bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Utskottet ser positivt på både och Kammarkollegiets uppdrag att fördela medel till kommuner och civilsamhället för att stärka insatser mot hemlösheten. I detta sammanhang vill utskottet framhålla den metod som kallas Bostad först. Metoden tar sin utgångspunkt i att det första, och ibland det enda, en hemlös behöver är ett eget boende. De krav som ska ställas ska vara desamma som för andra hyresgäster, dvs. att betala hyran, att sköta sin lägenhet och att inte störa sina grannar. Av nu anförda skäl anser utskottet att regeringen bör inrätta en nationell expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först och bistå kommunerna i deras arbete. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet nu anfört och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion 2019/20:3293 (KD) yrkande 92. Utskottet finner inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:1157 (SD), 2019/20:2455 (MP) yrkandena 1, 5 och 6, 2019/20:2578 (V) yrkande 3 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 91. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser och stöd för medberoende eller anhöriga och missbruksvården i övrigt. Jämför reservation 33 (SD, L) och 34 (L). Insatser och stöd för medberoende eller anhöriga I kommittémotion 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att beroendevården ska erbjuda insatser och stöd för medberoende, t.ex. anhöriga. I motion 2019/20:2931 och (båda SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att fler kommuner inför stödprogram till vuxna anhöriga till en person med missbruksproblem. Ett liknande yrkande framförs i motion 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 3. I motion 2019/20:1601 av och (båda C) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att stärka stödinsatser för anhöriga till missbrukare. I kommittémotion 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om intensiva insatser i hemmet till ungdomar som utvecklat ett missbruk. Vidare föreslås i yrkande 9 ett tillkännagivande om vikten av insatser också utan föregående biståndsprövning från sida. För ungdomar som utvecklat ett missbruk behöver behandling och stöd finnas lättillgängligt och erbjudas och utan föregående biståndsbedömning. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att barnfamiljer där det förekommer missbruk ska ha rätt till familjestöd från . I motion 2019/20:931 av (S) föreslår motionären ett tillkännagivande om att se över hur kommunerna kan ges bästa möjliga förutsättningar att bedriva en kvalitativ och resultatinriktad missbruksvård. I motion 2019/20:2305 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för en mer jämlik beroendevård. I motion 2019/20:2931 och (båda SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att mer och bättre stöd måste ges till personer oavsett missbruk. Ett liknande tillkännagivande framförs i motion 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 2. I motion 2019/20:1975 av (L) yrkande 2 föreslår motionären ett tillkännagivande om insatser för att få hjälp och stöd utan krav på nykterhet eller drogfrihet. ska enligt 3 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Vidare ska socialnämnden genom information till myndigheter, grupper och enskilda och genom uppsökande verksamhet sprida kunskap om skadeverkningar av missbruk och om de hjälpmöjligheter som finns. Av 5 kap. 1 § 4 SoL framgår att socialnämnden aktivt ska arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och unga av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopningsmedel. Enligt 5 kap. 9 § SoL ska socialnämnden aktivt sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden ska i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. Enligt 9 a § samma kapitel ska kommunen ingå en överenskommelse med regionen om ett samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel, dopningsmedel eller spel om pengar. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen. Syftet med bestämmelserna är att regionerna och kommunerna bättre ska kunna tillgodose de aktuella gruppernas behov av vård, stöd och behandling (prop. 2012/13:77, bet. 2012/13:SoU18, rskr. 2012/13:221). nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende – Stöd för styrning och ledning (2019) ska stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder samt vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården och . Riktlinjerna innehåller rekommendationer om vård och stöd vid missbruk och beroende och omfattar följande områden: bedömningsinstrument, medicinska tester, läkemedelsbehandling, psykologisk och psykosocial behandling, sociala stödinsatser, behandling vid samsjuklighet och behandling av ungdomar med alkohol- eller narkotikaproblem. Syftet med rekommendationerna är att ge vägledning för beslut på gruppnivå. Behandling och stöd ska alltid anpassas till individens särskilda förutsättningar och önskemål. Riktlinjerna innehåller också bedömningar av de centrala rekommendationernas ekonomiska och organisatoriska konsekvenser samt nationella indikatorer. Indikatorerna är till för att följa upp tillämpningen av riktlinjerna och att möjliggöra kvalitetsjämförelser av vården av personer med missbruk och beroende. Bakgrund och pågående arbete En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 I skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken redogjorde regeringen för strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken) för perioden –2020. Regeringen redogjorde för nya steg för att öka aktiviteten inom området och för att bidra till regeringens mål om att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Det övergripande målet för strategin är ”Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk”. Strategin innehåller vidare sex mål som tillsammans ska bidra till att uppnå det övergripande målet. I skrivelsen beskriver regeringen även hur strategin ska genomföras, sam-ordnas och följas upp. På regional och lokal nivå har kommuner och regioner huvudansvaret för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet, förskolan och skolan, alkohol- och tobakstillsynen, , missbruks- och beroende-vården, behandling och rehabilitering. Vidare har i uppdrag att stödja genomförandet av ANDT-strategin och bidra till genomförandet, bl.a. genom olika former av kunskapsstöd. ansvarar även för den samlade uppföljningen av ANDT-strategin. finns ett nationellt råd för ANDT-frågor som utgörs av berörda myndigheter, organisationer, forskare och Kommuner och Regioner. Rådet är ett forum för dialog mellan regeringen och berörda myndigheter och organisationer. 2020 är ANDT-strategins sista år och lämnade en samlad uppföljning till . Denna uppföljning ska utgöra ett underlag för utformningen av den fortsatta ANDT-politiken och en förnyad strategi. Den förnyade inriktningen kommer att gälla . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 101) att en mycket positiv utveckling har konstaterats vad gäller användning av tobak . Även alkoholområdet har utvecklats på flera sätt i rätt riktning. När det gäller narkotikaområdet märks dock inte samma positiva utveckling. Den narkotikarelaterade dödligheten i befolkningen har ökat. Den förnyade ANDT-strategin kommer därför att ha ett ökat fokus på narkotikaprevention. Kommuner och Regioner (SKR) Styrelsen för SKR beslutade att anta en handlingsplan mot missbruk och beroende för åldersgruppen 13–29, med fokus på tidig upptäckt, tidiga insatser, stöd och behandling (). Följande områden behandlas i handlingsplanen: – Synen på missbruk – Samverkan, samordning och delaktighet – Tidig upptäckt och tidiga, samordnade insatser – Stöd och behandling – inklusive frågan om ansvarsfördelning mellan huvudmännen och gränssnitt mellan socialtjänstlagen (SoL) och hälso- och sjukvårdslagen (HSL) Handlingsplanen består av en beslutsdel och två kunskapsunderlag. Stöd till barn som är anhöriga Regeringen har gett i uppdrag att stärka stödet till barn som är anhöriga i familjer med bl.a. missbruk (S2017/01014/FS). Arbetet sker i samverkan med och uppdraget sträcker sig . Uppdraget ska slutredovisas i samband med att ska lämna in en samlad uppföljning av ANDT-strategin. I den nyformulerade folkhälsopolitiken ges ett samordningsansvar för folkhälsoarbetet på statlig nivå, och myndigheten ska bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa. Myndigheten ska även verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås. I en gemensam omvärldsanalys från myndigheterna i för styrning med kunskap 2019 framförs att ett ökat fokus på jämlik hälsa uppmärksammar betydelsen av tvärsektoriella frågor inom statsförvaltningen vad gäller samverkan såväl mellan olika politikområden som mellan myndigheter, på nationell, regional och lokal nivå. Motionsyrkanden om stärkta möjligheter till vård för missbrukare samt vård och omsorg om människor med missbruksproblem behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). Motionsyrkanden om tillkännagivanden till regeringen om att se över hur ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom kan samlas hos en huvudman behandlades i utskottets betänkande 2018/19:SoU15 Psykisk ohälsa och beroendeproblematik (se förslagspunkt 18) i samband med behandlingen av socialutskottets betänkande Frågor om psykisk ohälsa. Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:193). Av regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (s. 131) framgår att på uppdrag av regeringen kartlagt förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik samt föreslagit hur vården kan förbättras. Uppdraget redovisades och bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. ska enligt socialtjänstlagen aktivt sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och den vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. I samförstånd med den enskilde planerar nämnden hjälpen och vården, och närstående ges möjlighet att lämna synpunkter. Av nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende framgår att riktlinjerna ska stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder som behandling och stöd alltid ska anpassas till individens särskilda förutsättningar och önskemål. En förnyad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitik ska utformas och kommer att gälla . Utskottet välkomnar att strategin kommer att ha ett ökat fokus på narkotikaprevention. Vidare ser utskottet även positivt på uppdrag att stärka stödet till barn som är anhöriga i familjer med bl.a. missbruk. mot missbruk och beroende för yngre behandlar bl.a. samverkan, tidig upptäckt samt stöd och behandling. Utskottet vill även påminna om att ska bidra till en samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa samt verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås. Med det anförda finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:1601 (C) yrkande 