bet · H701UbU23 · 2020-06-08 00:00:00 — Detta kan dock enligt regeringen inte förutsättas vid distansundervisning, eftersom eleverna vid sådan undervisning huvudsakligen befinner sig på en annan plats än i skolan. Såväl de tekniska möjligheterna som elevernas säkerhet begränsar i vilka ämnen distansundervisning kan användas. Distansundervisning bör därför enligt regeringens förslag kunna användas i alla andra ämnen än de praktisk-estetiska ämnena. Distansundervisning ska få användas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som särskilt stöd inom ramen för en påbörjad utbildning eller för en hel utbildning Regeringen föreslår att distansundervisning ska få användas som särskilt stöd inom ramen för en påbörjad utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan för en elev som inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, om eleven medger att distansundervisning används. Rektorn ska inte få överlåta sin beslutanderätt i fråga om särskilt stöd i form av distansundervisning till någon annan. Ett sådant beslut ska få avse högst en termin åt gången. Vidare föreslås att distansundervisning ska få användas för en hel utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan för en elev som inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik eller andra särskilda skäl. Elever med medicinsk, psykisk eller social problematik ska kunna få distansundervisning I skälen för regeringens förslag framhåller regeringen att det kan finnas olika situationer då elever av ett eller flera skäl har svårt att delta i närundervisning även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Problemen kan ha uppstått redan tidigt under elevens skolgång. Det handlar om en heterogen elevgrupp, och distansundervisning kan vara ett sätt för elever som annars skulle ha avstått från eller avslutat utbildningen i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan att delta i utbildning. Regeringen framhåller det som tidigare nämnts i propositionen om att distansundervisning emellertid innebär flera olika utmaningar eftersom den är utformad på ett annat sätt än närundervisning för att utifrån elevens behov kunna utgöra ett fullgott alternativ för vissa elevgrupper. En övergång till utbildning med distansundervisning utgör enligt regeringen en stor förändring för en elev och det måste finnas starka skäl för en sådan övergång. Eleven måste t.ex. ha motivation och mognad för att genomföra studierna. Distansundervisning innebär mer självstudier än närundervisning och den enskilda elevens motivation och mognad blir därför viktiga för framgångsrika studier. Regeringen anser därför att inte alla elever ska kunna välja att läsa en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan på distans. Det bör i stället införas vissa begränsningar. Det ska också vara möjligt att få distansundervisning om det finns andra särskilda skäl Även om distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan främst ska komma i fråga på grund av medicinsk, psykisk eller social problematik kan det för dessa skolformer enligt regeringen finnas anledning att tillåta distansundervisning även av andra särskilda skäl. De särskilda skäl som då ska kunna komma i fråga ska ha sin utgångspunkt i elevens egen situation och egna behov. Det kan t.ex. förekomma att någon vill genomgå en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan men har andra engagemang som gör det mycket svårt att genomföra utbildningen med närundervisning. Ett exempel är elever som idrottar på elitnivå och därför ofta befinner sig på resor eller deltar i träningsläger och tävlingar. Regeringen framhåller att eleverna vid ett riksidrottsgymnasium eller en nationellt godkänd idrottsutbildning kombinerar ett fullständigt gymnasieprogram med ämnet specialidrott. Dessa utbildningar ger dock inte utrymme för frånvaro på träningsläger eller mästerskap. Elitidrottande bör därför kunna utgöra särskilda skäl för att få distansundervisning. Ett annat exempel på särskilda skäl är när eleven har inlett någon form av yrkeskarriär som medför mycket resande och därför inte kan delta i närundervisning. Att eleven har ett arbete vilket som helst bör dock inte vara särskilda skäl för att eleven ska få distansundervisning. Det bör krävas att den verksamhet som orsakar behovet av distansundervisning innebär att eleven återkommande befinner sig på annan ort. Ett tredje exempel på särskilda skäl är enligt regeringen när en elev bor utomlands under sin gymnasieutbildning. Det handlar då inte om situationer där eleven flyttar utomlands på egen hand, utan det bör vara fråga om en elev som är tillfälligt bosatt i utlandet med sina vårdnadshavare. Distansundervisning ska få användas för en hel utbildning Regeringen framhåller att eleverna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan inte längre har någon skolplikt och är äldre än eleverna i de obligatoriska skolformerna. Med en ökad mognad förbättras möjligheterna generellt att klara av självstudier. Det bör därför enligt regeringens mening kunna bli aktuellt med distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det är alltså rimligt att tillåta distansundervisning för en hel utbildning för den aktuella elevgruppen. Regeringen påminner i sammanhanget om att även om en utbildning karaktäriseras som en distansutbildning kombineras den ofta med inslag av fjärrundervisning och närundervisning. Regeringen påpekar vidare i sammanhanget vikten av att eleven inför sitt beslut att