bet · H701AU8 · 2020-03-18 00:00:00 — Utskottet anser att utredningen har utformats på ett lämpligt sätt. Utredningen informerade om sitt pågående arbete vid utskottets sammanträde . Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag senare i vår. Utskottet kan således konstatera att turordningsreglerna i anställningsskyddslagen genom januariavtalet och den pågående utredningen på arbetsrättsområdet kan förväntas få den ordentliga översyn som flera motionärer i detta avsnitt efterfrågar. Utskottet kommer att med stort intresse följa regeringens arbete med att genomföra de reformer som stakas ut i nämnda avseenden i januariavtalet. Vidare vill utskottet framhålla att det är centralt att förändringar av det arbetsrättsliga regelverket är väl förankrade hos arbetsmarknadens parter. Parterna har och bör fortsätta att ha ett stort ansvar när det gäller arbetsmarknadens funktionssätt. Utskottet konstaterar att partierna som ligger bakom januariavtalet har beaktat detta. Avtalet slår nämligen fast dels att utredningen ska ha kontakt med parterna, dels att parterna ska ges möjlighet att på egen hand nå en överenskommelse om hur anställningsskyddslagen ska reformeras, vilken i så fall kommer att läggas fram av regeringen framför utredningens eventuella förslag. Utskottet välkomnar att parterna har möjlighet att själva nå fram till en lösning och noterar också att parterna både förhandlar och har tillsatt egna utredningsinsatser på området. Utskottet kommer att följa även detta arbete med stort intresse framöver. Mot bakgrund av ovanstående och särskilt i avvaktan på det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet ser utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att se över företrädesrätten till återanställning i anställningsskyddslagen och om att ändra samma regelverk. Utskottet hänvisar bl.a. till det befintliga regelverkets utformning. Jämför reservation 12 (M) och 13 (V). menar i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att det finns ett behov av att reformera och modernisera arbetsrätten för att förbättra matchningen, öka rörligheten och underlätta för fler att få arbete. Som ett led i detta vill partiet att företrädesrätten till återanställning i anställningsskyddslagen ses över (yrkande 14). föreslår i kommittémotion 2019/20:149 av m.fl. att kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning kortas ned så att den inträder efter sammanlagt sex månaders anställning och att tiden under vilken företrädesrätten gäller förlängs efter anställningens upphörande (yrkande 3). Partiet anser att denna åtgärd är viktig för att bl.a. motverka godtyckliga uppsägningar. I motion 2019/20:1398 påpekar (S) att det ofta förekommer att företrädesrätten till återanställning i anställningsskyddslagen kringgås genom att ny personal eller inhyrd personal tas in redan innan tiden för företrädesrätten har löpt ut. Motionären anser att en skärpning av lagstiftningen bör övervägas. En tillsvidareanställd eller tidsbegränsat anställd arbetstagare som har sagts upp på grund av arbetsbrist har enligt 25 § anställningsskyddslagen företrädesrätt till återanställning i den verksamhet där han eller hon tidigare varit sysselsatt. Företrädesrätten till återanställning förutsätter att arbetstagaren har varit anställd hos arbetsgivaren sammanlagt mer än . Vid säsongsanställning gäller särskilda regler för företrädesrätt till återanställning. Företrädesrätten gäller från den tidpunkt då uppsägningen skedde och därefter tills har gått från den dag då anställningen upphörde. Om flera arbetstagare har företrädesrätt till återanställning bestäms enligt 26 § anställningsskyddslagen turordningen mellan dem enligt motsvarande principer som turordningen vid uppsägning. Reglerna i 25 och 26 §§ är dispositiva på det sättet att avvikelser får göras genom kollektivavtal. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation krävs det dock att det mellan parterna finns ett sådant avtal i andra frågor eller att ett sådant avtal tillfälligt inte gäller. I motionerna i detta avsnitt föreslås åtgärder kopplade till bestämmelserna om företrädesrätt till återanställning i anställningsskyddslagen i olika riktning. vill se över regelverket för att bl.a. förbättra rörligheten, medan vill förstärka företrädesrätten för att bl.a. motverka godtyckliga uppsägningar. Utskottet behandlade liknande yrkanden från dessa båda partier under förra i betänkande 2018/19:AU9 (s. 25 f.). Utskottet anser att det finns skäl att på nytt poängtera den roll som företrädesrätten till återanställning spelar i det lagstadgade anställningsskyddet. Om regelverket kringgås är det möjligt att vända sig till en domstol för att få prövat