bet · H701KrU12 · 2020-06-10 00:00:00 — om fri entré till statliga museer Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet välkomnar granskning av fri entré-reformen. Utskottet delar vidare regeringens bedömningar och ser positivt på regeringens åtgärder för att förtydliga reformens mål, syfte och uppföljning. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD) och två särskilda yttranden (V, KD). Skrivelse 2019/20:147 om fri entré till statliga museer. Åtta yrkanden i följdmotioner (M, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Reformens syfte och mål Utvecklad uppföljning och styrning av reformen Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag 1.Reformens syfte och mål, punkt 1 (M) 2.Reformens syfte och mål, punkt 1 (SD) 3.Utvecklad uppföljning och styrning av reformen, punkt 2 (SD) 4.Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag, punkt 3 (M) 5.Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag, punkt 3 (SD) 1.Skrivelsen, punkt 4 (V) 2.Skrivelsen, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reformens syfte och mål 2019/20:3607 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Utvecklad uppföljning och styrning av reformen 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5. Reservation 3 (SD) Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag 2019/20:3607 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) lägger skrivelse 2019/20:147 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), Per Lodenius (C), (SD), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), (V), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning överlämnade sin granskningsrapport entré till statliga museer (RiR 2019:39) till . Med anledning av granskningsrapporten lämnade regeringen skrivelse 2019/20:147 om fri entré till statliga museer till . Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Riksrevisor med medarbetare informerade utskottet om granskningsrapporten . Museer presenterade sin verksamhet tillsammans med rapporten under press vid utskottssammanträdet . Länsmuseernas samarbetsråd informerade utskottet om sin verksamhet vid sammanträdet . Statskontoret presenterade sin analys av interna ledning, styrning och uppföljning (2019:16) vid utskottssammanträdet . beslutade om nationella kulturpolitiska mål. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. I propositionen Kulturarvspolitik presenterade regeringen tre prioriteringar för att vidareutveckla det offentliga kulturarvsarbetet (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281): • Det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla. • Det offentliga samtalet vidgas och fördjupas. • Medskapande och engagemang främjas. Museilagen (2017:563) trädde i kraft med det huvudsakliga syftet att stärka museernas oberoende och status som kunskapsinstitutioner (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Museilagen innehåller bestämmelser om det allmänna museiväsendet, dvs. museer som drivs av staten, landstingen och kommunerna samt t.ex. stiftelsemuseer vars styrelser i huvudsak utses av det allmänna. I lagen regleras bl.a. att museihuvudmännen ska säkerställa att ett museum har ett bestämmande inflytande över verksamhetens innehåll. Lagen definierar ett museum som en institution som är öppen för allmänheten och som förvärvar, bevarar, undersöker, förmedlar och ställer ut materiella och immateriella vittnesbörd om människan och människans omvärld. Enligt lagen ska ett museum utifrån sitt ämnesområde bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Allmänna utgångspunkter för berörda museers arbete med samlingsförvaltning, kunskapsuppbyggnad, samverkan och publik verksamhet anges i lagen. infördes fri entré för samtliga besökare till 18 statliga museers[1] basutställningar. De 18 museerna hade fri entré för barn och unga upp till till samtliga utställningar. Statliga medel om har fördelats för att kompensera för uteblivna entréintäkter via anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter (prop. 2015/16:01 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:85). uppgår stödet till (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17, bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:101). Även –2006 genomfördes en reform med fri entré till 18 statliga museer samt till . Syftet var att ge alla tillgång till det gemensamma kulturarv som förvaltades av museerna, bl.a. utifrån demokratiska aspekter samt ett samhälls- och bildningsansvar. Reformen omfattade basutställningar och skulle även möjliggöra