4, 2019/20:2751 (L) yrkande 11, 2019/20:2931 (SD) yrkande 3 och 2019/20:3227 (SD) yrkande 3. Utskottet är med hänvisning till det ovanstående inte heller berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:931 (S), 2019/20:1975 (L) yrkande 2, 2019/20:2305 (S), 2019/20:2751 (L) yrkandena 3, 9 och 12, 2019/20:2931 (SD) yrkande 2 och 2019/20:3227 (SD) yrkande 2 om missbruksvården i övrigt. Därmed avstyrks motionerna. Våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande frågor om våld i nära relationer, stöd till barn och unga samt hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 35 (L) och 36 (SD). Övergripande frågor om våld i nära relationer I motion 2019/20:1378 av Kadir Kasirga m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att öronmärka stödet till ideella kvinnojourer. I motion 2019/20:99 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att inrätta ett nationellt hjälpnummer för personer som vill bryta sitt eget våldsagerande. I motion 2019/20:1789 av Alireza Akhondi m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att utveckla arbetet mot våld i nära relationer. Motionärerna anför att det behövs stöd till alla typer av personer som har blivit utsatta för våld av en nära anhörig och det är också viktigt att det finns ett aktivt förebyggande arbete. I motion 2019/20:131 av (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur stöd och behandling kan erbjudas dem som vill lämna porrindustrin. En statlig utredning behöver tillsättas för att se över porrindustrins skadeverkningar – såväl för kvinnorna (och andra) som exploateras som för barnen och vuxna som exponeras. Utredningen bör se över lagstiftning och föreslå åtgärder. Stöd till barn och unga I 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör arbeta för att stärka kunskap och kunskapsspridning om stöd, vård och bemötande av barn som utsatts för övergrepp. Motionärerna anför att det inte minst behövs ett utbildningsuppdrag för att säkra och stärka kompetensen hos yrkesgrupper som möter barn. I motion 2019/20:982 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell plan för att bekämpa och förebygga sexuellt våld mot barn. I motion 2019/20:2287 av (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en nationell plan för att förhindra sexuella övergrepp på barn och tillkännager detta för regeringen. I motion 2019/20:2701 av (M) föreslår motionären ett tillkännagivande om att skyndsamt arbeta fram en nationell handlingsplan mot bortförande och bortgifte av barn. I motion 2019/20:716 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att klassificera barnaga som ett folkhälsoproblem. Hedersrelaterat våld och förtryck I kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 21 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att personer som lyckats bryta sig loss från ett liv under hedersrelaterat förtryck bör tilldelas kontaktpersoner av . I yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om utvecklat stöd till föräldrar med bakgrund i länder präglade av hederskultur. Motionärerna anför att samhället i högre grad måste uppmuntra och utveckla stödverksamhet, utbildningar och diskussionsforum gällande föräldraskap. I motion 2019/20:405 av (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att tillståndspröva vårdhem och skyddade boenden för ungdomar och barn som omhändertas för hedersvåld och förtryck. I motion 2019/20:646 av (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att se över förbättrad tillgång till stödprogram och skyddat boende för personer utsatta för hedersvåld. Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konvention om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har därmed det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Till socialnämndens uppgifter hör bl.a. att svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård till familjer och enskilda som behöver det (3 kap. 1 § SoL). När det gäller brottsoffer har socialnämnden enligt 5 kap. 11 § SoL till uppgift att verka för att den som har utsatts för brott och hans eller hennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar även för att ett barn som har utsatts för brott och barnets närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. I förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer finns bestämmelser om statsbidrag till dels lokala ideella organisationer vars verksamhet riktas till våldsutsatta kvinnor och deras barn samt våldsutsatta flickor för att erbjuda dem stöd och skydd mot mäns våld, dels riksorganisationer vars verksamhet avser att främja sådan verksamhet som bedrivs av de lokala organisationerna. Frågor om statsbidrag prövas av . föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer ska tillämpas i socialnämndens och i vårdgivares arbete med barn och vuxna som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående (våldsutsatta) och med barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående (barn som bevittnat våld). Enligt 7 kap. 2 § ska socialnämnden vid behov erbjuda våldsutsatta vuxna, den som är och har utsatts för våld eller andra övergrepp av sin partner och den som är och har utsatts för hedersrelaterat våld stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Det boende som erbjuds den våldsutsatta bör vara lämpligt för eventuella medföljande barn oavsett ålder och kön. Om det skyddade boendet tar emot barn bör det i boendet finnas personal med kunskap om