bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — Transportstyrelsen fakturerar fordonsägare för avgifter från trängselskatter och andra vägavgifter. För folkbokförda i större städer eller i anslutning till broar med motsvarande avgift sker detta ofta automatiserat, men för många engångsbesökare är det vanligt att en faktura med väldigt små summor skickas med posten. Jag vill påminna om att fakturan dessutom skickas med en postdistributör som kritiserats för sin opålitliga postgång. Om fakturan inte betalas är påminnelseavgiften . Jag anser att det vore mer logiskt om Transportstyrelsen utreder automatiserade system för faktureringsavgift. Jag menar att trängselavgifterna antingen kan ackumuleras per fordon intill dess att beloppet överstiger en viss större summa och Transportstyrelsen fakturerar först då, eller att den årliga summan belastar fordonsägarens skattekonto. Jag anser därför att man bör se över förutsättningen för en automatisering av Transportstyrelsens hantering av trängsel- och vägavgifter. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Brukaravgifter, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2019/20:1710 av (SD) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 38. Det finns många infrastrukturprojekt som är samhällsekonomiskt lönsamma men som av olika skäl inte kommer med i de regionala och nationella trafikplanerna. Jag anser därför att lagstiftningen bör ändras så att kommuner i samverkan med kan ta beslut om avgifter (Bompeng) som tas ut av trafikanterna för att finansiera enskilda trafikprojekt. Därigenom får kommunerna bättre förutsättningar att vara med och medfinansiera enskilda projekt som annars riskerar att förhalas trots att dessa projekt kan vara av stor betydelse för den enskilda kommunens näringslivs- och bostadsutveckling. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Marknadspott, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att det bör införas en marknadspott eller näringslivspott som har mandat att använda för att snabbt kunna bygga bort uppkomna flaskhalsar i infrastrukturen som står i vägen för betydande investeringar för näringslivet. Vi vill peka på att förslaget ligger i linje med vad som lyfts fram av Näringslivets Transportråd. Vi anser därför att det bör införas en stärkt marknadspott för snabba åtgärder i syfte att stärka kapaciteten i transportsystemet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 15 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3488 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 6, 2019/20:790 av (SD), 2019/20:2348 av (M) och 2019/20:3487 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och lägger skrivelse 2019/20:72 till handlingarna. Vi välkomnar granskning och är positiva till samtliga rekommendationer som lämnas i granskningen. Vi anser därför att regeringen bör se till att rekommendationerna genomförs. Vi vill vidare peka på att en av faktorerna som har identifierat som påverkar kostnadsavvikelserna för drift och underhåll är vilken leverantör som vunnit kontraktet. Vi kan konstatera att det statligt ägda bolaget har vunnit en stor andel av de upphandlingar som har annonserat. I Svevias bolagsstyrning står att verksamheten inte ska bedrivas på ett sätt som utsätter övrigt näringsliv för osund konkurrens. Vi har dock tagit del av en rapport från Företagarna, som överlämnats till näringsutskottet, där det framgår att bolaget konkurrerar med tydligt lägre anbud, vilket har medfört att privata företag helt avstått från att delta i upphandlingar där Svevia lagt anbud. Vi kan därför tyvärr konstatera att det statliga bolaget inte lever upp till skrivningarna i bolagsstyrningen. nämner inga företag vid namn i granskningen men man pekar på systematiska brister i upphandlingsarbete, vilket underlättar för låga anbud. Vi anser därför att regeringen ska se till att vidtar åtgärder för att motverka systematiska brister i upphandlingsarbetet som kan leda till för låga anbud vid upphandling av drift och underhåll av statliga vägar. Vi vill vidare framhålla att för att säkerställa att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt är ökad produktivitet och innovation avgörande. Vi vill påminna om att har en viktig roll att bidra till detta inom anläggningsbranschen, inte minst under upphandlingsfasen. Vi anser att en mer kostnadseffektiv användning av våra skattemedel kan ske genom att i högre grad beakta infrastrukturinvesteringars livscykelkostnader och genom att ta hänsyn till såväl investerings- som underhållskostnader. Vi anser att detta också ska ske på ett sådant sätt att det underlättar arbetet med att fasa ut fossila bränslen. Därför anser vi att det är viktigt att analyserar sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra produktivitetshöjningar, omställning till fossilfria transporter och innovation. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3487 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6, 2019/20:3488 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2019/20:790 av (SD), 2019/20:2348 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:3488 av m.fl. (KD) yrkande 2 och lägger skrivelse 2019/20:72 till handlingarna. Vi välkomnar granskning, men kan tyvärr konstatera att regeringens bedömningar och förslag till åtgärder med anledning av granskningen är alltför vaga och inte tillräckligt omfattande. Av skrivelsen framgår att kostnadsöverskridanden mellan upphandlade och slutförda kontrakt om basunderhåll för statliga vägar är orimligt stora, . Vi anser att detta måste åtgärdas. Vi vill framhålla att det behövs flera insatser av mer verksam art än vad regeringen bedömer vara behövligt. I granskning utpekas flera brister, vissa tämligen allvarliga. Det framgår bl.a. att av de 47 granskade kontrakten (av totalt 109 stycken) hade hela 45 kontrakt en högre slutkostnad än det som angavs i anbudet vid upphandlingstillfället. Vidare framgår att kostnadsavvikelserna varierade mellan samt att genomsnittsavvikelsen var . Avvikelserna för vinterväghållning var generellt lägre än avvikelserna för drift och underhåll, där den genomsnittliga kostnadsavvikelsen var . Endast fyra kontrakt pekade på en låg kostnadsavvikelse, mellan . Det vinnande anbudets kontrakt med lägst summa behöver följaktligen inte bli det billigaste totalt sett. Vidare framgår att andra kostnadsdrivande faktorer är byte av projektledare, där det ofta blir dyrare om en projektledare försvinner och en ny eller nya tillkommer. Det skiljer mycket i avvikelse beroende på vilket distrikt det rör sig om. Jämfört med distrikt har övriga fyra underhållsdistrikt betydligt lägre kostnadsavvikelse, 91–mindre. Vi menar att det är nödvändigt att det ställs krav på att internt ska ta del av hur det bästa distriktet arbetar med frågan och ta fasta på det i framtida upphandlingar. Med denna kännedom behöver anbudslämnares anbud granskas hårdare för att möjliggöra en bättre bedömning av ett kontrakts slutkostnad . lägger stort fokus på s.k. obalanserad budgivning. Mer verksamma åtgärder behöver sättas in från sida för att minska detta problem. För att få så mycket drift, underhåll och vinterväghållning som möjligt för pengarna står vi bakom förslag till åtgärder. Vi anser dessutom att ytterligare åtgärder måste till för att förbättra upphandlingar av drift och underhåll av statliga vägar. Vi anser därför att frågan om längden på kontrakt för vägunderhåll ska utredas, att åtgärder ska vidtas för att få bukt med orimligt låga anbud och strategisk budgivning vid upphandling av drift och underhåll av statliga vägar, att kompetensen inom upphandling i ska säkerställas, att krav ska ställas på att internt tar del av hur det bästa distriktet arbetar med upphandling och tar fasta på det i framtida upphandlingar, att krav ska ställas på att utvecklar ett fullgott system för enklare dokumentation för uppföljning av drift- och underhållskontrakten och att arbetet med att göra förfrågningsunderlagen mer välunderbyggda ska stärkas i syfte att minska tilläggsbeställningarna av s.k. ÄTA och MASA. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 6, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:790 av (SD), 2019/20:2348 av (M), 2019/20:3487 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2019/20:3488 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2019/20:72 till handlingarna. Jag påminner om att statliga investeringar i transportinfrastruktur föregås av åtgärdsvalsstudier och därefter prioriteras enligt fyrstegsprincipen. I komplexa sammanhang där primärkommun, regionkommun och stat gemensamt eller var för sig driver transportinfrastrukturprojekt som samverkar är dialog för samsyn nödvändigt för undvikande av en suboptimerad lösning. För att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt är det centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. Jag anser därför att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regional samverkan, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2019/20:979 av (S). För att möjliggöra för kommuner och byggbolag att bygga även på mark som är otillgänglig är det viktigt att staten använder infrastrukturinvesteringar effektivt och kopplar dessa till bostadsbyggande. Vi anser därför att det bör göras en översyn av den beslutade infrastrukturplanen med omprioriteringar till projekt som möjliggör avtal med kommuner för bostadsbyggande. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Några frågor om fysisk planering, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:1072 av (M) yrkande 1 och 2019/20:442 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:1072 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2434 av (M). Regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Vi anser att detta försvårar för en realistisk planering som kan spänna över flera områden, såsom hänsyn till miljö och till kostnadseffektivitet. Det är på många punkter tydligt att planeringen av vägar och järnvägar behöver bli effektivare. Fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , medan behovet av smart planering av infrastruktur består. Vi anser därför att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka effektiviteten och produktiviteten av investeringar. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa EU-frågor, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5, 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 9–12 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 15–17 och 19. Vi i ser vikten av att ta vara på den inre marknaden inom EU och behovet av att satsa på långsiktiga reella tillväxtåtgärder, innovation, hållbarhet, kompetensförsörjning och handel. Vi menar förvisso att i viss mån kan ha goda intentioner när det gäller målen för den europeiska och svenska transportindustrin, men att dessa mål kan nås på olika sätt. Vi anser att målen för den europeiska industrin i sin helhet ska vara konkreta, realistiska och ekonomiskt förankrade, detta för att generera en långsiktig trovärdighet både mot investerare och mot EU-medborgare. Dessvärre har vi dock återkommande sett motsatsen. Sverigedemokrater har därför vid upprepade tillfällen starkt kritiserat kommissionens förslag i fråga om ständigt ökade kostnader. Vi vill peka på att EU-budgeten nu ökas i vissa delar som berör bl.a. infrastruktur med ytterligare . Vi vill påminna om att skenande kostnader som denna och att som nettogivare drar sig ur EU kommer att bli ytterst problematiskt för kommande budgetar och inför reella satsningar inom transportindustrin. Vi vill understryka att strukturfonder som används till europeiska projekt endast ska stimulera reell tillväxt och att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska projekt lanseras. Vi menar att budgethöjningar på som exempelvis berör transportindustrin är orimliga och oproportionerliga. Vi anser att dessa förslag strider mot proportionalitetsprincipen och bör stoppas. Vi ser dock en otydlighet i hur dessa förslag ska behandlas i . När det gäller hur en s.k. subsidiaritetsprövning därmed ska tolkas menar vi att bör följa Europafördraget artikel 69 och artikel 5 i protokollet som beskriver mer utförligt hur Europafördraget ska tolkas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Vi moderater delar uppfattningen att normalt inte bör besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som behandlats i detta avsnitt vill vi dock framhålla att det genom den planeringsram och de prioriteringar som vi förordat hade varit möjligt att genomföra flera viktiga infrastruktursatsningar. För att behålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, för att människor enkelt ska kunna resa till och från och inom och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Vi vill därför understryka att det är avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. Vi kan tyvärr konstatera att regeringens transportpolitik ställer trafikslag mot varandra och gör våra transporter dyrare. Tillsammans med försenade infrastrukturinvesteringar är det en politik som riskerar att slå mot både industri och handel. Vi kan vidare konstatera att det är tydligt att regeringen har nedprioriterat det svenska vägnätet. Av den underhållsplan som har tagit fram framgår att det totala behovet av underhållsåtgärder inte kan genomföras med beslutade finansiella ramar, och det eftersläpade underhållet på väg fortsätter att byggas upp. Vi beklagar detta. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: bör normalt inte besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som väckts vill vi dock framhålla att med politik hade betydligt större resurser kunnat satsas på att utveckla transportsystemet i hela landet. I sammanhanget vill vi lyfta fram Östlig förbindelse, alltså den östliga förbindelsen som binder ihop Norra och och därmed formar en komplett ringled runt . En sådan förbindelse skulle, menar vi, avlasta andra delar av vägnätet som den skulle korta ned restiderna för såväl bil- som kollektivtrafikpendlare. Vi anser även att sträckan –via är angelägen och att en tidigareläggning av detta projekt ska prioriteras. Vi menar att med en utbyggnad till dubbelspår och kraftigt höjd standard kan sträckan avlasta motorvägen från intensiv busstrafik. Vidare vill vi lyfta fram att det på finns ett stort behov av fyrspår mellan och som måste prioriteras högre än vad den nationella planen föreskriver. Vår politik hade sammanfattningsvis medfört att stått bättre rustat för att möta framtidens utmaningar på infrastrukturområdet. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (C, L) (C) och (L) anför: Transportsektorn står för en tredjedel av de totala svenska växthusgasutsläppen, den största delen från vägtrafik. Den svenska fordonsflottan måste därför bli mer hållbar och utsläppen från sektorn minska. För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna bli effektivare och såväl användningen av biodrivmedel, övergången till eldrivna fordon samt forskning och introduktion av ny teknik öka. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. För att behålla och fortsätta utveckla ett konkurrenskraftigt krävs en fungerande infrastruktur. Det är viktigt för att företag ska kunna frakta sina varor, för att människor enkelt ska kunna resa till och från och inom och för att det enkelt ska gå att pendla till arbetet. En fungerande infrastruktur är hela blodomlopp som binder samman landet. Därför är det avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att stärka transportsystemet. och Liberalerna har tillsammans med regeringen slutit en sakpolitisk överenskommelse, januariavtalet. I överenskommelsen klargörs att den beslutade nationella planen för infrastruktur 2018–2029 med investeringar i vägar och järnvägar i hela landet på ska fullföljas. och Liberalerna avser att i de fortsatta politiska diskussionerna vara en aktiv och drivande kraft för att ska få en fungerande och hållbar infrastruktur för hela . Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (V) (V) anför: bör enligt min mening normalt sett inte besluta om utbyggnader och underhållsinsatser när det gäller olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Jag vill dock framhålla att med politik hade avsevärt större resurser kunnat satsas på att utveckla transportsystemet i hela landet. Jag skulle vilja påminna om att för att uppnå en fossilfri transportsektor till 2030 behöver en ökad andel av persontransporterna ske med kollektivtrafik, cykel och gång. Cykeln har som transportmedel en rad fördelar. Minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad folkhälsa och minskad trängselproblematik i våra storstäder. För att få fler att använda cykel som transportmedel är det nödvändigt menar jag med ökade investeringar i cykelinfrastruktur. Jag vill även peka på att en två-plus-ett-väg är ett exempel på mötesseparering och innebär två körfält i ena riktningen och ett körfält i andra riktningen. Dessa vägar har ett flertal fördelar men innebär ofta försämrad framkomlighet för cyklister. Jag anser därför att vid byggande av två-plus-ett-vägar bör alltid cykeltrafikanternas framkomlighet vara lika viktigt att beakta som trafiksäkerheten för bilister. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (KD) (KD) anför: Min utgångspunkt är att normalt inte ska besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Mot bakgrund av de motionsförslag som behandlats i detta avsnitt vill jag dock framhålla att det genom den planeringsram och de planeringsriktlinjer vi kristdemokrater förordat hade varit möjligt att tillgodose en rad önskemål om angelägna infrastrukturprojekt. Jag vill särskilt lyfta fram att en fortsatt upprustning av är nödvändig för att stärka . Jag vill vidare peka på att ett fokus på sträckan ––skapar helt nya förutsättningar för handel och utveckling av denna del av och . som vi stärker de öst-västliga förbindelserna måste vi fortsätta att utveckla järnvägen längs med kusten så att norra och får en bättre koppling till bl.a. . I , menar jag, är det viktigt att vi förstärker hela den nordiska triangeln. Jag vill även peka på att en dubbelspårig järnvägsförbindelse mellan och skulle knyta samman flera starka arbetsmarknadsregioner med miljontals människor. Jag vill påminna om att en väl fungerande järnvägsförbindelse mellan de båda skandinaviska huvudstäderna skulle minska antalet flygresor –, som uppgår till ca 1,5 miljoner . Vidare vill jag lyfta fram att har bidragit till ökad tillväxt i både och . Handeln har ökat, arbetsmarknadsregionerna har vuxit, resandet för turister har underlättats och invånare har fått möjlighet att bo i det ena landet och arbeta i det andra. har dock nått kapacitetsgränsen, vilket gör att det finns ett stort behov av en ny broförbindelse mellan och resterande . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:72 om upphandling av drift och underhåll av statliga vägar. 2019/20:3487 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om längden på kontrakt för vägunderhåll bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att få bukt med orimligt låga anbud och strategisk budgivning i samband med upphandling av drift och underhåll av statliga vägar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompetensen inom upphandling vid bör säkerställas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav bör ställas på att internt tar del av hur det bästa distriktet arbetar med upphandling och tar fasta på det i framtida upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav bör ställas på att utvecklar ett fullgott system för enklare dokumentation för uppföljning av drifts- och underhållskontrakten och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att göra förfrågningsunderlagen mer välunderbyggda bör stärkas i syfte att minska tilläggsbeställningarna av s.k. ÄTA (ändrings-, tilläggs- och avgående arbeten) och MASA (mindre arbeten efter skriftligt avrop) och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3488 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se till att rekommendationer följs och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska se till att vidtar åtgärder för att motverka systematiska brister i upphandlingsarbetet som kan leda till för låga anbud vid upphandling av drift och underhåll av statliga vägar och tillkännager det för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:6 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta ombyggnationen av /47 och prioritera och tidigarelägga ombyggnationen av sträckan –Slättäng, baserat på förslag i genomförd åtgärdsvalsstudie, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:74 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett alternativ till Västlänken och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:85 av och (båda SD):