satsningar på pedagogisk verksamhet. Reformen inleddes i mindre skala med fri entré till , och . – Museer under press gjorde en enkätundersökning bland sina 203 medlemsinstitutioner om deras ekonomiska läge i relation till möjligheterna att bedriva verksamhet utifrån bl.a. museilagens skrivningar om samlingsförvaltning och samhällsroll. Av de tillfrågade cheferna svarade på enkäten och bland dessa menar hälften att de har sämre ekonomi än föregående år främst på grund av för låga uppräkningar. menar att de har dåliga förutsättningar att bedriva en aktiv samlingsförvaltning och då framför allt när det gäller samtidsdokumentation och nyförvärv (under press, ). övriga granskningar inom kulturområdet genomförde totalt tre granskningar inom utgiftsområde 17, kultur, medier, trossamfund och fritid. Förutom fri entré-reformen granskades centralmuseernas säkerhetsarbete i samlings-förvaltningen och regeringens styrning av kulturområdets institutioner. Utskottet behandlade regeringens skrivelse 2018/19:129 om säkerhetsarbetet i de statliga centralmuseernas samlingsförvaltning . Utskottet konstaterade i likhet med regeringen att granskning och dess rekommendationer utgör ett värdefullt underlag både för centralmuseernas fortsatta arbete med att vidareutveckla en betryggande säkerhet för samlingarna och för () stödfunktion till museerna (bet. 2019/20:KrU4). behandlade utskottet regeringens skrivelse 2019/20:6 om regeringens styrning av kulturområdets institutioner. Utskottet välkomnade granskning och delade regeringens bedömning att det är viktigt att det finns en välfungerande styrning på kulturområdet och att styrningen inom kulturområdet är komplex (bet. 2019/20:KrU5). I skrivelsen behandlas regeringens bedömning av iakttagelser i rapporten entré till statliga museer (RiR 2019:39). valde att granska fri entré-reformen eftersom den inte tidigare utvärderats. har bl.a. granskat hur museerna har genomfört reformen och hur den har påverkat museernas samlade verksamhet. Som ett resultat av granskningen rekommenderar regeringen att – tydliggöra syfte och mål med fri entré – utveckla en uppföljning av fri entré-reformen som tillgodoser både regeringens och museernas informationsbehov – säkerställa att fri entré inte får en negativ påverkan på museernas förutsättningar att utföra sina huvudsakliga uppdrag. Regeringen instämmer i bedömning att de berörda museerna genomfört reformen på ett ändamålsenligt sätt utifrån de förutsättningar som regeringen ställt upp och instämmer i huvudsak i att uppföljningen behöver utvecklas. Regeringen instämmer delvis i att styrningen behöver förtydligas och att reformen förändrat förutsättningarna för museerna att finansiera sin verksamhet. Regeringen delar inte bedömning att fri entré-reformen påverkat museernas förutsättningar att utföra sina huvudsakliga uppdrag. Regeringen redogör i skrivelsen vilka åtgärder som ska göras för att reformens mål, syfte och uppföljning ska bli tydliga. Reformens syfte och mål Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om museernas roll som självständiga institutioner och att regeringen tydligare bör redovisa sina olika avvägningar kring scenarier som kan uppstå på grund av fri entré-reformen. Utskottet hänvisar till att regeringen avser att förtydliga reformens syfte och mål. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I sin granskning av fri entré-reformen studerade hur reformens syfte och mål formulerats i skriftliga underlag, bl.a. budgetpropositioner och berörda myndigheters instruktioner och regleringsbrev samt hur museimyndigheterna uppfattat styrningen och tolkat reformen. menar att underlagen ger utrymme för olika tolkningar. De går att förstå som att fler besökare är målet, oavsett om dessa är museivana eller inte. De kan även tolkas som att reformen ska bredda museipubliken. intervjuer med företrädare för museimyndigheterna visar även att museimyndigheterna gör olika tolkningar. Någon menar att syftet är att ge tillgång till det gemensamma kulturarvet för så många som möjligt. Andra uppfattar styrningen som vagare i konturerna. Några ser fri entré-reformen som ett verktyg men anser att det är otydligt vad verktyget syftar till. tolkar det som att reform är införd i samma anda som 2005–reform, dvs. att syftet är att öka och bredda museipubliken. konstaterar man i rapporten att reformens syfte och mål har formulerats så att det lämnar ett visst tolkningsutrymme. rekommenderar därför regeringen att tydliggöra mål och syfte med fri entré-reformen. Regeringen ser fri entré-reformen