bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — För att förenkla samordning med Försvars-makten bör indelningen följa militärregionernas indelning. Inom varje totalförsvarsområde ska det finnas en civilbefälhavare som leder civilförsvarsarbetet i krig såväl som i fred. Principerna om ansvar, likhet och närhet bör genomsyra det civila försvaret. Nya hotbilder kräver att län och kommuner kan mobilisera i aktiv krishantering på höga våldsnivåer. Försvarsmakten bör upprätthålla en tät kontakt med de civila staberna på alla nivåer och om möjligt samlokalisera dessa. På länsstyrelsenivå bör det övervägas att återinföra militär närvaro, s.k. förening av tjänst för officerare. Förstärkning av det civila försvaret och krisberedskap, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 34 och 36, 2020/21:2683 av (L), 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 3. Inom Försvarsmakten finns tre centrum där militärt arbete utförs i nära samarbete med civila myndigheter: Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC, för CBRN-arbete), Totalförsvarets signalskyddsskola (TSS) och Total-försvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec). Det finns stora fördelar för samhället i stort om dessa centrum kan nyttjas av hela totalförsvaret så att synergier skapas och det bör därför tillsättas en utredning om hur ett bättre samarbete mellan civila myndigheter såsom MSB och Totalförsvarets skyddscentrum, Totalförsvarets signalskyddsskola och Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum kan skapas. När det gäller civilt försvar och krisberedskap vill jag dessutom betona värdet av broschyren ”Om krisen eller kriget kommer” som MSB skickade ut till alla hushåll 2018. Den innehåller viktig information och det kan finnas behov av att påminna om detta med flera utskick. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att kontinuerligt med mellanrum skicka ut broschyren Om krisen eller kriget kommer. Samhällsviktig verksamhet, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 49 och 2020/21:2172 av (M) yrkande 2. Vid olika typer av kriser, bl.a. snöstorm och skogsbrand, gör bönderna viktiga insatser. Beredskapen skulle stärkas om kommunerna i förväg inventerade de resurser som finns bland lantbrukarna. Alla kommuner borde vara skyldiga att teckna avtal med lantbrukare om hur deras utrustning ska kunna användas vid kriser. Betalningssystem, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2020/21:2761 av (M). Det digitala betalningssystemet är sårbart och kan vara omöjligt att upprätthålla i händelse av kris eller krig. För att säkerställa att det finns ett fungerande betalsystem även i dessa situationer är det av yttersta vikt att systemet med kontanthantering upprätthålls i fredstid. Undantag från kravet på kontanthantering ska kunna ges för vissa verksamheter. Dessutom anser vi att totalförsvaret måste kunna tillgodose sina behov och lämna kvitto på vad man rekvirerat. Hushållen bör också uppmuntras att ha blandade kontanter för en månads sparsam förbrukning hemma. Mål för det militära försvaret, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till mål för det militära försvaret. b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2020/21:3748 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2020/21:30 punkt 8. Vi föreslår andra mål för det militära försvaret än de regeringen föreslagit. Målen bör vara att: • avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium • avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium. Detta kräver att Försvarsmakten ska kunna möta militära intrång i hela landet, hejda sådana i flera riktningar och kunna avgöra i en riktning • skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium • skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen • vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser • frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder • stödja andra myndigheter i kris och krig • stödja , och andra blåljusmyndigheter i kris och krig • stödja svenska fredsfrämjande internationella insatser så länge stödet inte påverkar den nationella försvarsförmågan på ett negativt sätt. Det militära försvarets förmåga, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2259 av (M) yrkande 1, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 23, 24, 26 och 29 samt 2020/21:2950 av m.fl. (C) yrkandena 1–3. Vi anser att Försvarsmakten bör ha en tydligare skyldighet att bistå andra myndigheter i samband med civila kriser och att det kräver att myndigheten tillförs mer resurser. Utvecklingen av skyddet mot olyckor och kris-beredskapen bör gå hand i hand med utvecklingen av Försvarsmakten eftersom det skulle innebära ökade möjligheter till ett effektivt utnyttjande av samhällets samlade resurser. Försvarsmakten har en viktig roll vid civila kriser. Vi anser därför att det finns anledning att överväga om regeringen i större utsträckning ska kunna överpröva Försvarsmaktens beslut att neka bistånd i samband med allvarliga civila