om en arbetsgivare har agerat i strid med regelverket eller inte. Sådana förfaranden föregås av fackliga förhandlingar enligt den modell som råder på den svenska arbetsmarknaden. Vidare finns det skäl att upprepa att reglerna om företrädesrätt till återanställning är dispositiva på det sättet att avvikelser får göras genom kollektivavtal. Om parterna i förhandlingar skulle komma fram till att det finns skäl att vrida på regelverket i den riktning som efterfrågas av eller finns det således möjlighet för parterna att göra detta. Utskottet noterar att företrädesrätten till återanställning inte nämns som ett uttryckligt område för översyn i direktiven till den utredning som tillsatts för att se över delar av anställningsskyddslagen. Men med anledning av det arbete som pågår anser inte utskottet att det finns skäl till några initiativ på arbetsrättens område utöver det som behandlas av utredningen och sådant som parterna själva kommer fram till genom förhandlingar. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsyrkanden. Lag mot trakasserier i arbetslivet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. Utskottet hänvisar till det befintliga regelverkets utformning. Jämför reservation 14 (V). föreslår i partimotion 2019/20:1633 av m.fl. att en utredning tillsätts med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet (yrkande 2). Enligt partiet behöver arbetsrätten stärkas så att de som drabbas av mobbning och trakasserier i arbetslivet kan få sin sak prövad och få upprättelse och ekonomiskt skadestånd. Utskottet noterar att frågan om att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet har framställts vid upprepade tillfällen av . Utskottet har således haft möjlighet att behandla frågan , senast i betänkande 2018/19:AU9 (s. 41 f.) och mer utförligt i betänkande 2017/18:AU8 (s. 14 f.). Utskottet anser att det resonemang som utskottet tidigare anfört fortfarande gör sig gällande. Utskottet anser således att det överlag finns ett ändamålsenligt och väl avvägt regelverk på plats som ger ett brett skydd mot trakasserier i arbetslivet, inte minst genom de krav som ställs på arbetsgivare genom regleringar på t.ex. arbetsmiljö- och diskrimineringsområdena. Utskottet noterar också att det pågår ett konstruktivt arbete på området både inom myndigheter och hos arbetsmarknadens parter. Utskottet kan inte se att det finns något behov av att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkande, varför det avstyrks. Utökad rätt till ledighet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet och olika former av ledighet för föräldrar och anhöriga. Utskottet hänvisar till de möjligheter som det existerande regelverket ger och att det vidare arbetet med att genomföra innehållet i januariavtalet bör avvaktas. Jämför reservation 15 (SD), 16 (V) och 17 (KD) samt särskilt yttrande 4 (M). föreslår i kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. att rätten till tjänstledighet för att starta företag förlängs från dagens till (yrkande 9). Partiet menar att ökad trygghet i ett första skede är viktigt för att fler ska våga ta steget och starta företag. Förslaget framställs även av partiet i kommittémotion 2019/20:3080 av m.fl. (yrkande 1). framställer ett antal yrkanden om olika former av utökad rätt till ledighet i flera motioner. I kommittémotion 2019/20:377 av m.fl. föreslår partiet att rätten till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet ska förlängas från (yrkande 1). I kommittémotion 2019/20:673 av m.fl. noterar partiet att minnesdagen för svenska veteraner är en allmän flaggdag . Partiet anser att veteraner bör ha en lagstadgad rätt att ta ut ledighet för att delta under denna dag (yrkande 1). I kommittémotion 2019/20:2797 av m.fl. föreslår att båda föräldrarna ska ha lagstadgad rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta (yrkande 1). Vidare vill partiet att den lagstadgade deltidsrätten för föräldrar under barnets första ska utökas, ned till från dagens (yrkande 13). I samma motion föreslår partiet att det ska inrättas fem särskilda och frivilliga förskoledagar för föräldrar när förskolan är sommarstängd, i form av en lagstadgad rätt till tjänstledighet (yrkande 48). I kommittémotion 2019/20:133 av m.fl. framhåller vikten av innovation för att skapa bl.a. fler jobb, ökad livskvalitet och bättre arbetsvillkor. Partiet uppmärksammar att de som jobbar på golvet tidigare fick kompensation för de uppfinningar och lösningar de utvecklat men att det stödet minskat. Partiet vill därför att regeringen ska se över formerna för kompensation för att stärka dem som genom sitt arbete i produktionen bidrar till innovation, t.ex. genom utvecklingsledighet (yrkande 2). anser i partimotion 2019/20:3105 av m.fl. att varje förälder ska ges rätt till 20 månaders ledighet för vård av barn utöver ledigheten med föräldrapenning (yrkande 8). Partiet föreslår vidare att rätten till ledighet för vård av barn utökas för varje förälder, fram tills barnet fyller (yrkande 30). I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. förespråkar att rätt till tjänstledighet vid anhörigomsorg bör ses över (yrkande 89). Partiet anser att det är värt att pröva för att underlätta för anhöriga att förena anhörigomsorg med arbete på ett bättre sätt. Det arbetsrättsliga regelverket innehåller ett antal lagar som ger rätt till ledighet, bl.a. föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. I föräldraledighetslagen regleras föräldrars och vissa likställda personers rätt att vara ledig från sin anställning för vård av barn. Enligt 5 § har en förälder rätt att vara helt ledig för vård av barn till dess barnet är (med eller utan föräldrapenning) och därefter när hel föräldrapenning tas ut. Vidare ger föräldraledighetslagen föräldrar rätt till förkortning av normal arbetstid med tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel eller en åttondel om föräldrapenning tas ut i motsvarande mån (6 §). Oavsett föräldrapenninguttag har en förälder rätt att förkorta sin normala arbetstid med högst en fjärdedel för vård av barn som inte har fyllt eller ännu inte har avslutat sitt första skolår (7 §). Rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning behandlas i 8 §. Bestämmelser om föräldrapenning finns i socialförsäkringsbalken (2010:110). I 1 § lagen om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet slås fast att en arbetstagare har rätt att vara ledig från sin anställning för att bedriva näringsverksamhet. Av 3 § framgår att rätten till ledighet gäller och att arbetstagaren har möjlighet att själv eller genom juridisk person bedriva näringsverksamheten. Arbetstagarens verksamhet får dock inte konkurrera med arbetsgivarens verksamhet. Ledigheten får inte heller innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. Arbetstagarens anställningsskydd ska vara intakt, och av 8 § framgår således att en arbetstagare inte får sägas upp eller avskedas enbart på grund av att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Motionerna i detta avsnitt riktar in sig på förslag om utökad ledighet från arbetet kopplat till start av näringsverksamhet, veteraner, föräldrar, innovation på arbetsplatsen och anhörigomsorg. Vissa liknande yrkanden behandlades av utskottet vid förra i betänkande 2018/19:AU9 (s. 29 f.). Utskottet anser att en stor del av det resonemang som framfördes där även gäller för de yrkanden som har framställts under det nuvarande . Utskottet noterar att och fortfarande på var sitt håll vill att arbetstagares rätt till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet ska utökas genom att det tillåts än . vill gå längst – de förespråkar en fördubbling från dagens till – medan nöjer sig med en ökning . Utskottet står fast vid att det underliggande syftet att få fler företag att växa fram på den svenska arbetsmarknaden är vällovligt. Utskottet anser att nya och växande företag är viktiga på framtidens arbetsmarknad. En stor andel av de nya jobb som skapas på arbetsmarknaden skapas just i små och växande företag. Utskottet delar dock inte de båda partiernas uppfattning om behov av utökad ledighet utan anser att nuvarande ledighetsperiod är väl avvägd. Vidare noterar utskottet att både och var för sig framställer ett antal yrkanden som på olika sätt innebär ökad ledighet från arbetet för föräldrar, personer som ska bli föräldrar och anhöriga. I likhet med vad utskottet framfört tidigare anser det att det är viktigt att föräldrar tar en aktiv del i samtliga delar av sina barns uppväxt, däribland skolgången. Utskottet anser också att de insatser som många människor gör i form av att vårda en anhörig fyller en viktig funktion i samhället. Det system som vi har , med bl.a. en generös rätt till föräldraledighet, är dock utformat på ett sätt som på ett övergripande plan innebär att vi har en bra grund för att människor ska kunna ta till vara sina intressen som föräldrar och anhöriga. I sammanhanget finns det också skäl att lyfta fram att det finns en risk att utökad ledighet för att ta hand om barn och anhöriga kan påverka jämställdheten negativt, då kvinnor i större utsträckning än män tar ut sådan ledighet . Utskottet anser att den som vill se en förändring av regelverket i nämnda avseenden behöver beakta detta. Utskottet anser inte att det finns skäl att ställa krav på regeringen med anledning av förslagen från och . När det gäller utökad