bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — • Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) • Andel disputerade lärare • Externa medel. 4 Redovisade resultat – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Nedan görs en sammanfattning av regeringens resultatredovisning och resultaten för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena. 4.1 Resultatuppföljning på en övergripande nivå Regeringen redovisar statistik hämtad från årliga utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin och statistik från . Statistiken för de tre indikatorerna redovisas i diagram- och tabellform uppdelat efter de olika leden i livsmedelskedjan (livsmedelskedjan, primärproduktion, livsmedelsindustri, livsmedelshandeln och restaurang) för perioden –2018 (två indikatorer) respektive 2011–2017 (en indikator). Lönsamheten i hela livsmedelskedjan har försämrats –2018. Index har minskat från 100 till knappt 90. kan konstateras att framför allt restauranger men också livsmedelshandeln har haft en någorlunda jämn lönsamhet . Primärproduktionen och livsmedelsindustrin uppvisar en sämre lönsamhetsutveckling, vilket enligt regeringen inte beror på sektorernas produktivitetsutveckling utan också på opåverkbara faktorer som t.ex. världsmarknadspriser och väderförhållanden. Index har minskat från 100 till ca 90 för primärproduktionen och från 100 till ca 77 för livsmedelsindustrin. Förädlingsvärdet i livsmedelskedjan har ökat till . Regeringen konstaterar att ökningen i det totala näringslivet var . har varit större för företag i livsmedelskedjan än för näringslivet i övrigt. Även den genomsnittliga omsättningen i livsmedelssektorn har ökat snabbare än för näringslivet i övrigt. Av redovisningen framgår det att ökningen av förädlingsvärdet framför allt beror på en ökning av förädlingsvärdet i livsmedelshandeln och restaurang. Antal sysselsatta i livsmedelssektorn Regeringen skriver att antalet anställda har ökat i livsmedelskedjan –2018. Sysselsättningen ökade inom handelsledet och inom restaurang . Däremot minskade sysselsättningen inom primärproduktionen och inom livsmedelsindustrin , även om arbetsproduktiviteten ökade. Antalet sysselsatta redovisas också uppdelat på kvinnor och män. Ett problem med tabellen är att uppdelningen totalt, kvinnor och män inte summerar på ett korrekt sätt. 4.1.1 Regeringens analys och slutsatser Regeringen gör bedömningen att de initiativ (åtgärder i den första och den andra handlingsplanen) som har tagits inom livsmedelsstrategin främjar utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Därtill bidrar de vidtagna åtgärderna till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. Den pågående pandemin har påverkat livsmedelskedjan, och efterfrågan inom restaurangnäringen och besöksnäringen har minskat medan omsättningen inom dagligvaruhandeln har ökat. Regeringen utmålar att en risk på är att de internationella marknaderna påverkas och därmed prisnivån på jordbruksprodukter. 4.2 Regler och villkor 4.2.1 Företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Resultatet av uppdrag att samordna förenklingsarbetet och löpande arbete med att skapa goda företagsvillkor redovisas inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Exempel på vidtagna åtgärder är att och inom ramen för livsmedelsstrategin har getts särskilda uppdrag att förenkla för företagen. har utvecklat stödet till livsmedelskontrollen och har haft i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i livsmedelskontrollen. gav regeringen i uppdrag att –2025 löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan i syfte att identifiera regler som försämrar t.ex. konkurrenskraften i livsmedelskedjan. Produktion av vissa jordbruksprodukter Effekterna av torkperioden hade en stor påverkan på produktionsvolymerna, inte minst spannmål, oljeväxter och potatis, men påverkade också investeringsbeslut och beslut om avveckling inom animalieproduktion . Kvantiteten invägd mjölk har minskat , medan kvantiteten griskött har minskat –2019. har det skett en ökning av produktionen av spannmål (), oljeväxter (), matfågel () och nötkött (), medan produktionen av potatis i princip inte har förändrats. Det saknas uppgifter när det gäller produktionen av sockerbetor och ägg , men produktionen av ägg ökade relativt kraftigt –2018 (). Marknadsandelarna redovisas för tio olika sektorer (morötter, äpplen, nötkött, griskött, matfågel, ägg, konsumtionsmjölk, ost, matpotatis och spannmål) för perioden –2019. är en nettoexportör av spannmål (1,35), medan konsumtionen överstiger produktionen för övriga sektorer. har den svenska marknadsandelen av ost minskat relativt kraftigt från 0,66 till 0,41, medan andelen konsumtionsmjölk i princip är svenskproducerad (0,99). För övriga sektorer har andelen svensk produktion av konsumtion legat ganska stabilt. Regeringen redovisar också kort information om det nationella stödet till jordbruket i norra och utbetalningen av krisstödet på till jordbruket som betalades ut . 