söka till en utbildning där distansundervisning används får stöd av exempelvis en studie- och yrkesvägledare så att eleven får klart för sig vad en sådan utbildning kan innebära på både kort och lång sikt. I propositionen framhålls också huvudmannens och Skolinspektionens ansvar för att garantera verksamhetens kvalitet och att man inte antar elever som inte långsiktigt skulle gynnas av distansundervisningen. Distansundervisning ska få användas som särskilt stöd inom ramen för en påbörjad utbildning Regeringen anser till skillnad från det förslag som lämnas för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan inte att det ska krävas att alla andra former av särskilt stöd ska vara uttömda eller bedömas olämpliga innan distansundervisning provas. Eftersom eleverna är äldre i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan måste enligt regeringen deras preferenser när det gäller olika former av särskilt stöd tillmätas viss vikt. Det bör inte heller krävas något medgivande från vårdnadshavaren utan det bör räcka med ett medgivande av eleven. Enligt 29 kap. 12 § skollagen har nämligen den som har fyllt rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt lagen. Om en vårdnadshavare skulle motsätta sig att en omyndig elev får distansundervisning i hemmet kan det lösas genom att eleven genomför sina studier på någon annan plats, t.ex. på ett bibliotek. Det bör enligt regeringen understrykas att närundervisning ska vara huvudregeln även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och att distansundervisning som stödåtgärd därför bör vara en tillfällig lösning . Liksom när det gäller och motsvarande skolformer ska därför ett beslut om särskilt stöd i form av distansundervisning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan få avse högst en termin åt gången. Eleven bör därefter återgå till ordinarie undervisning. Om det finns skäl till det kan det dock bli aktuellt att återigen besluta att eleven ska få särskilt stöd i form av distansundervisning. Av propositionen framgår också att det saknas anledning att i förväg begränsa i vilka program i gymnasieskolan distansundervisning ska få användas. Som regeringen närmare utvecklar nedan (se avsnittet Huvudmän som vill utföra distansundervisning ska få ansöka om tillstånd) föreslås att distansundervisning endast ska få utföras av en huvudman inom skolväsendet som efter ansökan har godkänts av Skolinspektionen som utförare av utbildning där distansundervisning används, och att godkännandet ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet. Godkännandet kan alltså enligt regeringen avse t.ex. ett visst nationellt program inom gymnasieskolan. Det blir upp till huvudmannen att inför ansökan överväga om det är lämpligt att använda distansundervisning i ett visst program. Det ska ställas behörighetskrav för en distansutbildning Regeringen föreslår att den sökande för att vara behörig till en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen ska uppfylla de grundläggande villkoren, dvs. inte kunna delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik eller av andra särskilda skäl. Det ska därutöver enligt regeringen krävas att den sökande, när det gäller gymnasieskolan, uppfyller de behörighetskrav som gäller för den aktuella utbildningen. När det gäller gymnasiesärskolan ska den sökande tillhöra målgruppen för den skolformen. En distansutbildning ska vara riksrekryterande Regeringen föreslår att huvudmannen för den sökta utbildningen, när distansutbildning får användas för en hel utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, ska pröva om en sökande är behörig och ska tas emot. Huvudmannen ska enligt regeringen vid denna prövning vara bunden av hemkommunens beslut att en sökande tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Behöriga sökande från hela landet ska tas emot till utbildningen (riksrekrytering). Huvudmannen ska dock enligt regeringen bara vara skyldig att ta emot en sökande till en utbildning som avser programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ eller språkintroduktion i gymnasieskolan eller till en utbildning som avser ett individuellt program i gymnasiesärskolan om huvudmannen och den sökandes hemkommun har kommit överens om ersättningen. Den sökande ska få överklaga beslut i fråga om mottagandet till . Huvudmannen ska enligt förslaget göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Urval ska göras på grunder som Skolinspektionen godkänner. Gemensamma bestämmelser om distansundervisning Huvudmän som vill utföra distansundervisning ska få ansöka om tillstånd Regeringen föreslår att distansundervisning endast ska få utföras av en huvudman inom skolväsendet som efter ansökan har godkänts som utförare av utbildning där distansundervisning används. För att godkännande ska lämnas ska det enligt regeringen krävas att huvudmannen har förutsättningar att utföra distansundervisning av god kvalitet och att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Godkännandet föreslås avse viss utbildning vid en viss skolenhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela ytterligare föreskrifter om vad som krävs för att ett godkännande ska kunna lämnas och föreskrifter om urval bland sökande. Skollagens bestämmelser om att en enskild skolhuvudman ska samråda med den kommun där huvudmannen ska bedriva utbildning innan utbildningen startar, ska enligt förslaget inte gälla för utbildning där distansundervisning används. Skolinspektionen