ledighet kopplad till föräldraskapet delar utskottet dock andemeningen i några av motionerna, att situationen för arbetande föräldrar är ett viktigt område. Många föräldrar får inte tiden att gå ihop och risken för psykisk ohälsa är högre än i andra grupper. Det går också att notera att kvinnor som är föräldrar ofta väljer att minska sin arbetstid med t.ex. sämre pensionsutveckling som följd. Som noteras i ett par av motionerna är det också många föräldrar som har svårt att ta ledigt under skollov och studiedagar. Inte minst gäller det ensamstående föräldrar. Utskottet vill poängtera att det är viktigt att politiken på ett övergripande plan strävar mot att underlätta situationen för föräldrar som arbetar. När det gäller yrkande om extra ledighet för veteraner delar utskottet den uppskattning som framförs i motionen för de militära och civila veteranerna och deras insatser för fred och säkerhet. Utskottet anser dock inte att det faktum att veterandagen numera är en allmän flaggdag i sig bör leda till någon rätt till ledighet under den aktuella dagen. vill i ett motionsyrkande att regeringen ska se över formerna för kompensation för att stärka dem som genom sitt arbete i produktionen bidrar till innovation. Utskottet noterar att som exempel på en lämplig insats lyfter fram utvecklingsledighet. Ett förslag om att införa utvecklingsledighet har tidigare lagts fram i ett delbetänkande av Utredningen för hållbart arbetsliv (SOU 2018:24). Enligt förslaget ska arbetstagare kunna få ledigt för att t.ex. utbilda sig eller starta näringsverksamhet. I budgetpropositionen föreslog regeringen att en liknande form av ledighet, kallad utvecklingstid, skulle införas och avsatte pengar för ändamålet (prop. 2019/20:1 utg.omr. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:AU2, rskr. 2019/20:127). Utskottet noterar att som ett av flera partier ställt sig bakom ett utskottsinitiativ i finansutskottet som bl.a. innebär att möjligheten till utvecklingstid stoppas (bet. 2019/20:FiU49, yttr. 2019/20:AU3y, rskr. 2019/20:166). Utskottet har svårt att se någon klar linje i partiets agerande med att å ena sidan framställa ett yrkande om utvecklingsledighet, å andra sidan stoppa ett liknande förslag i . Utskottet kan inte se att det finns några skäl att ställa krav på regeringen med anledning av yrkande utöver det som regeringen redan lagt fram på området. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att införa en proportionalitetsprincip och sympatiåtgärder. Utskottet hänvisar bl.a. till det befintliga regelverkets utformning. Jämför reservation 18 (M), 19 (C), 20 (V), 21 (KD) och 22 (L) samt särskilt yttrande 5 (C). menar i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad är att konfliktreglerna utformas så att det råder en balans mellan parterna. Enligt partiet är regelverket om sympatiåtgärder problematiskt och det bör därför övervägas om möjligheten att vidta sympatiåtgärder ska begränsas genom införandet av en proportionalitetsprincip (yrkande 26). Partiet menar att det kan behövas för att värna arbetsfreden och för att oskyldiga företag och arbetstagare inte ska drabbas av en konflikt. I motion 2019/20:2467 av i (M) vill motionären att det ska införas en proportionalitetsprincip för stridsåtgärder på arbetsmarknaden. I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. uppmärksammar att arbetstagarorganisationer enligt gällande regelverk kan vidta stridsåtgärder mot små företag även om de anställda där själva inte har någon konflikt med arbetsgivaren. Partiet anser att godtycket i att blockera mindre företag måste bytas mot respekt för de anställdas egna önskemål. Partiet menar därför att det bör ses över hur en bättre proportionalitet kan nås i arbetstagarorganisationers möjligheter att vidta stridsåtgärder mot mindre företag (yrkande 7). Förslaget framförs också av partiet i kommittémotion 2019/20:3259 av m.fl. (yrkande 3). I den sistnämnda motionen anser vidare att konflikträtten behöver genomgå en större översyn för att anpassa den till dagens arbetsmarknad (yrkande 2). noterar i kommittémotion 2019/20:149 av m.fl. de begränsningar i strejkrätten som har genomförts i form av en utökad fredsplikt. Partiet menar att det är fel att angripa en av grundvalarna för ett fritt och välorganiserat arbetsliv och att arbetstagarnas position på arbetsmarknaden i stället behöver stärkas. anser därför att de begränsningar i strejkrätten som har genomförts bör rivas upp (yrkande 6). I kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. framhåller att det är viktigt att stridsåtgärder och medbestämmande sker inom rimliga ramar och att maktförhållandena mellan arbetsgivare och fackföreningar är