bet · H701SoU5 · 2020-02-13 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. – Regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa (s. 25). – Regeringen bör ta initiativ till en översyn av smittskyddslagen med en analys av om den fyller sitt ändamål när det gäller informationsplikten för hivpositiva (s. 33). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, KD, L). I en reservation (SD) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande om en översyn av smittskyddslagen. Cirka 120 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser Förebyggande arbete för att främja psykisk hälsa bland vissa grupper Sexuell och reproduktiv hälsa Kost och fysisk aktivitet Motioner som bereds förenklat 1.Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (M) 2.Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (SD) 3.Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (KD) 4.Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser, punkt 1 (L) 5.Suicidprevention, punkt 2 (SD) 6.Suicidprevention, punkt 2 (V) 7.Suicidprevention, punkt 2 (KD) 8.Förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa, punkt 4 (SD) 9.Informationsplikten för hivpositiva, punkt 6 (SD) 10.Vaccinationsregister, punkt 8 (SD) 11.Vaccinationsprogram för personer , punkt 10 (L) 12.Sexuell och reproduktiv hälsa, punkt 12 (C, L) 13.Fysisk aktivitet på recept, punkt 13 (M, KD) 14.Fysisk aktivitet på recept, punkt 13 (C) 1.Suicidprevention, punkt 2 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser 2019/20:31 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:459 av (S), 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 5 och 11, 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 121 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 24–26 och 30, 2019/20:1635 av (M), 2019/20:1637 av (M), 2019/20:1638 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Förebyggande arbete för att främja psykisk hälsa bland vissa grupper Förebyggande arbete för att främja psykisk hälsa bland äldre 2019/20:2595 av och (båda M) i denna del. Förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa ställer sig bakom det som utskottet anför om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:47 av (KD) och 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 8 (SD) 2019/20:1282 av (M) yrkande 1, 2019/20:1525 av (M), 2019/20:2241 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 och 2019/20:2480 av (M). ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av smittskyddslagen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2800 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:566 av och (båda S) och 2019/20:574 av (MP). Reservation 9 (SD) 2019/20:2481 av (M). 2019/20:437 av (C) och 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 14–19 och 21–26. Reservation 10 (SD) Obligatoriskt vaccinationsprogram för barn 2019/20:1808 av (M) och 2019/20:2033 av (M) yrkandena 1–3. 2019/20:2594 av och (båda M) och 2019/20:2800 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 11 (L) 2019/20:922 av m.fl. (S). Sexuell och reproduktiv hälsa Sexuell och reproduktiv hälsa 2019/20:423 av (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (C, L) Kost och fysisk aktivitet Fysisk aktivitet på recept 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 13 (M, KD) Reservation 14 (C) Fetma och övervikt hos barn 2019/20:2778 av (SD). 2019/20:2754 av (L). 2019/20:1853 av (S). Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (S), (V), (M), (S), (SD), (S), (M), (SD), (C), (L), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 50 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Vid sammanträdet lämnade statssekreterare , , information om arbetet mot antibiotikaresistens inom EU. Vid samma sammanträde lämnade , ordförande i , information om Stramas arbete mot antibiotikaresistens. Vid sammanträdet lämnade generaldirektör allmän information om myndighetens verksamhet och om aktuella frågor. Folkhälsomål och folkhälsofrämjande insatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkhälsofrämjande insatser och förebyggande folkhälsoarbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (KD) och 4 (L). I kommittémotion 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi. Motionärerna anför att regeringen bör besluta om ett uppdrag om att genomföra analyser och lämna förslag till en nationell hälsofrämjande strategi som kan svara upp mot de omfattande och växande behoven av en tydlig strategi, riktlinjer och handlingsplaner för att kunna stärka och effektivisera det förebyggande hälsoarbetet i . Motionärerna anför vidare att det bör skapas former och regelverk som möjliggör nya forum och arenor för proaktiva hälsofrämjande insatser (yrkande 4). Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att i samarbete med andra relevanta aktörer ta fram förslag på nya forum och arenor för hälsofrämjande insatser. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om regelbunden och systematisk uppföljning av riktade satsningar på hälsofrämjande åtgärder. bör enligt motionärerna ges i uppdrag att ta fram en process som syftar till att alla riktade hälsofrämjande satsningar ska utvärderas på ett regelbundet och systematiskt sätt. Slutligen anför motionärerna att det behövs informationsinsatser för att öka kunskapsnivån hos allmänheten om hälsofrämjande insatser (yrkande 11). Motionärerna anser att regeringen bör ge ansvariga myndigheter och andra relevanta aktörer ett långsiktigt uppdrag att genomföra regelbundna informationsinsatser om vikten av hälsofrämjande arbete. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 121 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa ett framgångsrikt och långsiktigt hållbart förebyggande folkhälsoarbete genom en tydlig nationell strategi, riktlinjer och handlingsplan med konkreta delmål. I motion 2019/20:31 av (KD) yrkandena 1–3 föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör formulera en strategi för att nå de folkhälsopolitiska mål som beslutat om, om att se till att regeringen ger i uppdrag att samordna arbetet mellan stat, regioner och kommuner i det förebyggande folkhälsopolitiska arbetet för en bättre hälsa i befolkningen och om att se till att inrätta ett nationellt råd för samverkan mellan regeringen och olika myndigheter. I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om hälsofrämjande insatser genom , länsstyrelser, regioner och kommuner. Forskningen visar att det finns mycket som står att vinna både för individerna själva och för samhällsekonomin genom skadeförebyggande åtgärder, fysisk aktivitet, hjälp till rökstopp, hjälp mot överbruk av alkohol, främjande av gott näringstillstånd, god tandhälsa och optimal läkemedelsbehandling. I motion 2019/20:459 av (S) föreslås ett tillkännagivande om ojämlik hälsa. Motionären anför bl.a. att regeringen bör överväga att vidta åtgärder för jämlik hälsa. Bakgrund och pågående arbete Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). I samband med att det nya målet fastslogs beslutade om en sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur för det samlade folkhälsoarbetet. Den består av åtta målområden: Det tidiga livets villkor Kunskaper, kompetenser och utbildning Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Kontroll, inflytande och delaktighet En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård De första sju målområdena utgör livsområden som omfattar viktiga resurser för en god och jämlik hälsa men också inriktning på arbete som främjar god och jämlik hälsa. Det åttonde målområdet betonar att hälso- och sjukvårdens verksamhet bör bli bättre på att motverka skillnader mellan sociala grupper vad gäller insjuknande, behandling och konsekvenser av sjukdom och ohälsa. har i uppdrag att verka för att det av fastställda nationella folkhälsomålet uppnås och verksamheten ska omfatta samtliga åtta målområden. Ett syfte med regeringens proposition God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2017/18:249) var att motivera aktörer på alla samhällsnivåer att arbeta aktivt med att främja en god och jämlik hälsa. har i uppdrag att regelbundet redovisa data för ett urval indikatorer inom vart och ett av de nationella målområdena. fick i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser (S2019/02381/FS). Myndigheten ska redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska ske. ska därtill se över och ange vilka politikområdesmål som har betydelse för att nå det övergripande folkhälsomålet samt om de är adekvata ur ett jämlik hälsa-perspektiv uppdelat på de åtta målområdena. Vidare ska myndigheten utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp via ett antal , vetenskapligt förankrade och mätbara indikatorer som speglar