bet · H801FiU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen, vilket innebär att de reformer vi tillskjuter är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 2 läggs fram i partimotion 2020/21:2963. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 2 innebär att resurserna till utökas med för att stärka insatserna mot penningtvätt. Slutligen, som framgår av motion 2020/21:3170 yrkande 9, anser jag att det borde göras en översyn av modellen för pris- och löneomräkning för att komma till rätta med dagens brister, särskilt när det gäller löneomräkningen. Olika verksamheter har mycket olika förutsättningar för att klara av en årlig effektivisering, vilket riskerar att undergräva kvalitet och professionalitet i de statliga verksamheterna. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer av arbetsmarknaden och skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Coronapandemin förde snabbt och omvärlden in i en synnerligen djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av covid-19. Även om vissa tecken på ljusning finns senare befinner vi oss fortfarande i en kraftig lågkonjunktur och ett skört ekonomiskt läge. Situationen framåt är till stor del avhängig av hur smittspridningen utvecklas världen över och restriktionerna med den. I omvärlden ser vi också ökade risker när fattigdomen växer i pandemins spår. Den extrema fattigdomen ökar . Av dessa nya fattiga lever i medelinkomstländer, där viktiga delar av globala värdekedjor finns. Med sämre möjligheter för fattigare länder att bekämpa den ekonomiska krisen – när möjligheter att låna till stora ekonomiska stimulanser är små och biståndet riskerar att sina – uppstår ett stort mänskligt lidande och dessutom en risk för spridningseffekter i världsekonomin. I finns det en risk för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer , vilket skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem, och undergräva offentliga finanser och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna innebär ett dämpat behov av att nyanställa , eftersom framför allt den outnyttjade personalreserven sysselsätts när produktionen återhämtar sig. Det gör att situationen för de arbetslösa riskerar att bli värre, när persistenseffekter uppstår. Denna negativa utveckling på arbetsmarknaden kommer att kunna skapa svåra problem där de som haft svårt att få jobb redan i en högkonjunktur, framför allt äldre, utrikes födda och de med lite eller ingen utbildning, hamnar i långvarig arbetslöshet i en lågkonjunktur. som vi ska hantera den stora och breda påverkan på vårt samhälle som coronapandemin medfört behöver vi klara att möta de stora samhällsproblem som fanns före pandemin och som i flera fall förvärrats av den. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bita sig fast, den vårdskuld som lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som satts i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. Att klara detta kräver ledarskap och förmåga att prioritera. Men regeringen och dess samarbetspartier sätter prestigen i att få genomföra sina respektive partimärkta favoritreformer framför bästa. Även om det också finns bra delar i budgeten är det uppenbart att ingen tar ansvar för helheten – i stället läggs en historiskt stor budget med många illa beredda, ineffektiva och tidsmässigt felaktiga förslag. Alla de som blivit av med jobbet, blivit utsatta för brott, väntat på nödvändig vård eller upplevt en otrygg äldreomsorg förtjänar bättre. I vår budgetmotion prioriterar vi därför annorlunda. Våra förslag till jobbreformer syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa istället för att ge stöd till anställningar som redan finns. Vi föreslår ett nationellt grepp för att beta av vårdskuld och vårdköer och ta i anspråk all vårdkapacitet som kan uppbringas – oavsett var i landet den råkar finnas. Vi vill tillföra mer resurser till äldreomsorgen än regeringen. Vi vill införa verktyg för att kraftigt öka antalet platser i anpassade boenden för äldre, möta de sociala behoven och förbättra den medicinska kompetensen. Dessutom föreslår vi stora satsningar på att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Vi menar att alla delar av rättsväsendet nu måste få betydande tillskott, något regeringen och dess samarbetspartier glömde bort när de satt vid förhandlingsbordet. Vi vill se till att det blir fler poliser i yttre tjänst och att de förebyggande insatserna förstärks. Det finns en enorm kraft i vårt samhälle som manifesterats i den solidaritet som visats under pandemin. Vård- och omsorgspersonal har slitit för att rädda liv och hälsa. Företagare och anställda har kämpat för att rädda företag från att gå i graven. Civilsamhället har sträckt ut en hand till utsatta. måste också politiken göra sitt. Vi är beredda att ta oss an uppgiften – för patienterna i vårdkön, för de äldre som behöver omsorg, för brottsoffren och de arbetslösa. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 2 läggs fram i motion 2020/21:3312. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 2 innebär att resurserna till utökas med för att möjliggöra en ambitionshöjning i arbetet mot penningtvätt. För att kunna öppna sju nya servicekontor utöver de som regeringen aviserat höjs anslaget till Statens servicecenter med . Regeringens satsning på energieffektiviseringar för s.k. bidragsfastigheter avvisas, vilket innebär en besparing på 2021. Ökade lönekostnader för staten med 2021 redovisas i utgiftsområdesmotionen för utgiftsområde 2 samlat på ett anslag. De ökade lönekostnaderna är en konsekvens av förslaget om att sänka skatten på diesel som används i jordbruket. Avslutningsvis finns det möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Genom att reducera rikthyran åstadkoms både en besparing i statens budget och ökade drivkrafter för myndigheterna att lokalisera sin verksamhet till andra delar av eller andra delar av . Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten på 2021 samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: 1.Riksdagen godkänner målet om att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen under området prognoser, redovisning, statistik och uppföljning (avsnitt 2.3.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för stabilitetsfonden besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 (avsnitt 3.6.3). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för resolutionsreserven besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 (avsnitt 3.6.3). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.7.2). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.7.2). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.7.4). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 5.6.1). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 22 (avsnitt 5.6.1). 9.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (avsnitt 5.6.2). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 (avsnitt 5.6.2). 11.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt tabell 1.1. 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:2963 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3114 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3312 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Förslag till anslag utöver regeringens förslag Centralt administrerat stöd till hushållen Reducerad rikthyra för myndigheter i Följeffekt lönekostnader i staten för skattenedsättning jordbruk Summa anslag för utgiftsområdet Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning