bet · H701UbU11 · 2020-03-13 00:00:00 — Grundläggande frågor om utbildning Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om grundläggande frågor om utbildning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, trygghet och studiero, nationella prov, skolbibliotek och fritidshem. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Skolans värdegrund, punkt 1 (M) 2.Skolans värdegrund, punkt 1 (SD) 3.Trygghet och studiero, punkt 2 (M) 4.Trygghet och studiero, punkt 2 (SD) 5.Trygghet och studiero, punkt 2 (C) 6.Trygghet och studiero, punkt 2 (L) 7.Nationella prov, punkt 3 (M) 8.Nationella prov, punkt 3 (KD) 9.Läromedel och skolbibliotek, punkt 4 (C) 10.Läromedel och skolbibliotek, punkt 4 (V) 11.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 5 (SD) 12.Entreprenörskap och samverkan, punkt 6 (V) 13.Entreprenörskap och samverkan, punkt 6 (L) 14.Fritidshem, punkt 7 (M) 15.Fritidshem, punkt 7 (C) 1.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 8 (M) 2.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 8 (SD) 3.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 8 (C) 4.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 8 (V) 5.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 8 (KD) 6.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 8 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:2308 av m.fl. (S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3073 av m.fl. (L), 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 40. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (L) 2019/20:1389 av och (båda S) yrkande 2, 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 7 (M) Reservation 8 (KD) 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden 2019/20:252 av (C), 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2019/20:933 av (S), 2019/20:974 av och (båda S), 2019/20:1109 av (MP) yrkande 6, 2019/20:1110 av (MP), 2019/20:1531 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:1683 av (SD), 2019/20:2091 av (L) yrkande 3, 2019/20:2707 av (M), 2019/20:2763 av (SD) och 2019/20:3198 av och (båda SD). Reservation 11 (SD) 2019/20:662 av och (båda M), 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) 2019/20:1845 av (S), 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 14 (M) Reservation 15 (C) Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (S), (V), (M), (SD), (KD), (S), (SD), (L), (S), Noria Manouchi (M), (MP) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 152 motionsyrkanden om grundläggande frågor om utbildning från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 120 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, trygghet och studiero, nationella prov, skolbibliotek och fritidshem. fick utskottet information från Skolinspektionen om bl.a. resultaten av . informerade (utbildningsminister ) utskottet om förslag till nya kurs- och ämnesplaner. höll bl.a. utbildningsutskottet en offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv om bl.a. psykisk hälsa hos elever. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasie-skola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. I det här betänkandet behandlar utskottet främst grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör utbildningen i skolväsendet i betänkandena Övergripande skolfrågor (bet. 2019/20:UbU10) och Lärare och elever (bet. 2019/20:UbU12). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skolans värdegrund och om regelbundna lokala kartläggningar av elevers attityder. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). Enligt motion 2019/20:2308 av m.fl. (S) bör regeringen överväga en översyn av bestämmelsen i skollagen som reglerar de politiska ungdomsförbundens och föreningar i civilsamhällets möjligheter att besöka skolor. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att regeringen bör göra en översyn av skolans jämställdhetsuppdrag och införa särskilda åtgärdsprogram för skolor som inte lever upp till kraven på jämställdhet och andra grundläggande demokratiska värderingar. Enligt kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör lokala kartläggningar och undersökningar av elevers attityder och erfarenheter gällande våra demokratiska fri- och rättigheter lika väl som skyldigheter regelbundet genomföras. Resultaten ska enligt motionärerna ligga till grund för fördjupade utbildningar inom dessa områden, anpassade efter elevunderlaget. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 4 § skollagen anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. 1 kap. 5 § skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I 1 kap. 8 § skollagen hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimi-neringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Ändringar i läroplanerna m.m. beslutade regeringen om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Läroplansändringarna innebär bl.a. att utbildningen och undervisningen ska organiseras och genomföras så att barn och elever möts oavsett könstillhörighet samt att skolan har ett ansvar att motverka könsmönster som kan begränsa elevernas lärande, val och utveckling – det senare utifrån uppfattningen att det sätt som skolan organiserar utbildningen på, hur elever blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattning om vad som är manligt och kvinnligt. Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rättigheter och möjligheter. Detta uppdrag redovisades till (Utbildnings-departementet) och bereds inom . I redovisning av förslag till ändringar i kursplaner, kunskapskrav och ämnesplaner som överlämnades till regeringen (dnr 2019:173 och 2019:770), där verket bl.a. gjort en översyn av skrivningar i kursplanerna som berör sex- och samlevnadsperspektivet, belyses också jämställdhet. Särskilt om politisk information i skolan Som framkommit ovan har skolan ett demokratiskt uppdrag som dels regleras i skollagen, dels i förordningar med bestämmelser för olika skolformer, dels i ämnes- och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. Det är upp till varje skola att bestämma hur arbetet med skolans demokratiuppdrag ska organiseras, men som en del av skolans uppdrag att förbereda elever för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetslivet är det viktigt att elever i sin utbildning ges möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning. Ett delmoment i arbetet kan vara att bjuda in politiska partier till skolan (prop. 2017/18:17 s. 6–7). behandlade regeringens förslag om politisk information i skolan (prop. 2017/18:17, bet. 2017/18:UbU6, rskr. 2017/18:42). beslutade i enlighet med propositionens förslag. Ändringarna innebär att det är rektorn som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen , vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval, om urvalet görs på en annan objektiv grund. Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till en skola behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. Ändringarna är införda i 1 kap. 5 a § skollagen och trädde i kraft . har med anledning av de nya bestämmelserna tagit fram ett stödmaterial om politisk information i skolan (). Återkommande attityd- och värderingsstudie Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) genomför på uppdrag av regeringen en omfattande attityd- och värderingsstudie, där 9 000 svenska invånare i åldrarna 16–får möjlighet att svara på frågor som rör demokrati, arbetsmarknad, hälsa och fritid. Genom att låta både unga och äldre delta, studeras hur attityder och värderingar förändras och i olika generationer. Den senaste undersökningen, som presenterades 2019, var den sjätte som MUCF genomfört . Studiens resultat presenteras i tre delrapporter som tillsammans beskriver ungas attityder till olika centrala välfärds- och demokratifrågor (samhällsfrågor och demokrati, arbete och arbetsmarknad samt hälsa, fritid och framtid). Delrapporterna bygger på en enkätundersökning och ingår i uppföljningen av de ungdomspolitiska målen. Enkäten skickades till 6 000 slumpmässigt utvalda unga i åldern 16–. Motsvarande enkät skickades även ut till 3 000 slump-mässigt utvalda äldre personer i åldrarna 30–, vilket utgör en äldre jämförelsegrupp. Av budgetpropositionen framgår följande om ungas delaktighet och inflytande (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17 s. 169). har regeringen genomfört flera insatser för att ungas röster ska höras och för att öka ungas deltagande i den lokala demokratin. Resultaten av uppdragen bedöms som positiva om än begränsade. Många av insatserna för att stimulera ungas engagemang görs på lokal och regional nivå i kommuner, regioner, partier och föreningar. Från statligt håll främjas ungas inflytande och delaktighet främst genom deras deltagande i beslutsprocesser på nationell och internationell nivå samt genom insatser för att öka valdeltagandet. redovisade MUCF ett uppdrag att genomföra skolval 2018 i samband med de nationella allmänna valen (Ku2019/00784/MD). Skolvalet riktade sig till elever i gymnasieskolan och årskurs 7–9. Även elever i grund- och gymnasiesärskolan hade möjlighet att delta. Skolval ger elever en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och också ett tillfälle för skolorna att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer. Totalt 1 718 skolor anmälde sig och totalt 489 982 elever hade möjlighet att rösta i skolvalet . Skolor från 271 kommuner i deltog. I syfte att skapa intresse för att arrangera skolval hade MUCF tagit fram stödmaterial till lärare samt distribuerat informationsmaterial (prop. 2019/20:1 utg.omr. 60–61). är en del av Skolinspektionens granskning av landets skolor. Enkäten används för att samla in synpunkter från elever, föräldrar och den pedagogiska personalen och är ett av flera underlag inför bedömningen av skolan. Delar av enkätresultaten redovisas också på webbplats Utbildningsguiden. skickas ut en gång i terminen. svarar vanligtvis ca 360 000 personer på hälften av landets skolor på enkäten. besvaras av elever i årskurs 5, årskurs 9 och år 2 på gymnasiet, pedagogisk personal inom och gymnasiet samt vårdnadshavare till barn i förskoleklass, och grundsärskolan. Utskottet konstaterar att skollagens bestämmelser tydliggör bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som alla människors lika värde och jämställdhet. Utskottet ser positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor. Utskottet vill särskilt hänvisa till att regeringen beslutade om ett förtydligande av skolans jämställdhetsuppdrag i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Motsvarande förslag till ändringar i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen bereds inom . Skolan har ett viktigt demokratiskt uppdrag som regleras såväl i skollagen som i läroplaner, ämnesplaner och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. I skolans läroplaner finns närmare beskrivningar av de grundläggande värden som skolan ska förmedla, exempelvis att skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Det innebär enligt utskottets mening att all personal i skolan har ansvar för att i undervisningen och i sin yrkesutövning praktisera och levandegöra skolans värdegrund och de grundläggande demokratiska värderingarna samt iaktta saklighet och opartiskhet. Utskottet vill påminna om de lagändringar som trädde i kraft om politisk information i skolan. Vad gäller möjligheter för föreningar i civilsamhället att besöka skolor vill utskottet hänvisa till de goda möjligheter skolor har till samverkan med övriga samhället, se nedan i avsnittet om entreprenörskap och samverkan. I de övergripande målen för läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och även har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska bl.a. lärarna medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. När det särskilt gäller frågan om att regelbundet genomföra lokala kartläggningar och undersökningar av elevers attityder och erfarenheter vill utskottet hänvisa till att sådana redan görs, exempelvis MUCF:s återkommande attityd- och värderingsstudie. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2019/20:2308 (S), 2019/20:2828 (M) yrkande 22 och 2019/20:3118 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trygghet och studiero. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (C) och 6 (L). Enligt kommittémotion 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 6 bör elevernas ansvar för arbetsmiljön i skolan tydliggöras i skollagen. I kommittémotion 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att elever som begått brott som exempelvis innebär hot eller våld, eller sexualbrott och som är föremål för förundersökning och utreds för brott, ska avskiljas från skolan och få särskild undervisning på annan plats. Bestämmelserna i skollagen om avstängningstid bör tas bort. Det är enligt motionärerna polis, socialtjänst och andra berörda instanser som med hänsyn till utredning av brott eller genomförande av straff och strafftid som ska avgöra när gärningspersonen kan återgå till skolan. Enligt kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 40 är det av vikt att verka för att skolor, i likhet med t.ex. och , ska bli skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. Enligt kommittémotion 2019/20:3073 av m.fl. (L) bör krafttag tas mot mobbning. Alla skolor ska enligt motionärerna bl.a. arbeta förebyggande och ha tydliga rutiner. De mobbade bör få det stöd de är berättigade till och huvudmännen måste bli bättre på att använda den lagstiftning och de verktyg som faktiskt finns i syfte att öka tryggheten för de skötsamma eleverna. Bakgrund och gällande rätt I 5 kap. skollagen finns bestämmelser om ordningsregler och disciplinära och andra särskilda åtgärder. Enligt 5 kap. 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 5 kap. 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt det som anges i 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Av 10 kap. 30 § följer att elever i kommunala skolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. Enligt svensk lag finns det ingen skyldighet för skolan att göra en polisanmälan vid t.ex. misshandel av en elev. Däremot kan skolan inom ramen för sina egna ordningsregler bestämma att en polisanmälan ska göras (källa: Skolinspektionens webbplats). I 5 kap. skollagen finns även bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens (1977:1160) bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklassen. Läroplansändringar för att främja ökad trygghet och studiero samt en god arbetsmiljö Regeringen fattade beslut om ändringar i läroplanen för förskoleklassen, och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan. I läroplanerna förtydligas rektorns ansvar när det gäller trygghet och studiero. Läroplanerna kompletteras också så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Vikten av att eleven, genom egen ansträngning och delaktighet, tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö betonas också. Ändringarna trädde i kraft . I promemorian Behörighet i ämnet samiska samt vissa läroplansändringar för ökad trygghet och studier (U2020/00232/S) föreslår regeringen att motsvarande ändringar ska göras i läroplanerna för specialskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Läroplanerna ska förtydligas och kompletteras för att öka förutsättningarna för att eleverna ska ha en trygg lärmiljö som främjar studiero. Ändringarna i läroplanerna föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats och svar ska komma in (regeringens pressmeddelande ). Utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan Under /18 föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska låta utreda regelverket för trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket för lärare, rektorer och huvudmän. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17 om trygghet och studiero i skolan, rskr. 2017/18:221). Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 104). tillsatte en utredare som ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707/S). Den nationella planen ska avse ett strategiskt långsiktigt arbete och ta sin utgångspunkt i befintliga åtgärder och insatser och omfatta förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. – kartlägga och analysera de olika delarna i skolans arbete med trygghet och studiero – i kartläggningen och analysen särskilt beakta vad som påverkar hur disciplinära åtgärder används samt frågor om elevers utsatthet för sexuella trakasserier och våld och hot, bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck – analysera hur skolorna kan förebygga att elever utsätts för kränkande eller annat olämpligt innehåll, t.ex. pornografi, genom skolans digitala verktyg – redovisa och analysera de övergripande utmaningarna i skolans arbete med trygghet och studiero – utifrån kartläggningen, analysen och de identifierade utmaningarna lämna förslag som ska ingå i den nationella planen för trygghet och studiero som för skolväsendet ska ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete – utifrån analysens olika delar identifiera behov av kompetensutveckling eller annat utvecklingsarbete för lärare och andra personalgrupper i skolan – lämna författningsförslag som avser ett mobiltelefonförbud för eleverna vid deltagande i undervisning, med rätt för rektor eller lärare att bestämma att mobiltelefoner kan eller ska användas vid olika tillfällen för bestämda syften – lämna författningsförslag för att elever som hotat eller utsatt andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras – lämna förslag på hur lärarnas arbete för att upprätthålla studieron kan stärkas – lämna förslag på andra åtgärder som ökar skolans möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar, och vid behov författningsförslag i dessa avseenden