bet · H701TU5 · 2020-01-24 00:00:00 — När det gällde brevbärarnas arbetsmiljö har utskottet hänvisat till bestämmelser och det lagstadgade arbetsgivaransvaret. () konstaterar i sin bevakning av postmarknadens utveckling att det sker en gradvis övergång till utdelning i fastighetsboxar. Utskottet noterar att vid nyproduktion och i samband med större ombyggnationer i fastighetsbeståndet har installation av fastighetsboxar i praktiken blivit normerande, inte minst som en följd av föreskrifter. I takt med att de fysiska breven minskar i antal och att paketvolymerna växer gör fastighetsboxarna det enklare för de boende i flerfamiljshus att ta emot större postförsändelser utdelade i bostaden konstaterar PTS. Utskottet delar den uppfattningen och ser i övrigt inga skäl för att ompröva sin tidigare ståndpunkt i fråga om införandet av fastighetsboxar. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:849 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ändring i regelverket om sekretess och tystnadsplikt i samband med posthantering. Utskottet hänvisar till den utredning som i syfte att stödja arbetet mot narkotika bl.a. ska se över om tystnadsplikten kan ändras. Utskottet vill inte föregripa detta arbete. Jämför reservation 22 (SD). Boriana (M) anser i motion 2019/20:2880 att regeringen bör se över möjligheten att ändra i postlagen för att underlätta polisens och tullens arbete med drogbekämpning. Motionären anför som skäl den stora mängd droger som smugglas i postförsändelser i . Risken att åka fast är liten för den som skickar eller hämtar ut drogförsändelser eftersom det endast är när rättsvårdande myndigheter har inlett spaning som personal på utlämningsställen får lägga undan dessa försändelser. Motionären anser därför att lagen bör ändras så att alla som hanterar post och paket får rätt att på eget initiativ kontakta tullen eller polisen om det finns misstanke om narkotika i en viss försändelse. Vad gäller postlagens bestämmelser om tystnadsplikt i 2 kap. 14 § förtydligas i slutbetänkande (SOU 2016:54) att bestämmelserna avser uppgifter som rör ett särskilt brev eller andra uppgifter som rör en enskild persons förbindelse med verksamheten när det gäller befordran av brev. Vidare påpekas att någon motsvarande tystnadsplikt i fråga om paket inte har förts in i postlagen. Utskottet vill här påminna om att paketmarknaden till övervägande del är oreglerad och att den således inte omfattas av postlagens regelverk som i första hand avser det personliga brevet. Utskottet vill också peka på att framhåller att det finns ett starkt intresse att värna den personliga integritet som sändare och mottagare av brev har, och att det råder en allmän enighet om att innehållet i meddelanden som befordras som brev har ett från integritetssynpunkt högt skyddsvärde. Utredningen understryker även att en begäran om uppgiftslämnande sker under myndighetsansvar och kan bli föremål för kontroll av det allmänna. Det är enligt utredarnas uppfattning således inte lämpligt att överlåta en sådan uppgift till exempelvis butikspersonal hos postombud. Med hänvisning till frågan om att underlätta polisens och tullens arbete med drogbekämpning som behandlas i motion 2019/20:2880 (M) vill utskottet framhålla att regeringen presenterade nya åtgärder för att stödja arbetet mot narkotika. I samband därmed meddelade regeringen bl.a. att den avser att tillsätta en utredning som ska se över postlagen för att se om tystnadsplikten kan ändras, så att det blir möjligt för postanställda att på eget initiativ kontakta polis eller tull om de misstänker brott genom postbefordran. Utskottet finner det lämpligt att avvakta den föreslagna utredningens slutsatser innan några eventuella initiativ tas i frågan. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2019/20:2880 (M). Samhällets digitalisering, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8 och 17 samt 2019/20:1000 av (S), 2019/20:1097 av (S), 2019/20:2720 av (M) yrkande 3, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4, 22 och 25 samt 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 1. Vi vill inrätta forumet Digitala , ett forum för dialog och samverkan mellan det offentliga, privata och olika aktörer som vill bidra i arbetet eftersom vi anser att mer behöver göras för att driva på digitaliseringen av samhället. Detta forum bör ledas av en statlig samordnare och ha till uppgift att samla in både kunskapen och viljan i alla samhällssektorer. Forumet ska också verka för att synliggöra det digitaliseringsarbete som görs för att därigenom lära och inspirera andra. En viktig uppgift är också att identifiera hinder som behöver undanröjas och lyfta fram nya idéer för snabbare och bättre digitalisering av verksamheter. Forumets uppdrag består till stor del av att sprida berättelsen om och visionen av det digitala samhället men också att lyfta fram möjligheterna i omställningen. Den stora utmaningen med digitaliseringen handlar enligt vår uppfattning ofta om att skapa trygghet för förändringar och att upptäcka möjligheterna med den nya tekniken. I likhet med initiativ som har tagits i bl.a. föreslår vi därför att man inför en ”digital dag” med öppet hus hos förvaltningar och företag runtom i för att människor på så vis ska få möjlighet att prova på den nya tekniken. Vad gäller frågan om digitaliseringen av samhället vill vi också uppmärksamma de positiva erfarenheter som gjorts i och av att erbjuda medborgarna samhällsservice genom nationella digitala plattformar. För att underlätta för de många svenskar som bor eller arbetar i andra skandinaviska länder, vill vi att man prövar idén om ett svenskt partnerskap med övriga nordiska och baltiska länder kring ett samarbete för att långsiktigt knyta länderna närmare varandra digitalt. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällets digitalisering, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:1000 av (S), 2019/20:1097 av (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 17, 2019/20:2720 av (M) yrkande 3, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4, 22 och 25 samt 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 1. Vi anser att mer behöver göras för att driva på digitaliseringen av samhället. Därför vill vi skapa ett forum för dialog och samverkan mellan offentliga, privata och andra aktörer som vill bidra i arbetet. Forumet bör ledas av en statlig samordnare och ha till uppgift att samla kunskapen och viljan i alla sektorer av samhället och verka för att synliggöra det digitaliseringsarbete som görs för att lära och inspirera andra. En viktig del är också att identifiera hinder som behöver undanröjas och idéer för att snabbare och bättre digitalisera verksamheter. Arbetet skulle till stor del bestå i att sprida berättelsen om och visionen av det digitala samhället och därigenom lyfta fram möjligheterna i omställningen. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällets digitalisering, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:1000 av (S), 2019/20:1097 av (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 7, 8 och 17, 2019/20:2720 av (M) yrkande 3 och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 2, 4, 22 och 25. Rätt använd och med människornas behov i centrum erbjuder digitaliseringen stora möjligheter för den enskilda individen, för näringslivet och för samhället i stort. Det finns dock ett antal områden där det krävs särskilda insatser för att öka digitaliseringsgraden och effektivisera samt underlätta den digitala revolutionen. () pekar i en tidigare granskning på att digitaliseringen av offentlig sektor går för långsamt och att regeringens digitaliseringsstrategi inte ger den styrning som behövs för att kunna effektivisera processen. Enligt ESV befinner sig de flesta myndigheter på en relativt låg mognadsnivå vad gäller digitalisering, och i princip hela den offentliga sektorn behöver enligt ESV göra ett kompetenslyft för att kunna tillvarata digitaliseringens möjligheter. Jag anser därför att arbetet med digitaliseringen måste få en ökad tyngd i förvaltningspolitiken. Regeringen bör tydligare peka ut vilka frågor som är prioriterade utifrån användarnytta, effektivitetsvinster och rättssäkerhet och utifrån detta formulera tydligare uppdrag åt den offentliga förvaltningen. En digitaliseringsstrategi behöver tas fram som är specifik, mätbar och tidsatt. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 54 och 56 samt 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34 samt 2019/20:260 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:333 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:402 av (C) yrkande 4, 2019/20:455 av (S), 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2019/20:927 av m.fl. (S), 2019/20:1064 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1065 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1276 av (M), 2019/20:1479 av (M), 2019/20:2299 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2610 av och (båda M), 2019/20:2620 av m.fl. (S), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 87 och 88, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 42, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del. För är utbyggnaden av fibernätet en prioriterad fråga eftersom det är en central del för att kunna nå det uppsatta bredbandsmålet om tillgång till snabbt bredband i hela 2025. Vad gäller detta mål vill vi i sammanhanget framhålla vikten av att utbyggnaden av bredband är teknikneutral. I glesbygden är fiberutbyggnaden extra viktig, men dessvärre har utbyggnaden till stor del stannat av i vissa områden. Vi vill understryka att detta inte beror på ett minskat intresse från marknadens sida utan till stor del på att har blivit en flaskhals där långa handläggningstider för ledningsrättsärenden orsakar stora förseningar. har av regeringen fått i uppdrag att korta handläggningstiderna och kartlägga de åtgärder som har vidtagits samt redovisa effekterna av dessa. För att aktörerna ska kunna planera sin infrastrukturutbyggnad och på så sätt bidra till att når bredbandsmålet måste enligt vår uppfattning förutsättningarna vara tydliga och handläggningstiderna kortas. Vi anser att måste prioritera detta arbete. Det är också viktigt att uppdraget följs upp och att eventuella brister uppmärksammas. Utöver ovannämnda problem finns det andra exempel på att lagstiftaren haft goda avsikter men att dessa avsikter i och med