kriser. Det militära försvarets förmåga, punkt 22 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:2259 av (M) yrkande 1, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 23, 24, 26 och 29, 2020/21:2950 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 2. Om man samlar in mätdata från olika sensorer från var och en av försvarsgrenarna ger det gemensamma lägesbilder, vilket ökar Försvarsmaktens möjligheter att verka mot fientliga mål. Det är naturligt att fientliga aktörer vill störa denna möjlighet. Vi anser därför att höga krav måste ställas på teknik och taktik, inte minst inom cyberförsvarsområdet. Vi är positiva till samarbetet mellan försvarsgrenarna och föreslår att det framöver utökas till att även omfatta våra nordiska grannländer. Det militära försvarets förmåga, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 23, 24, 26 och 29 samt 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2259 av (M) yrkande 1, 2020/21:2950 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 2. Jag anser att behöver utveckla förmågan att ge och ta emot internationell hjälp vid en kris och att markstridskrafternas förmåga behöver stärkas. Vidare anser jag att fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan bör utvecklas. Även möjligheten att förstärka sjöstridskrafterna för att säkerställa skyddet av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid bedrivs på ostkusten bör ses över. När det gäller luftstridskrafterna anser jag att basorganisationen behöver förstärkas. Dimensionering av Försvarsmakten för stöd till samhället, punkt 23 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 4, 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:303 av m.fl. (V) och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13. Vi anser att samarbetet mellan och Försvarsmakten behöver stärkas. Rikspolischefen hemställde hos regeringen om att ska kunna ta hjälp av Försvarsmakten vid extraordinära händelser och inte bara vid terrorattentat som . Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att tillgodose polisens möjligheter att fokusera på sin kärnverksamhet. Vi föreslår att lagstiftningen ändras så att Försvarsmakten ges möjlighet att stödja vid extraordinära händelser och att Försvarsmakten kompenseras resursmässigt för denna nya uppgift. Dimensionering av Försvarsmakten för stöd till samhället, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:303 av m.fl. (V) och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2020/21:3498 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 4. Jag anser att Försvarsmaktens främsta uppgift är att tillhandahålla ett militärt försvar som kan möta de kriser vi ställs inför – ytterst en väpnad konflikt. Jag vill dock understryka att är ett alltför litet land för att inte samordna och koordinera sina resurser. Försvarsmaktens stöd till samhället och andra myndigheter ges enbart inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser . Jag anser att det är direkt kontraproduktivt att våra myndigheter inte har i uppdrag att samarbeta när det gäller vårt lands säkerhet och motståndskraft mot civila hot. Jag föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning om hur Försvarsmakten kan få i uppdrag att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer samt vid extraordinära händelser. Detta bör omfatta såväl pandemier, cyberattacker och sjöräddning som brandbekämpning och naturkatastrofer. Utredningen bör även se över hur ett eventuellt ersättnings-system kan konstrueras. Försvarsmaktens krigsorganisation, punkt 24 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag i bilaga 2 om inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2020/21:30 punkt 10 och motion 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 17, 19, 21 och 23–25 samt 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 17. Vi anser att ytterligare lokalförsvarsförband krävs. När det gäller flygvapnets utformning föreslår vi att antalet stridsflygdivisioner i fortsättningen uppgår till tio stycken utspridda på fem flygflottiljer. I fråga om flygvapnets basorganisation anser vi att regeringen bör ge flygflottiljerna i uppdrag att organisera minst två stycken flygbasbataljoner med förmåga att tillsammans upprätthålla en ordinarie flottiljbas samt flera sidobaser. Regeringen bör utöver en förstärkning av flygvapnets stridsledning och helikopterförbanden även vidta åtgärder för en förstärkning av marinen. Ytterligare förstärkningar av krigsorganisationen, punkt 25 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2020/21:3748 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:2244 av m.fl. (M), 2020/21:3465 av (M) och 2020/21:3542 av m.fl. (M). Utöver de krigsförband som regeringen föreslagit menar vi att ytterligare en mekaniserad brigad behöver sättas upp. När det gäller arméns storlek anser vi att det behövs en fältarmé med flera olika typer av brigader och ett spritt lokalförsvar är dessutom nödvändigt för att ska kunna försvaras. Vi anser att två mekaniserade brigader bör sättas upp under kommande försvars-beslutsperiod med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare, kontrakterade och värnpliktiga. Vi anser vidare att ytterligare en brigad med tillhörande divisionsledning ska vara uppsatt . En utökad grundorganisation, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att –2025 återinrätta (K 4) i , (Amf 4) i , flygflottilj (F 16) i samt avslår regeringens förslag om bemyndigande att inrätta Bergslagens artilleriregemente (A 9) i , Dalregementet (I 13) i och (I 21) i med utbildningsdetachementet i . 