barns behov. I fråga om insatser till barn i enlighet med 7 kap. 3 § ska socialnämnden om ett våldsutsatt barn eller ett barn som bevittnat våld behöver stöd och hjälp med anledning av våldet, akut eller , erbjuda barnet insatser med utgångspunkt i dess olika behov av vård och behandling. I fråga om insatser till våldsutövare i enlighet med 4 kap. 1 § SoL anges i de allmänna råden att socialnämnden med utgångspunkt i barnets behov bör kunna erbjuda insatser dels till våldsutövande föräldrar, dels till andra våldsutövande vuxna som bor tillsammans med barn. Insatserna bör syfta till att våldet upphör och att våldsutövaren får en ökad förståelse för hur våld påverkar barn, och de bör genomföras med beaktande av barnets behov av trygghet och säkerhet. Vidare anges att nämnden utöver vad som anges ovan bör kunna erbjuda våldsutövare insatser som syftar till att de förändrar sitt beteende och upphör med att utöva våld. Insatserna bör genomföras med beaktande av behovet av trygghet och säkerhet hos våldsutsatta och barn som bevittnat våld. bör i enlighet med 5 kap. 11 § SoL om stöd och hjälp såväl vid planeringen av verksamheten som i enskilda ärenden beakta de särskilda behov som en våldsutsatt kan ha på grund av bl.a. funktionsnedsättning, könsöverskridande identitet eller uttryck, utländsk bakgrund, missbruk och beroende eller risk för hedersrelaterat våld; se föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer. Den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av alla slags ärenden som gäller enskilda enligt SoL bör enligt de allmänna råden ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. om bl.a. arbete med våld i nära relationer har tagit fram en handbok om bl.a. arbete med våld i nära relationer, som är ett komplement till myndighetens föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer (Våld – en handbok om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer, 2016). syftar till att ge och hälso- och sjukvården vägledning på området och behandlar lagstiftning och förarbeten samt kunskap baserad på forskning och erfarenheter från verksamheterna. Den innehåller även avsnitt om familjerätt och förhållandet mellan och ideella föreningar. riktar sig till socialnämnden och vårdgivare, men även till utförare av socialtjänst, t.ex. ideella organisationer. Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor För att förebygga våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen antagit en tioårig nationell strategi som gäller från (skr. 2016/17:10). Ett av delmålen i strategin är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin gav regeringen i uppdrag att inom samt hälso- och sjukvården stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2017/01221/JÄM). Uppdraget rör följande tre områden: – förbättra kunskapen om förekomsten av våld och våldsrelaterade insatser – förstärka kompetensstödet för vård- och omsorgspersonal – vidareutveckla metoder för vård- och omsorgspersonal. I uppdraget angavs att myndigheten särskilt ska uppmärksamma ett barnrätts-och ungdomsperspektiv inklusive principen om barnets bästa samt att barn kan vara direkt och indirekt utsatta för mäns våld mot kvinnor. Uppdraget består av tio deluppdrag. Ett av deluppdragen avser utveckling av metoder för samt hälso- och sjukvårdens behandlingsarbete med våldsutövare. Med målsättningen att utveckla verkningsfull behandling mot återfall i våldsbrott mot närstående ska identifiera metoder med lovande resultat eller sätta samman nya metoder för senare prövning och effektutvärdering. delredovisades uppdraget i rapporten för personer som utövar våld i nära relationer. har identifierat nio metoder med visst vetenskapligt stöd för att förebygga återfall i våld, men de används inte i . Vidare föreslår att möjligheterna att bedriva försöksverksamheter med två lågtröskelmetoder undersöks samt att man låter experter bedöma behovet av att utveckla nya metoder för våldsutövare som även utövar kontroll och förtryck. I arbetet med hedersrelaterat våld och förtryck anses det av yttersta vikt att familjearbetet inte har familjeåterförening som överordnat mål, utan de utsattas säkerhet och välmående. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) framhålls att har fått ett flertal uppdrag av regeringen för att stödja genomförandet av den nationella strategin. ska arbeta för att har tillgång till kunskapsstöd för att systematiskt arbeta förebyggande mot våld. ska även genomföra en inventering av vård för könsstympade kvinnor och flickor samt kartlägga omfattningen och kvaliteten av skyddade boenden. Vidare ska genomföra fördjupad fortbildning om hedersrelaterat våld och förtryck samt ta fram bedömningsstöd för att upptäcka och beskriva utsatthet för hedersrelaterat våld. I regleringsbrev får i uppdrag att stödja utvecklingen av vård- och omsorgsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck genom följande insatser: lämna ytterligare bidrag till försöksverksamheten med en telefonlinje för våldsutövare förstärka samordningen av samtliga uppdrag på området mäns våld mot kvinnor och våld mot barn samt hedersrelaterat våld och förtryck förstärka arbetet för att , hälso- och sjukvården samt elevhälsan ska ha tillgång till kunskapsstöd för att systematiskt följa upp verksamheter för våldsutsatta och våldsutövare. I de delar som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska samordning ske med i (nationella kompetensteamet).