teknikens utveckling blir ett hinder som drabbar konsumenter och medborgare. Vi anser att marknaden i stor utsträckning själv kan sköta utbyggnaden och att statens uppgift i sammanhanget är att undanröja de ibland små men viktiga hinder som finns för utbyggnaden. Därför vill vi moderater införa en direktlinje till Infrastrukturdepartementet och relevanta beslutsfattare för enkel kommunikation och dialog för de aktörer som bygger ut uppkopplingen i . Syftet med vårt förslag är att de problem som rapporteras ska lösas så snabbt som möjligt och att marknaden ska ges det stöd som situationen kräver. Bredbandsstrategin innebär att staten är med och finansierar utbyggnaden av bredband i de områden där en utbyggnad inte kan bära sig på kommersiella villkor. För att undvika vita fläckar på landsbygden anser vi att det är viktigt att regeringen intensifierar arbetet för att uppmuntra bredbandsanslutning bland de som väljer att inte ansluta sig. Vi vill också i sammanhanget betona vikten av att utbyggnaden sker teknikneutralt för att öka effektiviteten och snabbheten i arbetet. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:333 av (SD), 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13 samt 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2019/20:402 av (C) yrkande 4 och 2019/20:1065 av (M) yrkande 2 och 2019/20:260 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:455 av (S), 2019/20:927 av m.fl. (S), 2019/20:1064 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1065 av (M) yrkande 1, 2019/20:1276 av (M), 2019/20:1479 av (M), 2019/20:2299 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 54 och 56, 2019/20:2610 av och (båda M), 2019/20:2620 av m.fl. (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 87 och 88, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 42, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del. befolkning blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling för såväl arbete som fritid. Enlig vår uppfattning är tillgång till internet ytterst en demokratifråga som också kan bidra till att minska polariseringen mellan stad och landsbygd. Det är därför som vi helhjärtat ställer oss bakom det som framkom av slutbetänkande, nämligen att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025, eftersom det enligt vår uppfattning är en förutsättning för att landsbygder ska leva. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband är det enligt vår mening angeläget att inte minst fiberdragningen samordnas i större utsträckning. Detta kan ske vid exempelvis åtgärder i mark, såsom dragning av kablar eller tomma rör. Dessutom kan kulvertar och kabelrännor utmed väg- och järnvägsnätet med fördel utnyttjas om kapacitetsutrymme finns. Vidare kan vi konstatera att mobiltäckningen längs järnvägen ofta är dålig och att en utbyggnad av mobilnätet är nödvändig om folk ska kunna utnyttja datorn eller mobilen om de t.ex. vill jobba under tågresan. Vi efterlyser därför en översyn av mobiltäckningen längs järnvägsnätet för att i ett senare skede prioritera förbättringsåtgärder. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 42 samt 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:260 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:333 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:402 av (C) yrkande 4, 2019/20:455 av (S), 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2019/20:927 av m.fl. (S), 2019/20:1064 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1065 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1276 av (M), 2019/20:1479 av (M), 2019/20:2299 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 54 och 56, 2019/20:2610 av och (båda M), 2019/20:2620 av m.fl. (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 87 och 88, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del. Digitaliseringen för människor närmare varandra, och den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo och arbeta i hela landet. Digitaliseringsprocessen har bara börjat, och för landsbygder är tillgången till modern teknik och infrastruktur av avgörande betydelse. Bredbandsutbyggnaden måste därför fortsätta som större hänsyn måste tas till glesbefolkade områden inom ramen för de statliga bredbandssatsningarna. För att alla människor i ska kunna vara uppkopplade och få möjlighet att dra fördel av digitaliseringens potential är det enligt min uppfattning angeläget att en digital allemansrätt införs som garanterar en stabil och snabb uppkoppling. Likaså är det viktigt att mer frekvensutrymme frigörs för ökad mobiltäckning och bättre mobiltelefoni och surf i hela landet. Jag kan i sammanhanget med tillfredsställelse konstatera att stora delar av 700 MHz-bandet nu har auktionerats ut, något som enligt min uppfattning är en avgörande förutsättning för att förbättra bredbandstäckningen i landet, inte minst i glesbygden. Jag vill dock betona vikten av att även blåljusmyndigheternas behov av frekvenser tillgodoses . Vidare anser jag att it-lösningar bör göras till ett valbart alternativ vid åtgärdsvalstudier (ÅVS) för att på så sätt förbättra tillgängligheten för människor i hela landet. Vid sidan av de traditionella transportslagen bör it betraktas som ”det femte transportslaget” och bli en del av årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. Som en logisk följd av detta bör man överväga att göra it till ett av ansvarsområden för att på ett mer naturligt sätt få in it som en möjlig del av åtgärder i en ÅVS och som ett steg i fyrstegsprincipen. