bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Inom ramen för strategin bör inleda ett samarbete för att lagra koldioxid med , som kommit långt i sin satsning. bör EU sluta ett avtal med i samma syfte. Avskiljning och lagring av koldioxid, punkt 30 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 7–9, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 47. Arbetet med att fasa ut processutsläppen inom industrin behöver fortsätta. Propositionens ansats att även inkludera massa- och pappersindustrin eller kraftvärmeanläggningar välkomnas och är ett uttryck för teknikens växande tillämpning. Med mer investeringar i tekniker för koldioxidavskiljning och lagring (CCS) så att tekniken kan börja praktiseras finns möjlighet till omfattande minskningar av koldioxidutsläpp. Jag föreslår därför att regeringen i kommande budgetar inrättar ett statligt stöd till utveckling av tekniker för . Utsläppsminskningar i andra länder, punkt 31 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar, som både bidrar till minskade utsläpp, ekonomisk utveckling och tekniköverföring. Mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM) tillkom i samband med Kyotoprotokollet. Mekanismen möjliggör för industriländer att investera i projekt för att minska utsläppen i andra delar av världen och att antingen avräkna de uppnådda utsläppsminskningarna mot de egna klimatmålen, eller använda investeringarna som ett slags klimatkompensation. Internationella klimatinsatser är ett mycket kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen, och insatser har lett till omfattande utsläppsminskningar, vilket bekräftats av FN. Om vi erkänner att klimatfrågan är gränsöverskridande måste det också genomsyra klimatpolitiken. Vi vill därför utöka stödet till internationella klimatinsatser för att åstadkomma ännu större kostnadseffektiva utsläppsminskningar. I artikel 6 finns ett avsnitt om internationellt samarbete och flexibla mekanismer för att sänka utsläppen. Frågan var uppe på COP 25 i men någon överenskommelse kunde inte nås så frågan sköts upp till COP 26. Det nya systemet är tänkt att ersätta Kyotoprotokollets flexibla mekanismer, inklusive CDM–mekanismen. Vi vill att de nya flexibla mekanismerna inom ramen för ska erbjuda stora möjligheter till kostnadseffektiva internationella klimatinsatser. Regeringen bör därför vara pådrivande för att fler kostnadseffektiva flexibla mekanismer utformas inom ramen för FN:s klimatavtal, med lärdom av tidigare mekanismer, såsom CDM. Utsläppsminskningar i andra länder, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 43. Mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM) är en av Kyotoprotokollets två projektbaserade mekanismer. Dess uttalade mål är att bidra till en hållbar utveckling i utvecklingsländer och hjälpa industriländer att nå sina klimatmål. CDM tillkom emellertid inte för att i första hand öka takten i utsläppsminskningarna utan i stället för att flytta genomförandet av redan beslutade åtgärder från industriländerna till platser där de är billigare att genomföra. Det innebär att rika länder genom investeringar i CDM-projekt kan köpa utsläppskrediter från fattiga länder och sedan tillgodoräkna sig dessa som sina egna utsläppsminskningar. Metoden har dock allvarliga brister. CDM innebär att nödvändiga investeringar på hemmaplan uteblir, och risken är stor att klimatmål inte nås. har i rapporten utomlands – statens köp av utsläppskrediter (RiR 2011:8) granskat och kritiserat användning av CDM. Internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men bör inte användas för att nå det nationella klimatmålet. I stället för köp av utsläppskrediter med tveksam miljöeffekt vill jag och driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen och som inte ska användas för att nå vårt nationella klimatmål. Mot bakgrund av det anförda anser jag att köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. Etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn ska således uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. För att bidra till att den globala temperaturhöjningen begränsas till maximalt måste skärpa sina nationella mål för utsläppsminskning till 2030 och 2040. Utsläppsmålen för den icke handlande sektorn till 2030 och 2040 ska därför inte kunna nås genom flexibla mekanismer. Det innebär att delmålen på utsläpp kan nås genom sådana åtgärder som t.ex. uppköp av utsläppskrediter i andra länder av målet. Kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till en del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Dessutom kan beroendet av flexibilitet få till konsekvens att i