viktiga aspekter av en god och jämlik hälsa och bakomliggande förutsättningar på samhällsnivå och som går att följa på nationell, regional och lokal nivå. Vid översynen ska samtliga diskrimineringsgrunder beaktas. De föreslagna indikatorerna ska börja användas för uppföljning av folkhälsopolitiken fr.o.m. . Uppdraget ska redovisas till regeringen () . I arbete med global hälsa – för genomförandet av Agenda 2030 (UD2018-03806FN) framgår att det övergripande målet för samlade arbete med global hälsa är att bidra till att människor kan leva långa, friska och hälsosamma liv: i linje med målet för hälsa och välbefinnande (mål 3 i Agenda ), det svenska hälsobiståndet och den svenska folkhälsopolitiken. Dokumentet syftar till att samla och konsolidera befintliga strategier, prioriteringar och policyer för att tydliggöra en gemensam agenda och skapa förutsättningar för förbättrad kommunikation, ökad samverkan och ytterst en större effekt av det svenska agerandet. samlade agerande för att uppnå det övergripande målet sammanfattas inom tre huvudsakliga resultatområden: skapa samhälleliga förutsättningar för god och jämlik hälsa hälsosystem som är effektiva, hållbara och motståndskraftiga ökad beredskap och kapacitet att upptäcka och hantera utbrott av sjukdomar och andra hälsohot. Inom det första resultatområdet kommer att fokusera på social hållbarhet och minskade hälsoskillnader genom hela livscykeln, från tidiga livet till ålderdomen att förebygga ohälsa genom att minska förekomsten av riskfaktorer för ohälsa, t.ex. tobaksbruk, alkoholmissbruk, osäkert sex, ohälsosam mat, fysisk inaktivitet, luftföroreningar och osäkra vägar att främja hälsa genom att verka för mer hälsosamma samhällen för att stärka människors fysiska, psykiska och sociala välbefinnande samt underlätta goda levnadsvanor, t.ex. hälsosam och hållbart producerad mat och möjligheter till fysisk aktivitet. Inom det andra resultatområdet kommer att fokusera på att förbättra tillgången till grundläggande hälsoservice för en god och jämlik hälsa för alla – bl.a. att det finns tillgång till läkemedel och vaccin av god kvalitet och till ett rimligt pris insatser som främjar och svarar mot flickors, pojkars, kvinnors och mäns behov av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) som en grundläggande del i ett effektivt och välfungerande hälsosystem utveckling och förstärkning av hälsosystem som är effektiva, hållbara och motståndskraftiga (resilienta) såväl ekonomiskt som miljömässigt och socialt, och där finansieringen är effektiv och rättvis. Inom det tredje resultatområdet kommer att fokusera på att stärka resilienta hälsosystem som har beredskapen och förmågan att förebygga och hantera hälsohot arbete mot antibiotikaresistens tvärsektoriellt – vilket innebär insatser inom ett flertal områden, såsom människors och djurs hälsa, miljö, forskning, utbildning, handel och internationellt utvecklingssamarbete hälsa inom humanitära insatser. Svar på skriftlig fråga svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om en nationell hälsofrämjande strategi (fr. 2019/20:218). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag ställer mig till förslag att ta fram och genomföra en nationell hälsofrämjande strategi i syfte att stärka det hälsofrämjande arbetet. antog regeringens förslag om en utvecklad folkhälsopolitik (prop. 2018/19:249). I propositionen En god och jämlik hälsa presenterar regeringen en långsiktigt hållbar politik för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Folkhälsopolitiken utgår från hälsans bestämningsfaktorer. Dessa omfattar de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som har störst påverkan på människors hälsa. Insatser som omfattar hela befolkningen, såsom rökfria utemiljöer, bidrar till att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa för alla. I propositionen presenterar regeringen åtta målområden som ingår i en samlad mål- och uppföljningsstruktur. De första sju målområdena omfattar de områden som är särskilt avgörande för en jämlik hälsa. Det åttonde och sista målområdet omfattar en hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Detta målområde markerar att hälso- och sjukvårdens verksamhet bör bli bättre på att möta de skillnader som finns mellan olika sociala grupper vad gäller insjuknande, behandling och konsekvenser av sjukdom och ohälsa. Att sätta