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till elektroniska kommunikationer, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 87 och 88 samt 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 8 i denna del och 2019/20:260 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:333 av (SD), 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:402 av (C) yrkande 4, 2019/20:455 av (S), 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 13, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 65, 2019/20:927 av m.fl. (S), 2019/20:1064 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1065 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1276 av (M), 2019/20:1479 av (M), 2019/20:2299 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 54 och 56, 2019/20:2610 av och (båda M), 2019/20:2620 av m.fl. (S), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 42 samt 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8. Tillgång till bredband med hög hastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag och jobba och studera på distans. Om ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter förutsätter detta en fortsatt utbyggnad av ett robust bredband i hela landet med hög överföringskapacitet. Jag vill i sammanhanget också uppmärksamma de utmaningar som den digitala segregeringen för med sig. Denna segregering finns inte bara mellan stad och landsbygd utan skär också mellan de ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningarna för privatpersoner och företagare i vårt land. Jag anser därför att den digitala jämlikheten behöver utökas genom tillgång till bredband och fibernät. Jag vill även lyfta fram bredbandskoordinatorernas betydelse för utbyggnaden av it-infrastrukturen i . Bredbandskoordinatorernas uppgift är att stödja och främja regionernas och kommunernas arbete med bredbandsfrågor. De har också en viktig funktion som kontaktpunkter för bredbandsfrågor för både offentliga och privata aktörer. För att underlätta bredbandsarbetet i hela landet efterlyser jag därför en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 58 och 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 44. Utbyggnaden av 5G kommer att vara avgörande för att möta behovet av högre överföringshastigheter, större datamängder och bättre kvalitet för mobila enheter. Det är också en förutsättning för sakernas internet (eng. internet of things, IoT) där allt fler enheter och produkter kommer att kräva uppkoppling. Vi anser också att uppkoppling och 5G är nästa nödvändiga steg för en digital inre marknad, vilket kommer att underlätta och främja handeln och utbytet av tjänster över gränser samt bidra till att koppla samman människor i . Utformningen av spektrumharmoniseringen måste enligt vår mening hanteras på ett gränsöverskridande plan genom långa och harmoniserade licenstider samt koordinerade auktionsförfaranden. En frekvenstilldelning som inte är harmoniserad med övriga är i praktiken värdelös. Därför är enligt vår uppfattning arbetet med frekvensharmonisering inom EU direkt avgörande för utvecklingen av 5G. Mot denna bakgrund anser vi att måste vara drivande i den europeiska harmoniseringen av frekvenser för 5G och arbeta för att redan identifierade och framtida 5G-band frigörs på EU-nivå senast . Vi menar att den kanske enskilt viktigaste funktionen inom EU är den inre marknaden, och därför är det angeläget att verkar för att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G finns på plats tidigt 2020, med målet om en fullvärdig digital inre marknad. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 58, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 44. Vi står bakom målet i regeringens bredbandsstrategi om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s . Vi vill i sammanhanget understryka att regeringen måste säkerställa att det kommande 5G-nätet har en god täckning i landet, även om utbyggnaden inledningsvis sker gradvis och i prioriterade områden. Vi anser därför att regeringen bör utreda det kommande 5G-nätets behov och möjligheter till god täckning i hela landet. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnaden av 5G-nätet, punkt 3 (C, V) av (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 58 och 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 30. kommer 5G-licenser att auktioneras ut och därefter kommer utbyggnaden av nätet att ske. Vi vill att utbyggnaden inte nödvändigtvis utgår från de miljöer som har säker och snabb uppkoppling, utan att man i sammanhanget också beaktar landsbygdens behov av snabbare bredband. Vi vill understryka att detta för övrigt är i linje med att regeringens beslut ska vara landsbygdssäkrade. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avvecklingen av kopparnätet, punkt 4 (SD, C, V, KD, L) av (V), (KD), (SD), (SD), (L), (SD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 19,