4.2.3 Den gemensamma jordbrukspolitiken Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Regeringen konstaterar att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) bl.a. bidrar till stärkta inkomster, men även bidrar till flera miljömål och till utvecklingen på landsbygden. Regeringen redogör för arbetet med att komma till rätta med de försenade och i vissa fall felaktiga utbetalningar av stöd som har förekommit –2020. Problemen beror framför allt på att it-systemen inte är färdigutvecklade. Av redovisningen framgår det att av gårdsstöd, förgrödningsstöd, nötkreatursstöd och stöd till unga lantbrukare betalades ut . Hanteringskostnaden för jordbruksverkets utbetalning av stöden inom GJP, programmet för lokalt ledd utveckling med stöd från regionala utvecklingsfonden och socialfonden, havs- och fiskeriprogrammet och det nationella stödet till jordbruket i norra var . Det innebär en minskning med jämfört med . Avslutningsvis redogörs för arbetet och förhandlingarna om det nya regelverket för GJP 2021–27. 4.2.4 Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 I tabellen nedan redogörs för de fyra kompletterande indikatorer som används för att bedöma genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020. Redovisningen görs utifrån vilket mål som gäller för perioden, utfall samt utfall i procent av målet. Tabell 1 Resultatindikatorer för landsbygdsprogrammet 2014–2020 Andel av jordbruksföretag som fått investeringsstöd hade mer än hälften (53,) av programmets mål om andel jordbruksföretag uppnåtts. Andel djurenheter som berörs av djurvälfärdsersättningar Vid utgången av 2019 hade nästan hela programmets mål om andel djurenheter uppnåtts (96,). Andel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald eller landskap Utfallet var att nästan hela programmets mål hade uppnåtts när det gäller andelen jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald (97,). Investeringar i produktion av förnybar energi Utfallet t.o.m.2019i procent av programmets mål var . 4.2.5 Miljömässig hållbarhet i jordbruket I tabellen nedan redogörs för de fyra kompletterande indikatorer som används för att bedöma den miljömässiga hållbarheten i jordbruket. Tabell 2 Resultatindikatorer för miljömässig hållbarhet i jordbruket Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn Ingen statistik redovisas eftersom beräkningar av utvecklingen i näringsbalanser enbart görs . Den senaste beräkningen redogjordes för i förra årets budgetproposition. Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Utsläppen av ammoniak uppgick till 2018, vilket är oförändrat jämfört med . Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel Miljö- och hälsoriskindex samt hektardoser redovisas för perioden –2019. Regeringen konstaterar att torkan innebar att en del av den försålda kvantiteten inte kom till användning och därför användes efterföljande år, vilket ledde till en försäljningsminskning . Hälso- (drygt 30) och miljöriskindex (knappt 60) har minskat kraftigt , medan däremot index för hektardoser har ökat till ca 120. Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Jordbrukets utsläpp av växthusgaser uppgick till 6,8 miljoner koldioxidekvivalenter 2018. Sektorns utsläpp var av totala utsläpp. Utsläppen var i princip oförändrade . Vidare redovisas att det har betalats ut i metangasreduceringsstöd . Totalt fick 58 anläggningar stöd och det producerades 163 GWh. Nästa utvärdering av stödet kommer att göras . Därutöver utbetalades ett stöd för produktionen av biogas på till 32 anläggningar . 4.2.6 Myndigheternas kontroll av djurskyddet fortsätter att utvecklas genomförde länsstyrelserna ca 22 000 djurskyddskontroller, vilket var en ökning jämfört med året innan. Ungefär hälften av kontrollerna utfördes på plats hos djurhållaren och hälften administrativt från kontoren. Länsstyrelserna nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika många som antalet anmälningskontroller. Målet nåddes inte på grund av länsstyrelsernas arbete med torkan och övertagandet av vissa arbetsuppgifter från . Antalet länsstyrelser som uppfyllde målet ökade jämfört med , men finns det fortfarande stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. 4.2.7 Fortsatta insatser för att utveckla livsmedels- och dricksvattenkontrollen Statistik redovisas –2018 uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. När det gäller livsmedelsanläggningar var andelen kontrollerade anläggningar i högsta riskklass (91–) 2018, vilket var en minskning från 2017. Motsvarande siffra för dricksvattenanläggningar 2018 var , vilket innebar en ökning jämfört med året innan. kontrollerades i genomsnitt av primärproducenterna (livsmedel och foder) utifrån ett riskbaserat urval. Resursbrist var anledningen till minskningen av länsstyrelsernas kontroller. 4.2.8 Förstärkt samordning av arbetet med skydd av dricksvatten och omarbetat EU-direktiv I avsnittet redogörs kortfattat för kommissionens förslag till omarbetat direktiv om kvaliteten på dricksvatten. Vidare förstärks förvaltningsanslag permanent för samordning av arbetet med skydd av dricksvatten. 4.2.9 Arbete med fortsatt inriktning av livsmedels- och dricksvattenförsörjningen inom det civila försvaret , och har på regeringens uppdrag tagit fram en gemensam analys med förslag på åtgärder för den fortsatta inriktningen av livsmedels- och dricksvattenförsörjningen inom det civila försvaret. 4.2.10 Fortsatt gott djurhälsoläge och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen Tabell 3 Resultatindikatorer för fortsatt gott djurhälsoläge och fortsatt minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen Försäljning av antibiotika till djur och antibiotikaresistens i djurhållning Försäljningen av antibiotika minskade med till . är ett av de länder inom EU som har den lägsta försäljningen av antibiotika till djur. Bedömningen är att förekomsten av antibiotikaresistens inom svensk djurhållning är låg. Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar Statistik redovisas för perioden –2019. har 141 utredningar av allvarliga och smittsamma djursjukdomar (epizootier) i lett till provtagning. Antalet utredningar är det tredje lägsta antalet . var det tre fall/besättningar med konstaterad epizootisjukdom. 4.2.11 Arbetet med att begränsa användningen av försöksdjur fortsätter Enligt resultatredovisningen har för 3R-frågor (replace, reduce och refine) lett till att arbetar inom området med att ersätta, begränsa och förfina användningen av försöksdjur. 4.2.12 Fiskeripolitik och vattenbruk Tabell 4 Resultatindikatorer för fiskeripolitik och vattenbruk Biologisk status för fiskbestånd fastställdes av fiskemöjligheterna för vilka det finns vetenskaplig rådgivning om maximalt hållbar avkastning (MSY) i enlighet med MSY-målet. Motsvarande siffra var . Enligt kommissionen kommer av de förväntade landningarna från EU:s interna fiskebestånd i , och från hållbart förvaltade bestånd. Bedömningen är emellertid att situationen för torskbeståndet i östra är fortsatt prekär och förbudet mot riktat torskfiske ska fortsätta . Det totala förädlingsvärdet minskade ; dock skiljer sig utvecklingen av förädlingsvärdet markant åt mellan olika fisken. Förädlingsvärdet för det pelagiska fisket minskade väsentligt beroende på framför allt den svaga kronkursen. Den pågående pandemin har påverkat marknaden för färsk fisk, inte minst på kort sikt. Statistik redovisas –2018 uppdelat på produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta. Alla resultatmåtten redovisas uppdelat på matfisk och sättfisk samt antalet kvinnor och män. Produktionen 2018 av matfisk uppgick till , vilket innebar en minskning jämfört med . Produktionen var ungefär på samma nivå som den var 2015. Produktionen av sättfisk minskade . Försäljningsvärdet av matfisk var i princip oförändrat 2018 jämfört med . Försäljningsvärdet av sättfisk minskade . Det totala antalet odlingar var i princip oförändrat för matfisk (+1), medan antalet minskade för sättfisk (–13). Det totala antalet sysselsatta har ökat 2018 jämfört med , varav andelen kvinnor är och andelen män är . Antalet anställda är därmed ungefär lika många som de var 2015. Svenskt vattenbruk har enligt regeringen påverkats av den pågående pandemin. Av den anledningen har regeringen vidtagit åtgärder, t.ex. tillfälliga procentuella lättnader för ändringar i fiskodlingarnas tillstånd, för att vattenbrukarna ska kunna hantera den uppkomna situationen. 4.2.13 Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 hade 791 ansökningar beviljats stöd, motsvarande ca . Resultaten för de åtgärder som hunnit slutföras redovisas nedan. Tabell 5 Resultatindikatorer för havs- och fiskeriprogrammets genomförande Förväntade resultat utifrån beviljade ansökningar Resultat från slutförda ärenden Förändring av oönskade fångster (ton) Förändrad vattenbruksproduktion (ton) Antal projekt inom datainsamling och kontroll Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling Antal projekt inom saluföring och beredning Förändrad areal skyddade områden (kvadratkilometer) Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. 