internationella sammanhang kommer att driva på för en fortsatt användning av osäkra utsläppskrediter i stället för att de industrialiserade staterna tar ansvar för sina historiska utsläpp genom utsläppsminskningar på hemmaplan. Etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn ska således uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. EU, punkt 32 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 17, 66 och 67 samt 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 26. har föreslagit att EU ska ha uppnått målet om klimatneutralitet. Jag anser att en sådan målsättning inte är förenlig med 1,5-gradersmålet. bör därför verka för att EU antar en målsättning om nollutsläpp till , som innebär att målet ska nås fullt ut genom utsläppsminskande åtgärder inom EU. Av regeringens klimathandlingsplan framgår att regeringen anser att EU:s nuvarande klimatmål till 2030 behöver skärpas till en minskning av växthusgasutsläppen till jämfört med och vara i linje med 1,5-gradersmål. Regeringen anser vidare att ska vara drivande i arbetet för att ambitionsnivån inom EU i fråga om klimatmålet till 2030 ska höjas. Jag anser att EU, om dess mål ska vara i linje med 1,5-gradersmål, behöver anta ett klimatmål till 2030 om att utsläppen ska minska med . bör därför driva kravet att EU:s 2030-mål skärps till jämfört med . De fattiga och redan utsatta i världen drabbas värst av värme, torka, översvämningar, sjukdomar och bristande vattenkvalitet. För att lyckas kombinera en effektiv fattigdomsbekämpning med ekologisk hållbarhet krävs satsningar på miljövänlig och hållbar produktion av energi och livsmedel samt omställning till en mer miljövänlig transport- och industrisektor. EU har antagit en policy som kallas konsekvent politik, (policy coherence for development) som motsvarar politiken för global utveckling (PGU) i svensk utvecklingspolitik. finns dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. Unionens handels-, jordbruks- och fiskeripolitik är exempel på verksamheter som försvårar, och i vissa fall helt slår sönder, förutsättningarna för att biståndet ska kunna ge resultat genom att vara utformade utifrån medlemsstaternas behov. Jag anser att bör verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt, alltså läggas till de åtaganden som redan finns för biståndet. Klimatet är en ödesfråga, och omställningen i den fattiga delen av världen är central. Regeringen bör därför verka för att EU:s klimatbistånd ska vara additionellt. EU, punkt 32 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 17, 66 och 67. Propositionens målsättning att skärpa EU:s 2030-mål till jämfört med är behäftad med utmaningar. Enligt regeringen ska EU vara en global ledare i klimatfrågan och visa omvärlden att det går att förena god ekonomisk tillväxt med klimatomställning. Om målet höjs utan en adekvat konsekvensanalys och det sedan visar sig ha negativa konsekvenser på ekonomin i mindre utvecklade medlemsstater faller EU:s roll som föredöme. En konsekvensanalys av skärpta mål bör därför göras. EU, punkt 32 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 17, 66 och 67 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 26. Jag välkomnar, liksom utskottet, det som framgår av klimathandlingsplanen när det gäller EU. För att nå klimatmål krävs ett brett klimatsamarbete inom , pragmatisk politik och smarta investeringar. EU behöver skapa enighet kring målet om att nå nettonollutsläpp till 2050. Jag anser att detta mål kan behöva skärpas ytterligare framöver och välkomnar därför det regeringen anför i propositionen om att driva på för en skärpning av målet. För klimatets skull behövs dock, precis som FN:s klimatpanel understryker, kärnkraften. Jag anser att forskningsbudgeten på EU-nivå ska öka och att en större andel ska avsättas för forskning och till specifika satsningar på säker kärnkraft. Medlemsländerna måste uppmuntras att behålla och utveckla kärnkraften och i stället avveckla olja och kol och undvika beroende av rysk gas. Klimat- och handelspolitik, punkt 33 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 68–74. Jag vill ha en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimatet och miljön främst och som fokuserar på samhällsvinster för alla – inte bara på vinster för storföretag. Handel med omvärlden är avgörande för välstånd och utveckling. Jag står bakom den avveckling av tullar och andra formella handelshinder som ägt rum . har EU handelsavtal med omkring 50 länder. och EU måste stå upp för miljön, klimatet och demokratin. Det gäller även de handelsavtal som EU ingår. Därför motsätter jag mig en handelspolitik där vinster för storföretagen