fokus på hälsans bestämningsfaktorer är framför allt ett sätt att betona att olika samhällssektorer påverkar människors hälsa. Folkhälsopolitikens sektorsövergripande perspektiv innebär att resultat inte uppnås enbart genom verksamhet i ett politikområde, utan resultat uppnås genom att hälsoperspektivet integreras i och utgör en del av andra sektorer och politikområden. har i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser. Myndigheten ska , redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska ske. Vidare ska myndigheten utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp på nationell, regional och lokal nivå. Strategin syftar till ett samordnat, sektorsövergripande arbete i syfte att främja en jämlik hälsa i befolkningen. Motionsyrkanden om folkhälsofrämjande projekt och äldres hälsa ur ett folkhälsoperspektiv behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 43 och 45 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:87). Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. I samband med att det nya målet fastslogs, beslutade om en sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur för det samlade folkhälsoarbetet. Den består av åtta målområden. De första sju målområdena omfattar de områden som är särskilt avgörande för en jämlik hälsa – bl.a. det tidiga livets villkor och levnadsvanor. Det åttonde och sista målområdet omfattar en jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Utskottet konstaterar att har i uppdrag att regelbundet redovisa data för ett urval indikatorer inom vart och ett av de nationella målområdena. Myndigheten har även i uppdrag att utveckla en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet som möjliggör systematiska och samordnade insatser och ska redovisa en samlad strategi för hur detta arbete ska ske. Vidare ska utreda och föreslå hur respektive målområde kan följas upp via ett antal vetenskapligt förankrade och mätbara indikatorer som speglar viktiga aspekter av en god och jämlik hälsa och bakomliggande förutsättningar på samhällsnivå. Indikatorerna ska gå att följa på nationell, regional och lokal nivå. Utskottet välkomnar dessa uppdrag. Utskottet ser även positivt på regeringens arbete med Agenda 2030 i syfte att bl.a. skapa samhälleliga förutsättningar för god och jämlik hälsa. Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:31 (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:459 (S), 2019/20:2917 (M) yrkandena 1, 4, 5 och 11, 2019/20:3293 (KD) yrkande 121 och 2019/20:3371 (L) yrkande 10. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om suicidprevention. Jämför reservation 5 (SD), 6 (V) och 7 (KD) samt särskilt yttrande 1 (M). I motion 2019/20:1637 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till ett preventivt program med ökad kunskap för tidig upptäckt av och stöd till äldre som mår psykiskt dåligt. Motionären anför att de flesta som tar sitt liv är . Det är därför enligt motionären angeläget att människor som arbetar nära äldre människor och människor som möter äldre människor i potentiellt kritiska situationer tränas i att se varningstecken på att någon mår dåligt. I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att uppdatera och revidera det befintliga niopunktsprogrammet för suicidprevention. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 25 ett tillkännagivande om att verkställa konkreta delmål och planlägga det fortsatta arbetet med nollvisionen för suicid. I yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att standardisera tydliga riktlinjer för eftervård av suicidnära patienter. Slutligen föreslås i yrkande 30 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att stärka stödet för efterlevande. Utredningen bör ha i uppdrag att föreslå riktlinjer för att möta behov och säkra ett riktigt omhändertagande av anhöriga när suicid inträffar. I motion 2019/20:1635 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till ett nationellt kompetenscenter till stöd för anhöriga till personer som tagit sitt liv. I kommittémotion 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det behöver utarbetas tydliga riktlinjer för hur ett regionalt arbete mot självmord kan stärkas runt riskgrupper. Motionärerna anför i yrkande 2 att det är nödvändigt att följa upp nollvisionen gällande självmord regionalt och nationellt samt utvärdera nollvisionen. Motionärerna