23 s. 31. Stammarna för rådjur och älg bedöms vara stabila medan stammarna för vildsvin, kronhjort och dovhjort bedöms vara ökande; dock förekommer det lokala och regionala variationer. Antalet stora fåglar har ökat markant. För hotade rovdjur – varg och järv – ligger antalet djur precis på eller under det referensvärde som anges för att respektive stam ska ha en gynnsam bevarandestatus. Samtliga stora rovdjur (björn, järv, lo och varg) bedöms uppnå gynnsam bevarandestatus. utbetalades i stöd till åtgärder som förebygger skador av skyddat vilt och i ersättning för uppkomna skador. Under utbetalades i rovdjursersättning samt till förebyggande åtgärder inom rennäring. Det totala antalet trafikolyckor med vilt inblandat har ökat relativt kraftigt . Antalet olyckor var 2015 drygt 48 000. Motsvarande siffror var nästen 65 000, varav drygt 47 000 var viltolyckor med rådjur. Den beräknade kostnaden för trafikolyckor med vilt uppgick till 2018. 4.2.15 Regeringens analys och slutsatser Lönsamheten i livsmedelskedjan har enligt regeringen visat en nedåtgående trend. Minskningen har framför allt gällt primärproduktionen och inom livsmedelsindustrin. Av den anledningen är det viktigt med ett fortsatt arbete med sänkta kostnader, förenklingsinsatser, såsom utveckling av t.ex. en likvärdig livsmedelskontroll, och utvecklad samverkan och samråd i beslutsprocessen. Regeringen gör bedömningen att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bidrar till stärkta inkomster och stärkt konkurrenskraft, till arbetet med att uppnå flera miljömål och till utvecklingen på landsbygden. Den positiva utvecklingen i antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur många i förväg planerade och riskbaserade kontroller som har genomförts i förhållande till antalet anmälningskontroller beror i hög utsträckning på länsstyrelsernas systematiska arbete. Djurskyddskontrollen bidrar enligt regeringen till efterlevnaden av högt ställda djurskyddskrav, även om det finns stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Regeringen konstaterar att livsmedelskontrollen fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. Denna bedömning grundas på uppgifter om bl.a. andelen anläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats, även om det finns kvarvarande brister i en mindre andel av kontrollmyndigheterna. Regeringen gör bedömningen att det svenska djurhälsoläget är gott, baserat på utvecklingen av antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och den låga försäljningen av antibiotika till djur samt låg antibiotikaresistens i djurhållning. Enligt regeringen går det inte att mellan enskilda år dra några mer långtgående slutsatser när det gäller utvecklingen av jordbrukets miljömässiga hållbarhet, eftersom miljöpåverkan från jordbruket beror på många faktorer, t.ex. årsmån och vad och hur mycket som produceras. Regeringen anser att jordbruket å ena sidan är en bidragande orsak till att flera av miljökvalitetsmålen inte nås men å andra sidan är näringen också en förutsättning för att andra miljökvalitetsmål ska kunna nås. Regeringen gör bedömningen att stöd till metangasreducering har haft en positiv miljönytta. Regeringen anser att EU:s gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om att säkerställa ett biologiskt och socioekonomiskt hållbart fiske. Ett fortsatt och omfattande arbete krävs när det gäller dels förhandlingarna inom EU, dels genomförandet såväl inom EU som nationellt. Enligt regeringen visar genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet att utvecklingen mot de uppsatta målen är positiv även om det är långt till målen på vissa områden. Regeringen konstaterar när det gäller jakt- och viltförvaltning att många viltstammar fortsätter att öka, särskilt vildsvinsstammen. har enligt regeringen aktivt bidragit till att förebygga skador, t.ex. på gröda och mark, och andra problem men utvecklingen är fortsatt negativ när det gäller antalet trafikolyckor med vilt inblandat. 4.3 Konsument och marknad Resultatindikatorn exportandelen i svensk livsmedelsindustri var 2018. Andelen har i princip ökat då motsvarande siffra var . 4.3.2 Fallen av salmonella, campylobacter och ehec hos människor har minskat Statistik redovisas för perioden –2019 uppdelat på campylobacter, ehec, listeria och salmonella (antal fall per 100 000 invånare). Antalet fall av salmonella, campylobacter och ehec minskade . Minskningen av listeria var från en historiskt hög nivå och antalet fall var 2019 det näst högsta . Antalet fall av listeria som noterades 2019 var det högsta . Ökningen av listeria har pågått i , liksom i övriga . 4.3.3 för måltider inom vård, skola och omsorg bidrar till de övergripande målen i livsmedelsstrategin En utvärdering visar att i hög grad uppfyller målen för sin verksamhet samt bidrar till att nå mer övergripande mål i bl.a. livsmedelsstrategin och Agenda 2030. 