går före rätten till trygga jobb, klimatet och vår gemensamma välfärd. Jag är emot handelsavtal som det mellan och (CETA) och tjänstehandelsavtalet som EU och 22 andra parter förhandlar om. Båda avtalen har kritiserats hårt, bl.a. för att makt flyttas från länders regeringar till storföretag och för att avtalen riskerar att undergräva arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimat och miljö. Ett stort problem är också att företag ges möjlighet att stämma stater för utebliven vinst genom tvivelaktig s.k. tvistlösning mellan investerare och stat (investor-to-state dispute settlement, ISDS). Därmed hindras länder från att föra den politik de vill om den strider mot avtalet. Jag anser därför att regeringen bör verka för att EU ställer krav på att följs i alla förhandlingar om handelsavtal. I härjade omfattande bränder i . Landets president vägrade länge agera för att stoppa bränderna. har EU kommit överens om ett gigantiskt handelsavtal med Mercosurländerna där bl.a. ingår. Avtalet har mötts av omfattande kritik från civilsamhället. uppmanade över 300 frivilligorganisationer EU att stoppa förhandlingarna om avtalet med hänvisning till den kraftigt försämrade situationen för klimatet och de mänskliga rättigheterna i under Bolsonaros styre. miljöminister är djupt kritisk till avtalet, och efter undermåliga hantering av skogsbränderna i har såväl som hotat med att inte godkänna avtalet. och har dragit in sitt stöd för att bekämpa skogsavverkningen i eftersom landets president uppenbarligen inte använder pengarna till det avsedda ändamålet. I har ett importstopp av brasilianskt nötkött diskuterats. Jag kräver därför att det nuvarande handelsavtalet med stoppas. Jag kräver även bindande klimat- och miljöåtaganden i fortsatta förhandlingar. Regeringen bör således verka för att handelsavtalet med stoppas och kräva bindande klimat- och miljöåtaganden för fortsatta förhandlingar. En annan brist i EU:s handelsavtal är att de inte fastslår vilka sanktioner som ska användas när ett land som inte respekterar sina åtaganden. Kapitlet om hållbarhet blir därför tandlöst. Just därför är kritiken så massiv från alla de organisationer och personer som på allvar bryr sig om klimatet. Om lämnar , som de hotat att göra, skulle det inte påverka det ingångna avtalet eller leda till sanktioner. Detta är en uppenbar svaghet som bör åtgärdas. Regeringen bör därför verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska stipulera sanktioner ifall parterna inte håller sina åtaganden. Av propositionen framgår att regeringen avser att ge i uppdrag att tillsammans med se över hur det svenska och internationella exportfinansieringssystemet ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser för att verksamheten och kreditgivningen ska vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende. Enligt regeringen görs detta bl.a. genom att man upphör med de svenska exportkrediterna till investeringar i prospektering och utvinning av fossila bränslen. Jag välkomnar att regeringen avser att vidta åtgärder för att exportfinansieringssystemet ska vara i linje med . Jag anser dock, i likhet med , att ett stopp bör införas för samtliga fossila verksamheter, dvs. även för förädling och kraftgenerering inom fossila verksamheter. ska därför de svenska exportkrediterna till investeringar i samtliga fossila verksamheter, inklusive förädling och kraftgenerering, upphöra. Vidare anser jag att utvecklingsländer behöver få tillgång till modern miljöteknik för att de ska kunna bromsa sina egna utsläpp och utvecklas. Genom att förändra patentlagstiftningen skulle tekniköverföring gynnas. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodellering i syfte att förutsäga väder osv. finns ofta koncentrerade hos företag inom den rika delen av världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats (, , i ) men det saknas i stor utsträckning konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer. borde ta initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det är min uppfattning att det bl.a. skulle kunna göras genom en reform av bestämmelser om patent och immaterialrätt för vissa utvalda tekniker. bör därför, i internationella klimatförhandlingar och andra forum, verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som begränsar klimatförändringen ges liknande undantag som finns inom när det gäller livsbesparande mediciner. meddelade chef att banken efter 2019 skulle upphöra med låneprojekt till gas- och oljeutvinning samt borrning och drift av oljebrunnar. Banken meddelade också att den kommer att använda sig av ett skuggpris på koldioxid i de