anför att kontinuerligt analyserar allvarliga olyckor inom trafiken och ett sådant förfarande bör enligt motionärerna också tillämpas vid begångna självmord. På liknande sätt bör det suicidpreventiva arbetet intensifieras och utvecklas, anför motionärerna. Motionärerna föreslår i yrkande 3 att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att utreda hur det förebyggande arbetet mot självmord kan stärkas regionalt. Även i motion 2019/20:1638 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en evidensbaserad strategi för suicidprevention för varje region. Vidare föreslås i kommittémotion 2019/20:713 av m.fl. (V) yrkande 4 ett tillkännagivande om att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att analysera hur varje enskilt självmord kan utredas samt leda till ett förbättrat förebyggande arbete. Det är enligt motionärerna viktigt att förbättra kunskapen om varje enskilt självmord för att ytterligare förbättra det förebyggande arbetet. Slutligen föreslås i yrkande 5 att lämplig myndighet ges i uppdrag att nationellt ta fram informationspaket kring psykisk ohälsa och självmord speciellt riktade till vissa mottagare som exempelvis hälso- och sjukvård, utbildningsväsende och föräldrar. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om anmälningsplikt vid självmord. Detta bör enligt motionärerna gälla för såväl hälso- och sjukvården som . Bakgrund och pågående arbete Nationellt handlingsprogram för suicidprevention Det nuvarande nationella handlingsprogrammet för suicidprevention presenterades av regeringen i proposition 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik (bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:266). I propositionen uttryckte regeringen visionen att ingen människa ska behöva hamna i en sådan utsatt situation att självmord ses som den enda utvägen. Det nationella handlingsprogrammet innehåller följande nio åtgärdsområden som utgår dels från ett befolkningsperspektiv, dels från ett individperspektiv: insatser som främjar goda livschanser för mindre gynnade grupper insatser som minskar alkoholkonsumtionen i befolkningen och i högriskgrupper för självmord minskad tillgänglighet till medel och metoder för självmord självmordsprevention som hantering av psykologiska misstag medicinska, psykologiska och psykosociala insatser spridning av kunskap om evidensbaserade metoder för att minska antalet självmord kompetenshöjning hos personal och andra nyckelpersoner i vård och omhändertagande av personer med självmordsproblematik händelseanalyser av lex Maria-anmälningar stöd till frivilligorganisationer. Det individinriktade arbetet bedrivs i huvudsak inom hälso- och sjukvården med syftet att få bästa möjliga omhändertagande av personer med risk för suicid, medan det befolkningsinriktade arbetet har en bred folkhälsovetenskaplig ansats och omfattar många olika samhällsaktörer. Syftet med det befolkningsinriktade förebyggande arbetet är att utveckla och förstärka stödjande och riskfria miljöer samt att minimera tillgången till medel för suicid. De individ- och befolkningsinriktade perspektiven kompletterar varandra och anses nödvändiga för att en nationell satsning på att reducera antalet suicid ska kunna förväntas ge effekt. I de nio punkterna framhålls också att grundläggande faktorer i människors livsvillkor har en tydlig koppling till suicidförekomst. I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det s.k. januariavtalet, har de fyra partierna kommit överens om åtgärder för att bekämpa psykisk ohälsa. I det ingår bl.a. att stärka suicidpreventionen genom ökade resurser till nationell kunskapsspridning och ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar förebyggande. gav regeringen i uppdrag att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå (S2015/3986/FS). ska inom uppdraget ansvara för att – utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer genom bl.a. en föreslagen nationell samverkansgrupp och en nationell intressentgrupp – utveckla kunskapssammanställning, kunskapsspridning och vägledning i samverkan med berörda myndigheter och berörda aktörer – stärka kunskapsuppbyggnad och framtagande av ny kunskap i samverkan med myndigheter och berörda aktörer samt ge stöd till sådant utvecklingsarbete – utveckla uppföljningen av det suicidpreventiva arbetet i samverkan med berörda myndigheter och berörda aktörer