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 13, bifaller delvis proposition 2020/21:30 punkt 11 och avslår motion 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 20. Jag anser att bör avslå regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2025 återinrätta Bergslagens artilleriregemente (A 9) i , Dalregementet (I 13) i och (I 21) i . Regeringens förslag i proposi-tionen stämmer överens i stort med Försvarsberedningens, men Försvarsmakten har kommit med ett remissvar på hur man ser på de orter som föreslagits och myndigheten gjorde en rangordning utifrån detta. Utifrån remissvaren och efterföljande diskussioner kan jag konstatera att ett nytt regemente i inte är önskvärt. Det är tydligt att Försvarsmakten hellre bör växa på de orter där det redan finns etablerad verksamhet eftersom det är det mest effektiva i fråga om både ekonomi och personalförsörjning. Jag anser att regionalpolitik har fått spela en alltför stor roll i regeringens förhandlingar med samarbetspartierna om nya regementsorter och det är inte ett ansvarsfullt sätt att bedriva försvarspolitik. När det gäller , och anser jag att det är orter som på olika sätt är strategiska och där Försvarsmakten har en stor verksamhet. Där finns t.ex. redan infrastruktur och personal, vilket innebär att det inte ger särskilt stora kostnader att utveckla verksamheten på dessa orter. Jag är därför positiv till nya organisationsenheter i , och . Andra förstärkningar av grundorganisationen, punkt 27 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15. Vi anser att Försvarsmaktens tillväxt och försvarsförmåga till stor del avgörs av hur rekrytering och kompetensförsörjning lyckas. genomförs utbildningen av officerare till stor del vid i . Delar av utbildningen sker också på andra platser. För att öka tillgänglighet och valfrihet och för att bidra till mindre sårbarhet anser vi att man bör överväga om utbildning av officerare bör ske på ytterligare en plats. Vi anser att en eventuell ny ort bör ha koppling till både ett militärt förband och ett universitet. Mot den bakgrunden föreslår vi att ytterligare en militärhögskola förläggs till en annan plats än . Andra förstärkningar av grundorganisationen, punkt 27 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 14. Vi föreslår att en ny militärhögskola etableras och att markområden och lokaler som tillhör Försvarsmakten inte ska få avyttras utan tillstånd från regeringen. Vid all avyttring anser vi att det ska finnas en klausul i kontraktet som ger staten förköpsrätt vid en framtida försäljning av objektet. Innan avyttring sker av infrastruktur som är av större militärstrategisk betydelse, eller som har ett större ekonomiskt värde, anser vi att ett yttrande ska inhämtas från försvarsutskottet. I den principiella frågan om försvarets lokalförsörjning anser vi att regeringen bör ge i uppdrag att regelbundet informera om vilka objekt man planerar att avyttra. Avveckling av vissa test- och övningsområden, punkt 28 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 19 samt 2020/21:3060 av m.fl. (MP) yrkande 2. Jag ser med oro på hur stora delar av görs om till ett militärt övningsfält. En ökad övningsverksamhet, oavsett om den sker tillsammans med Nato, Pesco eller andra konstellationer inom EU, riskerar att få negativa konsekvenser såväl för människor och miljö som för viktig näringsverksamhet i området. Jag är även tveksam till tanken att försvarsförmåga skulle stärkas genom att andra länder ges möjlighet att testa och öva i vårt kalla klimat. Regeringen bör därför ge i uppdrag åt Försvarsmakten att återkomma med en plan på hur Test Range kan avskaffas som militärt testområde. Jag anser dessutom att det behöver finnas en jämvikt mellan försvarets intressen av att öva och miljöintressen och behov av att säkra rent dricksvatten. Dagens övningar innebär att stora mängder ammunition hamnar i som den tidigare ammunitionen ligger kvar. Jag bedömer att sam-övningar med internationella förband innebär att okänd ammunition kan spridas i området och anser därför att regeringen bör utreda möjligheterna till ett totalstopp för Försvarsmaktens övningar i och runt . Materiel- och försvarsindustristrategi, punkt 29 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 3–6 och 11 samt 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 8, 2020/21:2249 av (M) och 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 33. Det behövs en parlamentarisk utredning med uppdrag att