på kort sikt. En stor del av rekryteringsbasen till hemvärnet är alltjämt tidigare värnpliktiga. Dessa rekryteringsinsatser är viktiga och bör intensifieras genom bl.a. uppsökande verksamhet. Dessutom anser vi att en översyn av förmåner för hemvärnet bör genomföras i syfte att hitta nivåer och incitament för bredare rekrytering. Vi menar vidare att rekryteringen till hemvärnet kan öka ytterligare genom att man ökar antalet värnpliktiga till korttidsutbildning i väntan på att utbildningen av territorialförbanden kommer igång i större omfattning. Vi bedömer att en sådan utbildning kan starta eftersom det finns kapacitet att ta emot fler värnpliktiga utan att tillföra mer resurser. Därför bör Försvarsmakten få i uppgift att ta fram åtgärder för att rekryteringen till hemvärnet ska kunna öka i närtid. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Hemvärn och frivilligorganisationer under kris och krig, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 7. Jag vill framhålla att många kriser och katastrofer i och utomlands visar på att frivilliga ofta spelar en viktig roll när någonting allvarligt händer. Jag menar att förutsättningarna för hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna bör fortsätta att utvecklas för att bistå samhället vid kris och krig. En större och tydligare roll för civilsamhället och frivilligorganisationer i händelse av kris och krig förutsätter att kommuner, regioner och myndigheter involverar dessa redan i planeringsskedet. Det är viktigt att de också involveras i övningsverksamhet och övningsplanering. För att göra det möjligt behöver avtal mellan det offentliga och frivilligorganisationer skrivas. Det finns också goda exempel på frivilligorganisationer som i sin tur samarbetar med privata företag för att få tillgång till de resurser som de själva behöver för att kunna lösa sina uppgifter vid en kris. Jag vill gärna se att ytterligare lösningar kommer på plats i ett partnerskap mellan näringsliv och civilsamhälle för en bättre beredskap. Frivilligengagemanget är viktigt för folkförankringen av försvaret. Hemvärnet behöver bli fler och personalförsörjningen säkras. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Frivilligorganisationernas ställning, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 38. Vi anser att deltagande i frivilligorganisationerna bör uppmuntras och föreslår att regeringen låter utreda möjligheten att erbjuda förbättrade ekonomiska villkor för frivilligpersonal. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Frivilligorganisationernas ställning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 23. För att möjliggöra ett heltäckande försvar av är frivillig-organisationerna en vital del. Jag anser att det är avgörande att frivilligorganisationerna får de förutsättningar som krävs för att de ska kunna fullfölja sitt högkvalitativa arbete. Stärks frivilligorganisationerna i fredstid kommer också organisationernas förmåga att möta allvarliga händelser och kriser att öka. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:320 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rehabiliteringen för soldater så att den är kontinuerligt anpassad till försvarets nya utmaningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga unga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tillfälliga rekryteringskontor och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den framtida utvecklingen av GSS/T samt GSS/K och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmåner för kontraktsanställd personal och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om frivilligorganisationerna och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stridspiloter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2681 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efterlevandeskyddet för personal inom räddningstjänst, polis och militär behöver ses över och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2736 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att stärka Försvarsmaktens personalförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Försvarsmakten/hemvärnet i uppgift att ta fram åtgärder i närtid för att rekryteringen till hemvärnet ska öka och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett proaktivt jämställdhetsarbete inom Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2759 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett samlat veterancentrum och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ökat traumastöd och tillkännager detta för regeringen.