rimliga. Partiet anser att det finns skäl att se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden (yrkande 21). Liberalerna poängterar i kommittémotion 2019/20:3078 av m.fl. att den svenska modellen behöver liberaliseras för att fortsätta att vara slagkraftig och fungerande. Partiet menar att kryphål inte ska få användas för att sätta systemet ur spel och att sanktioner därför behöver ses över för att stridsåtgärder inte ska missbrukas. Liberalerna vill att införandet av en proportionalitetsprincip i fråga om strejkrätten ska utredas (yrkande 1). Enligt partiet måste det finnas en rimlig proportion mellan mål och tillgripna medel i en konflikt. Vidare föreslås att det ska utredas hur rättsprocessen kan bli kortare och mindre kostsam för inblandade parter i en tvist om stridsåtgärder (yrkande 2). Av motionen framgår också att partiet vill se en utredning av förutsättningarna för att göra varsel och hot om varsel inför stridsåtgärder mer förutsägbara (yrkande 3). (SD) framför i motion 2019/20:3175 krav på att regeringen gör en översyn av rätten till fackliga sympatiåtgärder. Rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden är grundlagsskyddad i . Enligt 2 kap. 14 § regeringsformen gäller att ”en förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal”. Grundlagsskyddet omfattar således dem som kan vara parter i ett kollektivavtal. Av bestämmelsen i regeringsformen framgår att en begränsning av rätten att vidta stridsåtgärder kräver stöd i lag eller avtal. I lag begränsas rätten framför allt av fredspliktsreglerna i medbestämmandelagen. I dess 41 § anges att fredsplikt gäller under vissa omständigheter. Arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal får i princip inte vidta eller delta i arbetsinställelse, blockad, bojkott eller annan därmed jämförlig stridsåtgärd. Fredsplikt gäller också i andra fall som preciseras i lagtexten. Stridsåtgärder som bryter mot fredsplikten betecknas som olovliga. I 42 § regleras organisationernas ansvar för fredsplikten. Det anges bl.a. att en arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation inte får anordna eller på något annat sätt föranleda en olovlig stridsåtgärd och inte heller genom understöd eller på annat sätt medverka vid en sådan åtgärd. En organisation som inte själv har ett kollektivavtal för området har däremot normalt rätt att vidta självständiga stridsåtgärder. beslutade om ändringar i medbestämmandelagen med utgångspunkt i regeringens proposition 2018/19:105 Utökad fredsplikt på arbetsplatser där det finns kollektivavtal och vid rättstvister (bet. 2018/19:AU13, rskr. 2018/19:283). Förslagen i propositionen utgår från en överenskommelse mellan LO, TCO, och om förändrade konfliktregler på svensk arbetsmarknad. Ändringarna innebär att en särskild processordning gäller vid stridsåtgärder mot en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal. Enligt den nya 41 d § får inte en arbetstagare vidta eller delta i en stridsåtgärd mot en avtalsbunden arbetsgivare om inte ändamålet är att uppnå ett kollektivavtal och arbetstagarorganisationen har förhandlat med arbetsgivaren om de krav som organisationen ställer. Som ett ytterligare villkor får inte arbetstagarorganisationen kräva att arbetsgivaren ska tillämpa ett kollektivavtal på ett sådant sätt att det tränger undan det befintliga kollektivavtalet. Vidare infördes genom 41 e § en bestämmelse om att det inte ska vara tillåtet för en arbetsgivare eller en arbetstagare att vidta eller delta i en stridsåtgärd för att utöva påtryckning i en rättstvist. En sympatiåtgärd innebär att arbetsgivar- eller arbetstagarsidan utan att själva vara primär part i en konflikt stöttar en annan parts stridsåtgärder genom att vidta egna stridsåtgärder. Av 41 § framgår motsatsvis att det faktum att en part är bunden av kollektivavtal i sig inte utgör något hinder mot den vidtar sympatiåtgärder till förmån för en annan part som är invecklad i en lovlig arbetskonflikt. Av samma bestämmelse framgår dock uttryckligen att fredsplikt gäller om stridsåtgärden har till ändamål att stödja någon annan, när denne inte själv får vidta stridsåtgärd. Utgångspunkten för en tillåten sympatiåtgärd är alltså att primärkonflikten också är tillåten. I motionerna i detta avsnitt föreslås åtgärder kopplade till bestämmelserna om rätten att vidta stridsåtgärder på den svenska arbetsmarknaden i olika riktning. Flera partier vill på olika sätt se begränsningar av rätten att vidta stridsåtgärder, medan menar att det finns skäl att riva upp de begränsningar som har genomförts. En del av yrkandena i detta avsnitt lades fram även under förra och behandlades då av utskottet i betänkande 2018/19:AU9 (s. 32 f.).