ta fram en ny materiel- och försvarsindustristrategi. Vi anser att utredningen bl.a. bör klarlägga faktorer som påverkar förutsättningarna för att över tiden på ett effektivt och uthålligt sätt säkerställa det militära försvarets behov av materiel och tjänster i fred, kris och krig. Det är också viktigt att utredningen ger underlag när det gäller ambitionen i statens försvarsindustriåtagande, ger vägledning för de väsentliga säkerhetsintressena, försörjningstrygghet och krigsviktiga företag samt belyser förutsättningarna för försvarsföretagens marknadstillträde internationellt och inom EU. Att utredningen är parlamen-tarisk skulle ge den kommande strategin större tyngd, som det också förbinder de politiska partierna att stå upp för de principer som antas i strategin. Vi anser också att principerna för materielförsörjningen bör ses över. Inte minst är det viktigt att integrera livscykelperspektivet på ett bättre sätt i materielförsörjningsprocessen. EU:s försvarsupphandlingslagstiftning har lett till att identifierat ett antal väsentliga nationella säkerhetsintressen (VSI) som bl.a. undantas från konkurrensupphandlingar. Vi anser att de väsentliga nationella säkerhets-intressena bör ses över och definieras till sitt innehåll och sin omfattning. Exempelvis är det viktigt att klarlägga och kostnadsberäkna den inhemska tekniska kompetensen och systemkunskapen som krävs , liksom att skapa tydlighet kring statens roll och åtagande. För att ge och regeringen bättre möjligheter att följa upp de väsentliga nationella säkerhetsintressena vill vi också att objektsramar ska införas för flyg- och undervattenssystemen, liksom för andra större och långsiktiga materielprojekt. Vidare vill vi framhålla behovet av ett forum för strategisk dialog mellan försvarsmyndigheter och försvarsföretag. Genom bättre samarbetsytor mellan försvarsmyndigheterna och försvarsindustrin kan den omvärldskunskap som finns i industrin stärka den samlade beslutskompetensen i . Därför föreslår vi att ett försvarsindustriråd ska inrättas. Materiel- och försvarsindustristrategi, punkt 29 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag om mål för det militära försvaret b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 8 samt 2020/21:2249 av (M), 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 33 samt 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 3–6 och 11. Vi föreslår att principerna för nyanskaffning och vidmakthållande bl.a. bör utgå från att vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel ska väljas före nyanskaffning om det är ekonomiskt gynnsamt och de operativa kraven kan uppnås. Principerna bör också utgå från att forskning och utveckling av krigsmateriel sker kontinuerligt för att kunna behålla spetskompetens i svensk industri. Dessutom vill vi framhålla att en väl fungerande logistikfunktion är avgörande för att Försvarsmakten ska kunna verka och ytterst kunna möta ett väpnat angrepp. Försvarslogistiken bör därför förstärkas och uppbyggnaden av logistikorganisationen måste harmoniseras med återuppbyggnaden av övriga delar av Försvarsmakten. Materiel- och försvarsindustristrategi, punkt 29 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 33 samt 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 8, 2020/21:2249 av (M) och 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 3–6 och 11. saknar en sammanhängande försvarsindustristrategi där säkerhetspolitiska överväganden, försvarsindustrins roll i det nationella för-svaret, dess roll som internationell samarbetspartner samt tekno-logiska möjligheter vägs samman. Jag anser att det är mycket angeläget att en sådan strategi tas fram och föreslår att regeringen återkommer till med en samlad materielförsörjningsstrategi. I fråga om logistik stöder jag Försvarsberedningens förslag om förstärkt logistik för att få hela logistikkedjan att fungera. Det inbegriper försörjning av livsmedel, ammunition, reparationsresurser, sjukvårdstjänst och transporttjänster. Det kräver också anskaffning och lagerhållning av ammunition, reservdelar, drivmedel, läkemedel och hållbara livsmedel. , punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 9. Vi anser att roll bör utredas ytterligare. Utredningen bör syfta till att effektivisera myndighetens verksamhet. Utredningen bör också ta upp frågan om myndighetens verksamhet bör bedrivas som en enskild verksamhet eller inte. Internationellt materielsamarbete och upphandling, punkt 31 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 8, 10 och 12 samt 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 8. Vi ser starka skäl att öka det internationella materielsamarbetet främst inom EU. Som exempel på fördelar kan nämnas större serier, lägre styckpris och delade utvecklingskostnader för materielprojekt. Genom internationella materielsamarbeten ges möjlighet att behålla en inhemsk teknisk och industriell bas inom prioriterade områden på ett sätt som inte skulle ha varit ekonomiskt eller tekniskt möjligt enbart på nationell grund.