4.3.4 Främja produktion, konsumtion och ekologiska livsmedel Regeringen har satt som mål att av åkerarealen ska vara ekologisk och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av ekologiska produkter. Av resultatredovisningen framgår det att av jordbruksarealen i odlades ekologiskt och att av konsumtionen i offentliga svenska kök bestod av ekologiska livsmedel. Regeringen beskriver olika internationella aktiviteter inom t.ex. FAO och som har haft anknytning till det strategiska området Konsument och marknad. 4.3.6 Regeringens analys och slutsatser Den förstärkta satsningen på livsmedelsexport bidrar enligt regeringen till att uppnå målet om en ökad svensk livsmedelsproduktion. Värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter ökade . Den låga nivån av zoonoser hos livsmedelsproducerande djur och vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor innebär att animaliska livsmedel i utgör en mycket liten risk för människors hälsa, samt att det finns goda förutsättningar för ett högt förtroende för svenska livsmedel. 4.4 Kunskap och innovation Det har inte presenterats någon ny statistik 2020 för indikatorn livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. Tabell 6 Resultatindikatorer för Antalet helårsstudenter uppgick till 3 900 (kvinnor och män), vilket innebär en ökning med ca 200 jämfört med och ett trendbrott när det gäller det sjunkande antalet helårsstudenter . Antal sökande och antagna Det totala antalet sökande till utbildningar på grundnivå 2019 var 5 848, en ökning med ca 600 sökande jämfört med året innan. Antalet antagna på grundnivå var 1 020 individer, där två tredjedelar var kvinnor. Antalet sökande låg ungefär på samma nivå 2015, medan antalet antagna på grundnivå var 1 050 personer. Antalet sökande till avancerad nivå uppgick till 5 338 individer, varav 609 antogs. uppgick antalet sökande till 2 198 individer och av dessa antogs 411 individer. Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) var prestationsgraden inom utbildning på grund- och avancerad nivå totalt sett (för kvinnor och för män). Det innebär en minskning jämfört med . Antalet disputerade lärare var 973 (kvinnor och män) stycken 2019, vilket var på samma nivå som 2017. Antalet publicerade artiklar och kunskapsöversikter uppgick till drygt 1 800. Det innebar en ökning . noterades drygt 1 100 publiceringar. Den externa finansieringen ökade något och uppgick till av de totala intäkterna till forskning och utbildning på forskarnivå. 4.4.2 Regeringens analys och slutsatser I analys och slutsatser gör regeringen bedömningen att de redovisade insatserna inom det strategiska området Kunskap och innovation bidrar till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Regeringen lyfter fram betydelsen av samverkan och samarbete såväl inom näringens olika sektorer som mellan forskningsfinansiärer, forskare och näringen. Regeringen menar att de flesta indikatorer som används för att följa SLU:s verksamhet visar att forskning och utbildning vid bidrar till att uppfylla målen för livsmedelsstrategin. Av speciell betydelse är ökningen av antalet studenter och att kvaliteten på forskningen bedöms vara hög. 5 Utskottets tidigare bedömningar I förra årets uppföljning underströk miljö- och jordbruksutskottet återigen att en viktig utgångspunkt för utskottets uppföljning och utvärdering är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat. Regeringen gjorde den samlade bedömningen att de redovisade insatserna bidrog till att uppfylla det övergripande målet för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena. Utskottet menade att resultatredovisningen i vart fall inte entydigt leder till en sådan slutsats; t.ex. saknades indikatorer för ett antal resultatområden och alla utpekade indikatorer användes dessutom inte i regeringens analys och slutsatser. Utskottet menade att regeringen borde åtgärda dessa två brister i den kommande budgetpropositionen. Utskottet ansåg att det är viktigt att det finns indikatorer som gör det möjligt att följa upp livsmedelsstrategins mål, och regeringens analys och slutsatser ska sedan utgå från de indikatorer som har identifierats för de olika resultatområdena. Enligt utskottet framgick det inte om de bedömningar som gjordes ska förstås som att de statliga insatserna bidragit till att målen har uppfyllts helt eller om de enbart har bidragit till att utveckla målen i positiv riktning. Utskottet betonade att i den mån det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Utskottet menade att obalansen mellan olika resultatområden när det gäller förekomsten av indikatorer gör det svårt att bedöma resultatutvecklingen i sin helhet.