bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om hjälp i närområdena. Motionärerna anför att varje krona ska ge så stor effekt som möjligt och att prioritet bör ges de svagaste och mest utsatta i närområden där de akuta skyddsbehoven är störst. Fokus bör sättas på ökade resurser till UNHCR och vid behov andra hjälporganisationer. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om principen om första säkra land. Enligt motionärerna bör asylsystemet utformas för att motverka långväga migration genom flera länder, och utifrån principen bör vidare främst ta emot asylsökande i en situation då ett krig eller en kris har brutit ut i något av våra grannländer. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en informationskampanj gällande villkor i . Den som avser att migrera till ska på förhand känna till krav, förväntningar och möjligheter. Vidare måste regelverken för uppehållstillstånd vara lättillgängliga på olika språk. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om upprättandet av transitcenter vid gränsen, för snabb genomgång och prövning av asylärenden. Därefter bör en snabb etablering påbörjas eller utvisningsbeslutet verkställas utan dröjsmål. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om skärpta beviskrav i asylärenden. Motionärerna anger att gör det möjligt att föreskriva att en asylsökande ska styrka grunderna för sin ansökan om säkra länder har passerats innan asylansökan görs. skulle kunna bevilja asyl endast när sökanden kan styrka asylskälen eller har kommit till direkt utan att ha passerat ett säkert land på vägen. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om statligt huvudansvar för mottagandet. Motionärerna anser att asylprocessen ska ta veckor snarare än år och i första hand hinnas med på transitcenter. Tills ett sådant system är på plats ska avtal med om mottagande av asylsökande endast tecknas frivilligt av kommunerna. I yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om ett avskaffande av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter. Denna grund för uppehållstillstånd är enligt motionärerna godtycklig och saknar motsvarighet i internationell och europeisk rätt. Den nu tillfälligt gällande ordningen bör i stället permanentas. I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om ett avskaffande av den s.k. gymnasielagen, som enligt motionärerna i praktiken har gjort långa väntetider till grund för uppehållstillstånd och gjort det möjligt för personer som inte kunnat göra identiteten ens sannolik att stanna. Den som har beviljats uppehållstillstånd ska ansöka om ett nytt tillstånd på andra grunder. I annat fall måste personen återvända till hemlandet enligt det ursprungliga beslutet. I kommittémotion 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om ett samlat grepp mot illegal migration. Motionärerna anger att utlänningar med avslagsbeslut tydligt måste se att valet att stanna illegalt enbart kan sluta med besvikelse samt att samhällsapparaten måste arbeta för att omöjliggöra ett illegalt liv i . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om kartläggning av skuggsamhället. Tillförlitlig statistik och andra fakta saknas enligt motionärerna, men rapporter och uttalanden från myndigheter tyder på att det rör sig om flera tiotusentals personer. En kartläggning är viktig för att motverka ett ökat utanförskap och kriminalitet. I motion 2019/20:524 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att låta det svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning. I motion 2019/20:2683 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att genomföra en annonskampanj i likhet med vad har gjort i syfte att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till . I motion 2019/20:3147 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2019/20:3248 yrkande 34 ett tillkännagivande om 30 dagars reflektionsperiod för offer för människohandel. Enligt motionärerna händer det att offer för människohandel sätts i förvar av gränspolisen och sedan utvisas. Detta är oacceptabelt och strider mot konvention. En översyn bör göras i syfte att möjliggöra för fler än förundersökningsledare att kunna begära reflektionsperiod. Även i motion 2019/20:1756 av m.fl. (C) begärs ett tillkännagivande om reflektionsperiod, och motionären anger att fler funktioner måste ges mandat att identifiera brottsoffer för människohandel och ansöka om reflektionsperiod. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 2 ett tillkännagivande om att värna asylrätten genom att föra en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik. Motionärerna anger att asylprövningen ska vara rättssäker. Den som får nej på sin ansökan om uppehållstillstånd ska lämna landet. Söktrycket bör minskas med , genom bl.a. tidsbegränsade uppehållstillstånd och en säkra-länder-lista. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en humanitär skyddsgrund, med syfte att ge skydd åt de allra mest utsatta. Den nya skyddsgrunden bör likna den tidigare möjligheten att få uppehållstillstånd på grund av synnerligen och särskilt ömmande omständigheter. Detta bör utredas inom ramen för den migrationspolitiska kommittén. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om asylansökningsområden. I ett sådant ska en första registrering och bedömning av ansökan göras. Med asylansökningsområden blir handläggningen och beslutsprocessen snabbare och det blir lättare att hindra människor från att avvika. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor, som ska verka för rättssäkerhet och effektivitet, upptäcka systembrister samt säkerställa korrekt tillämpning och fungerande samarbete mellan myndigheter. I motion 2019/20:1957 av (L) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda hur kan få en mer jämställd asylinvandring. Främst kvinnor har behov av skydd under krig och de är de mest utsatta i flyktinglägren. Trots detta är män överrepresenterade bland de asylsökande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det svenska kvotsystemet ska prioritera utsatta flyktinggrupper, särskilt kvinnor, barn, funktionshindrade och hbtq-personer. Tusentals kvinnor har missat chansen att hamna i trygghet medan män länge har haft förtur. m.fl. (MP) begär i motion 2019/20:577 yrkande 2 ett tillkännagivande om skyndsamt förslag på lagstiftning som ger permanent uppehållstillstånd till personer som kom som ensamkommande asylsökande och varit i . Motionärerna anger att handläggningstiderna har varit långa och unga människor har rotat sig samt att det är fråga om människor som behöver. Giltighetstiden för uppehållstillstånd och krav för permanent uppehållstillstånd m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3368 yrkande 3 ett tillkännagivande om att det i en permanent migrationslagstiftning i ska ingå tidsbegränsade uppehållstillstånd som grund, ett strikt regelverk för familjeåterförening och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. Motionärerna anger att system med tidsbegränsade uppehållstillstånd redan finns i bl.a. , , , och . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att det ska ställas krav på grundläggande kunskaper i det svenska språket samt krav på jobb och egen försörjning för permanent uppehållstillstånd. Språket är en nyckel till samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. I yrkande 5 begär motionärerna ett tillkännagivande om försörjningskravets närmare utformning, bl.a. vad gäller krav på varaktig försörjningsförmåga. Tidsbegränsat uppehållstillstånd ska kunna omvandlas till permanent vid jobb och egen försörjning, men krav ska införas på jobb och egen försörjning innan permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Det ska enligt motionärerna inte vara möjligt att nå upp till kravet genom inkomst från en subventionerad anställning. Även i partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att grundläggande kunskaper i svenska språket ska vara ett krav för permanent uppehållstillstånd. Grundläggande kunskaper i svenska har enligt motionärerna stor betydelse för integrationen. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 13 ett tillkännagivande om tidsbegränsade uppehållstillstånd med tydlig koppling till beviljandegrund. Motionärerna anför att uppehållstillstånd bör vara tidsbegränsade och kopplade till grund, det bör finnas proportionalitet när det gäller längden och ett tydligt och enkelt system för förlängning av uppehållstillstånd. Den som vill stanna permanent bör sträva efter att bli svensk medborgare. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om att permanenta den del av den tillfälliga lagen som avser tidsbegränsade uppehållstillstånd för skyddsbehövande. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:220 yrkande 23 ett tillkännagivande om att införa en möjlighet till permanent uppehållstillstånd för dem som deltar i snabbspår, etableringsinsatser inom bristyrken eller subventionerade anställningar. Så länge tillfälliga lagen gäller bör enligt motionärerna incitamentsstrukturen som gör att asylsökande väljer arbete förändras. är arbete enda vägen till permanent uppehållstillstånd. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att bestämmelsen om att en särskild underrättelse från arbetsgivaren till ska vara ett krav för att en person med tidsbegränsat uppehållstillstånd ska kunna få permanent uppehållstillstånd bör strykas. Bestämmelsen innebär att en omständighet som arbetstagaren inte kan råda över och svårligen kontrollera får avgörande betydelse för det permanenta uppehållstillståndet. En administrativ miss kan få stora konsekvenser. Underlåtenhet att anmäla skulle kunna användas av oseriösa arbetsgivare som vill ha arbetskraft med svag rättslig ställning. bör kunna använda sig av rutinerna vid förlängning av arbetstillstånd, t.ex. begära lönespecifikation eller kontrolluppgift. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 3 ett tillkännagivande om att det i utlänningslagen bör införas en huvudregel om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som har beviljats asyl. Rätt till familjeåterförening ska finnas. Vid egen försörjning bör permanent uppehållstillstånd ges. Återkallelse av uppehållstillstånd m.m. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3368 yrkande 9 ett tillkännagivande om att dagens möjlighet till återkallelse av uppehållstillstånd till följd av oriktiga uppgifter ska användas i större utsträckning. En utredning av bör enligt motionärerna alltid genomföras då man mottar tips som ger anledning att tro att oriktiga uppgifter kan ha förelegat. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd. Motionärerna anför att det i praktiken föreligger en rätt att stanna i om oriktiga uppgifter som har lämnats inte upptäcks . krävs det synnerliga skäl för att ett uppehållstillstånd ska kunna återkallas. Reglerna bör ses över och förlängas. I motion 2019/20:2417 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om återtagande av tidsbegränsat uppehållstillstånd vid semester i hemlandet. När personer som har beviljats tillstånd på grund av asylskäl åker tillbaka till det forna hemlandet på semester eller för att besöka släktingar bör tillståndet återkallas. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 15 ett tillkännagivande om regelbundna och automatiserade kontroller av uppehållsgrunder, såsom utbetald lön, bidrag och ersättningar, samt slagningar mot folkbokföringsregistret, för att kontrollera att omständigheter som gällde för beslutet om uppehållstillstånd kvarstår. Annars bör en förnyad prövning göras. Vidare anser motionärerna att ett förenklat utbyte av data på internationell nivå bör utredas, t.ex. om resehandlingar. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd. Om grunden för uppehållstillståndet saknas bör det återkallas. Viss flexibilitet bör gälla om det finns särskilda skäl, men om personen har farit med osanning, annars har förvanskat omständigheter eller har dömts för grövre brott mot person bör återkallelse alltid ske. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd grundat på skydd. Återkallelse bör ske med automatik av statusförklaring när ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för en utlänning med status som flykting eller alternativt skyddsbehövande löper ut och förlängning inte beviljas. Ärenden om återkallelse bör alltid inledas när förhållandena i hemlandet förändras och skydd inte längre krävs. I kommittémotion 2019/20:3121 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om ökat fokus på återkallelse av uppehållstillstånd. Motionärerna anger att det inte är ovanligt att utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov reser hem. Det måste medföra återkallelse av uppehållstillståndet. Lagstiftningen bör ses över och tillföras resurser för kontroller samt kommunikationen mellan verket och andra myndigheter underlättas. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att återkalla främlingspass och resedokument. Motionärerna anger att det är stötande att återkallelse inte är möjlig i fall som rör hedersvåld och tvångsgiftermål. har tagit upp bristen i Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Återkallelse bör möjliggöras enligt villkor som liknar dem för återkallelse av pass. Straff för människosmuggling m.m. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3368 yrkande 21 ett tillkännagivande om att straffen för allvarliga fall av människosmuggling ska skärpas i och EU. Enligt motionärerna bör den som utnyttjar andras utsatthet för egen få ett kännbart straff. Straffen i bör skärpas väsentligt och bör driva på för höjda straff i det EU-rättsliga regelverket. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 18 ett tillkännagivande om sanktioner mot andra parter, t.ex. mot arbetsgivare som anlitar arbetskraft illegalt. Att medvetet bidra till att personer som saknar rätt att vistas i landet ändå gör det ska enligt motionärerna vara straffbart. Det bör även utredas på internationell nivå, särskilt gentemot länder som vägrar ansvara för sina egna medborgare. I kommittémotion 2019/20:541 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 31 ett tillkännagivande om att kriminalisera undangömmandet av tillståndslösa utlänningar. Detta är endast kriminaliserat om det görs för egen . Att gömma, hjälpa eller på andra sätt underlätta för tillståndslösa att hålla sig undan från den svenska rättskipningen bör kriminaliseras på liknande sätt som skyddande av brottsling i 17 kap. 11 § BrB. I kommittémotion 2019/20:554 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om skärpta straff för människosmuggling, och organiserande av sådan. brott bör ge fängelse i mellan och , brott av normalgraden bör ge fängelse i mellan ett och och vid grovt brott bör straffet vara fängelse mellan två och . Det s.k. humanitära undantaget som gäller enligt NJA 2009 s. 424 bör ändras. I kommittémotion 2019/20:3121 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att kriminalisera undangömmandet av migranter som vistas illegalt. är detta tillåtet om det inte görs för egen . Det bidrar till ett växande skuggsamhälle och strider mot basala rättsprinciper. Handlingen bör kriminaliseras på samma sätt som skyddande av brottsling. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om skärpt straff för människosmuggling. Gärningen riskerar migranters liv, utgör ett led i organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande samt är inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. Migrationen i världen ökar och är en del av den utvecklingen. För att ska kunna hantera denna utveckling både är det en förutsättning att migrationspolitiken är långsiktigt hållbar och rättssäker, som asylrätten värnas. Asylrätten är en grundläggande rättighet som är fastställd i internationella konventioner. Antalet asylsökande i var mycket stort, och uppgick till drygt 160 000 personer. Detta ledde till betydande utmaningar för det svenska asylsystemet, men medförde också utmaningar och påfrestningar för kommuner och berörda myndigheter. För att kunna hantera den akuta flyktingsituationen och upprätthålla asylrätten behövdes ett andrum i det svenska flyktingmottagandet. Genom tillfälliga lagen anpassades därför de svenska reglerna temporärt till och internationella konventioners miniminivå, bl.a. genom att tidsbegränsat uppehållstillstånd gjordes till huvudregel i stället för permanent uppehållstillstånd. Dessutom infördes tillfälliga identitets- och gränskontroller. De åtgärder som vidtogs tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjorde att betydligt färre personer sökte asyl i som följde. Antalet asylsökande uppgick till ca 29 000 personer, 2017 till ca 26 000 personer, 2018 till ca 22 000 personer och även 2019 till ca 22 000 personer (antalen avser förstagångsansökningar). Utskottet konstaterar att tillfälliga lagen gäller t.o.m. . I den sakpolitiska överenskommelse som slöts mellan regeringen och och Liberalerna anges: ”Gör upp om den framtida migrationspolitiken i en parlamentarisk kommitté. Partierna är överens om att driva en ny humanitär skyddsgrund i den parlamentariska kommittén.” Kommittén, med namnet Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken, är tillsatt och arbetar med sitt uppdrag, som ska redovisas . Inom EU har kommissionen lämnat förslag på revideringar av de rättsakter som ingår i det gemensamma europeiska asylsystemet. Arbetet med revideringarna pågår. De åtgärder som vidtogs med anledning av den ansträngda situation som uppstod 2015 var enligt utskottet nödvändiga, och även om situationen nu är annorlunda kan utskottet konstatera att det alltjämt finns utmaningar att hantera för samhället, t.ex. vad gäller nyanländas etablering. Utskottet kan också konstatera att den s.k. har lämnat en rad förslag, bl.a. om s.k. ankomstcenter. Utskottet noterar vidare att regeringen har lämnat lagrådsremissen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten. Regeringen föreslår där bl.a. att resedokument och främlingspass ska kunna återkallas i vissa fall. Utskottet anser att den parlamentariska kommitténs pågående arbete, de i den sakpolitiska överenskommelsen aviserade ändringarna samt pågående förändringar i migrationsregelverket på nationell nivå och på EU-nivå talar emot att nu göra något tillkännagivande till regeringen om den framtida migrationslagstiftningens utformning. Det kan gälla bl.a. skyddsbestämmelserna, synnerliga och särskilt ömmande omständigheter, längden på uppehållstillstånd, återkallelse av uppehållstillstånd och asylprövningen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2833 (M) yrkande 3, 2019/20:3368 (M) yrkandena 1–5, 9 och 10, 2019/20:2417 (M), 2019/20:3059 (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:3119 (SD) yrkandena 1, 3, 9, 13–16 och 21, 2019/20:3051 (SD) yrkandena 1–4, 12, 15, 28 och 30–32, 2019/20:3121 (SD) yrkandena 13 och 14, 2019/20:220 (V) yrkandena 23 och 24, 2019/20:2988 (KD) yrkandena 2–5 samt 2019/20:1957 (L) yrkande 1. Varje beslut om uppehållstillstånd ska föregås av en individuell prövning i det enskilda fallet. Det saknas därför enligt utskottet utrymme för att på ett amnestiliknande vis bevilja uppehållstillstånd för en grupp asylsökande. Därmed kan utskottet inte tillstyrka motion 2019/20:577 (MP) yrkande 2. Utskottet är av uppfattningen att det är ett stort problem att människor från andra länder lever utan tillstånd i , inte minst eftersom detta kan leda till utanförskap och misär. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom yrkanden om ett samlat grepp mot eller en kartläggning av dem som lever utan tillstånd i . Inte heller är utskottet berett att tillstyrka yrkanden om en annonskampanj för att minska antalet asylsökande och anhöriginvandrare som tar sig till eller om en folkomröstning om den svenska invandringspolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:3121 (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:524 (SD) samt 2019/20:2683 (SD). Utskottet kan konstatera att nu tar emot 5 000 kvotflyktingar . I uttagningen av kvotflyktingar till är UNHCR, och involverade. Av årsredovisning framgår att vid uttagningen av personer som föreslås för vidarebosättning i ska utsatta minoriteter, kvinnor och barn samt anhöriga till personer som redan befinner sig i särskilt uppmärksammas. Vidare framgår att 2 539 kvinnor och flickor beviljades uppehållstillstånd i inom ramen för kvotflyktingsystemet och 2 714 män och pojkar. Av dessa personer var 2 788 barn. Vidare framgår att uppskattningsvis ca 1 600 av de uttagna tillhör en minoritet men att inom den s.k. akutkvoten, dvs. ärenden som är akuta eller prioriterade av UNHCR, är andelen minoriteter . Utskottet menar att kvotflyktingsystemet fungerar väl och ser ingen anledning att tillstyrka motionerna 2019/20:3147 (SD) eller 2019/20:1957 (L) yrkande 2. Ett motionsyrkande tar upp frågan om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor. Denna fråga har behandlats av utskottet senast i betänkande 2018/19:SfU16. Utskottet ansåg att det inte fanns anledning att föreslå ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet hänvisade till Statskontorets rapport och klagomålshantering inom migrationsområdet (2014:32), i vilken slutsatsen var att det inte finns behov av att förändra tillsynen över ärendehandläggning och att skyddet för den enskildes rättssäkerhet är förhållandevis omfattande. Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrker därmed motion 2019/20:2988 (KD) yrkande 26. En annan fråga som behandlades i betänkandet /19:SfU16 rör konsekvensanalyser. Utskottet konstaterade att i sin rapport inför migrationspolitiska beslut (RiR 2017:25) angav att det finns brister på området. rekommenderade att det säkerställs att analyser tas fram i enlighet med kraven i gällande styrdokument och att kvaliteten utvecklas. Regeringen anförde att arbetet med konsekvens-analyser förbättrats men delade bedömningen att kvaliteten i analyserna bör höjas ytterligare och hänvisade till att arbete pågår. Utskottet hade även i ett tidigare betänkande angett att det ser positivt på regeringens arbete men att kvaliteten i analyserna borde höjas ytterligare. Utskottet utgick från att regeringens arbete med att utveckla konsekvensanalyserna fortsätter (bet. 2017/18:SfU28). Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att tillstyrka motion 2019/20:3119 (SD) yrkandena 6 och 7 om förstärkta krav på konsekvensanalyser och om statistik över migration för att korrekta konsekvensanalyser ska kunna göras. har i rapporten av flyktingsituationen – beredskap och hantering (RiR 2017:4) granskat om , övriga ansvariga myndigheter och regeringen hade beredskap för en situation med många asylsökande och hur situationen hanterades. granskning visade på brister i samverkan mellan myndigheterna. I betänkande 2017/18:SfU8 såg socialförsäkringsutskottet positivt på att regeringen uttalat en avsikt att beakta bedömningar och arbeta vidare med rekommendationerna när det gäller hanteringen av frågor om ansvar och analys. Utskottet finner inte anledning att göra ett tillkännagivande om informationsflöden och samordningsansvar och avstyrker därför motion 2019/20:3119 (SD) yrkande 8. När det gäller frågan om skärpta straff för människosmuggling och att kriminalisera undangömmandet av personer som lever i utan uppehållstillstånd kan utskottet konstatera att dessa gärningar är straffbelagda enligt utlänningslagen. Såväl människosmuggling som organiserande av sådan kan ge fängelse i högst och om brottet är grovt fängelse i lägst och högst . Vidare kan den som genom att dölja en utlänning uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig i och detta görs i vinstsyfte dömas till fängelse i högst . Det är även straffbelagt att ha en utlänning utan tillstånd anställd.