som en viktig reform och framför i skrivelsen att syftet med fri entré är att öka möjligheterna för alla att ta del av museernas verksamhet och därigenom främja kulturupplevelser och bildning. Regeringen lyfter i skrivelsen även fram att målet för fri entré-reformen i hög utsträckning framgår av det övergripande nationella kulturpolitiska målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. För att uppnå målet ska den statliga kulturpolitiken bl.a. främja allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning samt främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen bedömer att det finns skäl att ytterligare förtydliga reformens syfte och mål. Formerna för det arbetet kommer att diskuteras inom ramen för de berörda museernas årliga myndighetsdialoger . m.fl. (M) lyfter i kommittémotion 2019/20:3607 fram museernas roll som självständiga institutioner (yrkande 1) och vikten av att museerna själva får avgöra huruvida de vill erbjuda fri entré eller inte (yrkande 2). Motionärerna menar att offentligt finansierade kulturinstitutioner, såsom museer, inte ska politiseras och styras av ideologiska pekpinnar. Dagsaktuella politiska strömningar ska inte styra entréavgifter eller vilka utställningar som ska genomföras. I kommittémotion 2019/20:3608 föreslår m.fl. (SD) yrkande 1 att regeringen tydligare ska redovisa sina olika avvägningar kring scenarier som kan uppstå på grund av fri entré-reformen. Motionärerna menar bl.a. att det finns en risk att strävan att nå alla resulterar i att museerna inte blir relevanta för någon. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att fri entré-reformen är en viktig reform. Tillgång till det gemensamma kulturarvet bör ses som en demokratisk rättighet. Museerna är centrala aktörer för att främja ett levande kulturarv utifrån uppdraget att vårda och tillgängliggöra samlingarna. Utifrån granskning framstår det som viktigt att få ett förtydligande om reformen är ett mål i sig eller ett verktyg för att nå de kulturpolitiska målen. Ett tydligare syfte med reformen underlättar såväl genomförande som uppföljning och ger på så sätt bättre förutsättningar för en ändamålsenlig verksamhet. Utskottet välkomnar därför att regeringens avsikt att se över reformens syfte och mål och avstyrker motionerna 2019/20:3607 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3608 (SD) yrkande 1. Utvecklad uppföljning och styrning av reformen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mer omfattande och tillförlitliga besöksmätarsystem samt om att regeringen ska utvärdera hur fri entré-reformen har påverkat maktförhållandet mellan museimyndigheterna och staten. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 3 (SD). konstaterar att frågan om meningsfull uppföljning är nära knuten till frågan om tydliga mål. En följd av otydligt formulerade mål är att reformen blir svår att följa upp. gör bedömningen att besöksstatistiken har ett begränsat värde ur styrningshänseende. Museerna har inte några uppställda mål för antal besök eller för besökssammansättning. konstaterar vidare att statistiken inte används i styrningen; besöksutvecklingen har t.ex. inte någon inverkan på hur det totala reform-anslaget fördelas och omfördelas mellan de berörda museimyndigheterna. I granskningen konstateras att de berörda museerna har i uppdrag enligt sina myndighetsinstruktioner att redovisa besöksutvecklingen till Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys). Museerna ska också enligt sina regleringsbrev rapportera direkt till regeringen om vilka åtgärder som vidtagits för att nå nya besökare och om effekterna av att fri entré har införts när det gäller förändringar i besöksutvecklingen i förhållande till . Den sistnämnda uppgiften skulle även fram rapporteras till Kulturanalys. konstaterar vidare att de uppgifter som de berörda museerna ska komma in med till Kulturanalys har ett begränsat användningsområde för dem själva. För att utveckla sin verksamhet vill museerna veta mer om sina besökare än var de bor och hur gamla de är. De vill veta varför besökarna kommer och vad de vill ha ut av sitt besök när de är där. Detta har enligt medfört att museerna på grund av en intern konkurrens om resurser har prioriterat andra publikundersökningar. Därmed har det inte gått att utvärdera reformens syfte att bredda museipubliken på det sätt som regeringen avsett. rekommenderar därför regeringen, att i samråd med berörda museer, utveckla en uppföljning av fri entré-reformen som tillgodoser både regeringens och museernas informationsbehov. Regeringen instämmer delvis i att styrningen behöver förtydligas och att uppföljningen behöver utvecklas. Regeringen instämmer också huvudsakligen i att regeringen och museerna behöver utveckla en samsyn om hur besöksutvecklingen ska följas upp på ett meningsfullt sätt. Regeringen anser att det är bekymmersamt att museerna inte har rapporterat de uppgifter som regeringen frågat efter. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen refererar i skrivelsen till uppdrag i regleringsbreven till berörda museimyndigheter att redovisa dels hur man arbetar med att rapportera de uppgifter som Kulturanalys behöver, dels vilka behov av information om besöksutveckling som myndigheterna själva behöver för att utveckla sin verksamhet. Uppdraget ska redovisas (Ku2019/02020/LS). Syftet är nå en uppföljning som fyller både museimyndigheternas och regeringens informationsbehov. I kommittémotion 2019/20:3608 föreslår m.fl. (SD) yrkande 3 att regeringen säkrar en mer omfattande statistik över hur många av besökarna som inte kommer från storstadsregionerna. Motionärerna anser vidare att regeringen bör försöka få till mer omfattande och tillförlitliga automatiserade besöksmätarsystem (yrkande 4) samt att regeringen tydligare bör utvärdera hur reformen påverkat maktförhållandet mellan museimyndigheterna och staten (yrkande 5). Motionärerna anser att ett icke fungerande uppföljningssystem ger en osäkerhet om vilka grupper reformen når, bl.a. utifrån geografisk hemvist. Därför bör goda exempel som tar hänsyn till såväl den personliga integriteten som möjligheten till träffsäkra data samlas in för att utarbeta ett automatiserat besökssystem. Vidare anser motionärerna att det är viktigt för transparensen i såväl museernas som regeringens arbete att regeringen klargör hur avvägningen ser ut mellan museernas frihet och statens ansvar för att skattemedel används på ett ansvarsfullt sätt. Tydliga mål är en förutsättning för en meningsfull uppföljning. För att fri entré-reformen ska kunna följas upp behöver det vara tydligt vad som ska utvärderas och varför. Utskottet har tidigare lyft fram att riksdagsbundna mål inom utgiftsområde 17 kan utvecklas för att bli mer mätbara och lättare att följa upp. Likaså har utskottet framfört att fler eller andra bedömningsgrunder än de som används skulle ge bättre förutsättningar för att följa upp i vilken utsträckning de riksdagsbundna målen uppfylls (bet. 2019/20:KrU1). Det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter har en samsyn om hur besöksutvecklingen ska följas upp. Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen, i samråd med berörda myndigheter, utvecklar formerna för uppföljning så att den motsvarar såväl regeringens som museimyndigheternas informationsbehov. När det gäller yrkandet om att utvärdera maktförhållandet mellan museimyndigheterna och staten vill utskottet hänvisa till regleringar i museilagen (2017:563) om att museihuvudmännen ska säkerställa att ett museum har ett bestämmande inflytande över verksamhetens innehåll. Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3608 (SD) yrkandena 3–5. Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att det behövs vägledning om hur museerna ska prioritera mellan sina huvuduppdrag och om bättre förutsättningar för digitalisering. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 4 (M) och 5 (SD). menar att fri entré-reformen har påverkat museernas förutsättningar att finansiera sin verksamhet eftersom reformen inte innebär att några kostnader försvinner. Snarare tillkommer ofta kostnader till följd av ökade behov av värdpersonal, lokalvård, säkerhet samt underhåll av lokaler och samlingar. konstaterar att museerna inte har några egentliga möjligheter att generera intäkter som kan användas för att täcka sådana merkostnader, utan de måste täckas genom att omfördela ekonomiska och personella resurser internt. Det innebär i förlängningen en risk enligt att museerna inte kan upprätthålla en hög kvalitet i verksamheterna och fortsätta vara relevanta som kunskaps- och kultur-institutioner. rekommenderar därför regeringen att säkerställa att fri entré inte får en negativ inverkan på museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag i enlighet med museilagen och myndighetsinstruktionerna. Regeringen instämmer i att det är viktigt att fri entré-reformen inte får en negativ påverkan på museernas förutsättningar att utföra sina olika huvuduppdrag. Regeringen delar inte bedömning att fri entré-reformen påverkat museernas förmåga att utföra sina huvuduppdrag. Regeringen instämmer delvis i att reformen förändrat förutsättningarna för museerna att finansiera sin verksamhet. Regeringen betonar i sin skrivelse att det är svårt att härleda museernas kostnadsökningar till fri entré-reformen utan menar att man kunnat se en utveckling mot ökade kostnader i museisektorn. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen hänvisar till den budgetförstärkning om till fri entré-reformen som gjorts för att möta vissa kostnader till följd av ökat publiktryck (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:101). Vidare refererar regeringen till den utredning som ska analysera den nuvarande kostnadshyresmodellen och hyresrelationen mellan , Kungliga Dramatiska teatern, , samt [2] och (dir. 2018:98). Syftet är att se över modellens effekter för hyresgästerna och statens finanser samt undersöka möjligheter för alternativa modeller. Utredningen ska också bedöma om dessa alternativa modeller kan tillämpas på motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamhet och som förvaltas av . Uppdraget ska redovisas till regeringen . I kommittémotion 2019/20:3607 föreslår m.fl. (M) yrkande 3 att regeringen ska ge goda förutsättningar för museerna att arbeta med digitalisering genom att t.ex. ge dem möjligheter till kompetensutveckling och erfarenhetsutbyten. Motionärerna vill göra det möjligt för statliga museer att nå fler grupper över hela landet. Samarbetet mellan skolor och museer bör vara prioriterat. Motionärerna för fram att den digitala tekniken ger museerna helt nya möjligheter att nå ut till nya och breda besöksgrupper. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:3608 yrkande 2 att regeringen tydligare måste redogöra för avvägningen mellan bredd, relevans och spets. Motionärerna menar att tydliga prioriteringar kan ge museerna vägledning om hur de ska handla i förhållande till uppdragen att förvärva, bevara, förmedla, ställa ut och verka för forskning och forskningsmöjligheter. reglerar museilagen (2017:563) det allmänna museiväsendets publika verksamhet, kunskapsuppbyggnad, förvaltning av samlingar och samverkansuppdrag. Det är viktigt att fri entré-reformen inte inverkar negativt på museernas förutsättningar att utföra sina uppdrag. Utskottet har tidigare konstaterat att säkerhetsarbetet i förvaltningen av museernas samlingar är resurskrävande och att det därför är viktigt att museerna fokuserar på rätt saker. granskning av centralmuseernas säkerhetsarbete i samlingsförvaltningen (2019:5) bidrar här till en bättre fokusering på vad som bör prioriteras (2019/20:KrU4). Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen hänvisar till den pågående utredningen om kostnadshyresmodellen. Utskottet kan vidare konstatera att fri entré-reformen tillförts ytterligare och att tillförts 2020 för att kompensera ytterligare kostnader till följd av renoveringen av huvudbyggnaden (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:101). Utskottet avser att noga följa kostnadsutvecklingen inom museisektorn. finner utskottet dock inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:3607 (M) yrkande 3 och 2019/20:3608 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2019/20:147 om fri entré till statliga museer till handlingarna. Jämför särskilt yttrande 1 (V) och 2 (KD). Utskottet välkomnar granskning av fri entré-reformen. med fri entré-reformen är det värdefullt att få en granskning såväl av regeringens styrning som av hur reformen har genomförts och vilka konsekvenser den bedöms ha haft för museernas verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömningar och ser positivt på regeringens åtgärder. Utskottet föreslår därmed att skrivelse 2019/20:147 läggs till handlingarna. Reformens syfte och mål, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3607 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi lägger största vikt vid museernas roll som självständiga institutioner. Offentligt finansierade kulturinstitutioner ska självfallet vila på en demokratisk grund, men innehållet ska i så hög utsträckning som möjligt vara fritt. Dagsaktuella politiska strömningar ska inte styra entréavgifter eller utställningar som ska genomföras. En alltför omfattande politisk styrning likriktar kulturen och gör den i förlängningen ointressant. återinförde regeringen fri entré för 18 av de totalt 30 statliga centralmuseerna i . Att barn och unga upp till tidigare omfattas av fri entré till alla utställningar, permanenta så väl som tillfälliga, påverkas inte av regeringens beslut.