ska enligt regeringen pröva frågor om godkännande. Skolinspektionens beslut i en sådan fråga ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen föreslår vidare att det ska regleras i skollagen att Skolinspektionen får förelägga en utförare av utbildning där distansundervisning används att fullgöra sina skyldigheter om distansundervisningen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för undervisningen eller de villkor som gäller för godkännandet som sådan utförare. Myndigheten föreslås få återkalla godkännandet om ett föreläggande inte har följts och missförhållandet är allvarligt. Skolinspektionens beslut i fråga om återkallelse föreslås få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen gör bedömningen att den som ansöker om godkännande inte bör betala en avgift till staten. Distansundervisning ska som huvudregel utföras av behöriga lärare Regeringen föreslår att en lärare som inte uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet och som inte på annan grund får bedriva undervisning utan begränsning ändå ska få bedriva distansundervisning i modersmål eller ett yrkesämne i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, om läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Distansläraren föreslås ha regelbunden direktkontakt med eleven när distansundervisning används. ska besluta om kostnadsersättningen för viss distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Regeringen föreslår att en offentlig eller enskild huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan föreslås hemkommunen betala det belopp som har beslutat i varje särskilt fall. Om huvudmannen är offentlig utgör beloppet interkommunal ersättning. Om huvudmannen är enskild utgör beloppet i stället ett bidrag som föreslås bestå av ett grundbelopp som avser ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Hemkommunen föreslås i vissa fall för en sådan utbildning därutöver lämna tilläggsbelopp till en enskild huvudman för en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev som är i behov av särskilt stöd föreslås vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen föreslås inte vara skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om det är fråga om en annan utbildning än ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan, föreslås den interkommunala ersättningen respektive bidraget motsvara anordnarens självkostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat. Det som anges ovan föreslås inte gälla om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunens beslut i fråga om bidrag för distansundervisning till en enskild huvudman ska enligt regeringen få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela ytterligare föreskrifter om ersättningen och bidraget. Det ska föras in bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) för ärenden om mottagande till distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Regeringen föreslår att det ska gälla sekretess i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärende om mottagande till utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen föreslås inte gälla beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling föreslås sekretessen gälla i högst . Den tystnadsplikt som följer av sekretessbestämmelsen ska ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven gymnasieskola eller enskilt bedriven gymnasiesärskola föreslås inte obehörigen få röja vad han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden i ett ärende om mottagande till utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Regeringen bedömer att det finns tillräckliga bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt i de fall distansundervisning ges i form av särskilt stöd. Detta gäller såväl de obligatoriska skolformer där distansundervisning får användas som gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Distansundervisning ska kunna ersätta särskild undervisning i hemmet Regeringen bedömer att en elev som kan få särskild undervisning i hemmet eller på annan lämplig plats också kan uppfylla kriterierna för att få distansundervisning enligt skollagens nya kapitel om distansundervisning. Då båda undervisningsformerna kräver samtycke kommer det enligt regeringens bedömning i praktiken ytterst att vara eleven eller, beroende på elevens ålder, elevens vårdnadshavare, som avgör vilken av dessa två undervisningsformer som ska användas. Övriga förslag om distansundervisning Regeringen föreslår att en elev som har påbörjat en distansutbildning ska ha rätt att fullfölja utbildningen med ordinarie undervisning, att en elev som deltar i distansutbildning i vissa fall ska få svara för vissa kostnader, att en elev som deltar i en utbildning som innehåller distansundervisning ska ha rätt till ersättning för resor och logi och att det ska göras undantag från skollagens bestämmelser när det gäller undervisningstid, skolförlagd utbildning och skolbibliotek. Vidare föreslår regeringen att distansundervisning inte ska få användas i förskolan och förskoleklassen. I utbildning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används föreslås att även andra former av undervisning ska få användas. De särskilda villkor som föreslås gälla för att fjärrundervisning ska få användas i nämnda skolformer ska inte behöva vara uppfyllda om fjärrundervisning används tillsammans med distansundervisning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela ytterligare föreskrifter om distansundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Kommunala huvudmän kan bilda kommunalförbund och gemensamma nämnder, lämna över skötseln av en angelägenhet till någon annan och ingå samverkansavtal Kommunala huvudmän kan enligt kommunallagen (2017:725) bilda kommunalförbund och lämna över skötseln av kommunala angelägenheter till sådana förbund. Ett kommunalförbund är en egen offentligrättslig juridisk person som ansvarar för de uppgifter som överlämnats till det. Flera kommuner kan alltså gå samman för att fullgöra uppdraget att erbjuda sina invånare utbildning inom skolväsendet. Kommuner och regioner kan även bilda en gemensam samarbeta på ett eller flera områden. En sådan nämnd kan fullgöra kommunernas uppgifter enligt t.ex. skollagen. En gemensam nämnd är dock till skillnad från ett kommunalförbund inte en egen juridisk person (3 kap. 8 och 9 §§ och 9 kap. 20 § kommunallagen). En kommun eller en region får, om det inte i lag eller annan författning anges att angelägenheten ska bedrivas av en nämnd, lämna över skötseln av en angelägenhet till en juridisk person eller en enskild individ (10 kap. 1 § kommunallagen). I skollagen anges att en eller flera kommunala nämnder ska fullgöra kommunens uppgifter enligt den lagen (2 kap. 2 §). Det innebär att det krävs särskilt lagstöd för att en kommun ska kunna lämna över skötseln av angelägenheter inom skolverksamheten till en juridisk person eller en enskild individ. En huvudman inom skolväsendet har vidare vissa uppgifter som utgör myndighetsutövning, t.ex. att sätta betyg. Enligt grundlagen krävs det lagstöd för att överlämna förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning till andra juridiska personer och enskilda individer (12 kap. 4 § regeringsformen). I skollagen finns det bestämmelser om samverkan dels i 15 kap. om gymnasieskolan, dels i 18 kap. om gymnasiesärskolan och dels i 23 kap. om entreprenad och samverkan. En samarbetsform som står öppen för såväl kommunala som enskilda huvudmän är sådan entreprenad som regleras i 23 kap. skollagen. En definition av entreprenad finns i 23 kap. 1 § första stycket. Där anges att en kommun, en region eller en enskild huvudman enligt bestämmelserna i kapitlet med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal om att någon annan än kommunen, regionen eller den enskilda huvudmannen utför uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt lagen (entreprenad). Att huvudmannen behåller huvudmannaskapet innebär att det är huvudmannen, dvs. den som överlämnar eller beställer entreprenaden, som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra författningar. Beställaren ansvarar t.ex. fortfarande för att utbildningen håller tillräckligt hög kvalitet. Uppgifter som faller utanför utbildningsansvaret enligt skollagen, såsom lokalvård, omfattas inte av entreprenadbestämmelserna. Av andra stycket i samma paragraf framgår att en kommun eller en region genom ett sådant entreprenadavtal som avses i första stycket får utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet, trots bestämmelsen om kommunallagens lokaliseringsprincip i 2 kap. 1 § kommunallagen. Bestämmelsen i 23 kap. 1 § andra stycket skollagen reglerar således ett undantag från den s.k. lokaliseringsprincipen och innebär att även kommuner och regioner kan vara utförare av en entreprenad. De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt skollagen ska med de undantag som anges i 23 kap. gälla även vid entreprenad (23 kap. 1 § tredje stycket). Skolformer och uppgifter för vilka entreprenad är tillåtet Inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen får alla uppgifter överlämnas på entreprenad, dvs. även uppgifter som avser undervisning, till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 2 § skollagen). I propositionen Komvux för stärkt kompetensförsörjning (prop. 2019/20:105) föreslås att särvux fr.o.m. inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i komvux. I den nu aktuella propositionen, som innehåller lagförslag som ska träda i kraft och senare, nämns därför hädanefter inte särvux. Andra uppgifter än undervisning får överlämnas på entreprenad Utöver vad som anges ovan får inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 § skollagen). Begränsningar när det gäller att överlämna undervisning och studiehandledning på entreprenad Uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet får inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bara överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. En enskild huvudman får dock även överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning till en enskild fysisk eller juridisk person. Uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet får endast överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen (23 kap. 3 a § skollagen). Inom gymnasieskolan får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 b § skollagen). Vidare får inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan uppgifter som avser fjärrundervisning överlämnas till staten på entreprenad. Inom dessa skolformer får uppgifter som avser fjärrundervisning även överlämnas till en annan huvudman på entreprenad, om uppgifterna är sådana som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet och huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen (23 kap. 4 § skollagen). Inom får uppgifter som avser undervisning i lovskola överlämnas till en annan huvudman på entreprenad (23 kap. 4 a § skollagen).