ekonomiska analyserna av alla projekt i sektorer med höga utsläpp. Bankens besked bedöms som viktiga av flera miljöorganisationer som pekar på att många satsningar inte skulle bli av utan stöd från och att banken tidigare gjort stora investeringar i sektorn. finns det mycket kvar att göra i miljö- och klimatarbete. Löftet innebär inget totalt stopp av finansiering för projekt som rör fossila bränslen eller fossil energi. Bland annat undantas byggandet av gas- och oljeledningar och lån till fattiga länder för sådana investeringar under vissa förutsättningar. Lån via mellanhänder omfattas inte heller. På den vägen finansierar indirekt byggandet av kolkraftverk i länder som , och . Dessa s.k. Bretton Woods-institutioner bör i högre grad sträva i samma riktning och den riktningen bör styras av Agenda 2030. Regeringen bör således verka för att Internationella valutafondens och verksamhet anpassas till Agenda 2030. För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar menar jag att ett klimat- och miljöperspektiv bör anläggas på de förslag som regeringen arbetar fram inom hållbart företagande. Det kan göras med utgångspunkt i en bedömning av miljökriterier, en sk. environmental due diligence, som är ett verktyg som liknar risk- och konsekvensanalyser för mänskliga rättigheter (human rights due diligence) men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande. Regeringen bör därför utreda möjligheten att även införa klimat- och miljöperspektiv enligt s.k. environmental due diligence i regelverken för hur företag får agera utomlands. Klimatmålen, punkt 34 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. har ett långsiktigt klimatmål att inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Regeringen har även tillsatt en nationell samordnare för att fördjupa arbetet med initiativet Fossilfritt . Initiativet samlar aktörer från näringslivet, kommuner, regioner och organisationer. Jag vill öka ambitionen i fråga om när målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser senast ska vara uppnått. Jag anser att ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt. Målet ska avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Klimatanpassning, punkt 35 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 13. God tillgång till vatten har länge varit en självklarhet i stora delar av . har dock visat att det kan tas för givet. Bevattningsförbud och låga grundvattennivåer har blivit allt vanligare runt om i landet. Dricksvatten är ett livsmedel, och vatten är en livsavgörande resurs som vi behöver hushålla med i högre grad. Genom enkla åtgärder kan den onödiga förbrukningen minska betydligt och förutsättningar för fortsatt god tillgång på både dricksvatten och vatten till bevattning m.m. säkerställas. Vi måste därför se över klimatanpassningsstrategier både på EU-nivå och i för att bättre kunna hantera torka och skogsbränder. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (C) (C) och Per Schöldberg (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell parti- och kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (C) (C) och Per Schöldberg (C) anför: Vi ställer oss bakom innehållet i klimathandlingsplanen men hade önskat större ambitioner för att på ett mer effektivt sätt minska utsläppen och nå klimatneutralitet. Vi anser att målet för att nå nettonollutsläpp i och EU bör vara 2040. Givet att de tekniska lösningarna för att minska utsläppen finns är det en ambition som kan förverkligas om politisk vilja finns. Vi vill också se ett snabbare arbete för energieffektivisering samt en ökning av andelen förnybar energi i såväl som EU. Det är hög tid att vi en gång för alla gör oss av med de fossila källorna och importberoende från stater som dessutom är säkerhetspolitiskt instabila och hotar . Eftersom oljepriset är lågt kan och bör en rask utfasning av subventioner till fossila bränslen förverkligas i såväl som EU. För att målen ska nås behöver också EU:s främsta klimatverktyg, handeln med utsläppsrätter, kraftigt skärpas. Prissignalen behöver stärkas så att investeringar i utsläppssnål teknik kommer på plats, och taket för hur många utsläppsrätter som delas ut ska stramas åt. Systemet bör vidgas till fler sektorer, såsom sjöfarten och flyget, så att fler är med och betalar för sin klimatpåverkan. har stor kompetens när det gäller klimatsmarta innovationer och den bör uppmuntras. När den svenska exportstrategin nu uppdateras är det självklart att gröna tekniker, produkter eller tjänster ska stå i centrum. Investeringar i klimateffektiv teknik ska underlättas så att innovationer och grön teknik kan bli kommersiellt gångbara.