bet · H701MJU15 · 2020-04-29 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Naturvård och biologisk mångfald Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör naturvård och biologisk mångfald. Enligt utskottet ska regeringen se över förutsättningarna för att utöka licensjakten på varg i områden där vargstammen behöver minskas. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. Motionsyrkandena handlar bl.a. om biologisk mångfald, handel med hotade arter, invasiva främmande arter, genetiskt modifierade organismer, naturvårdsdirektiven, jakt på säl, skarvförvaltning, rovdjurspolitik, allemansrätten, äganderätten, skyddad skog och mark, naturreservat, skyddade områden, strandskydd och vandringsleder. I betänkandet finns 37 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I två reservationer (S, MP, V, L) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 210 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Arbetet för biologisk mångfald Handel med hotade arter Förvaltning av skarv och andra stora fåglar Skyddad skog och mark Motioner som bereds förenklat 1.Arbetet för biologisk mångfald, punkt 1 (M) 2.Arbetet för biologisk mångfald, punkt 1 (C) 3.Handel med hotade arter, punkt 2 (SD) 4.Invasiva främmande arter, punkt 3 (M) 5.Reglering av gentekniken Crispr-Cas9, punkt 4 (M) 6.Lagstiftningen om genteknik i övrigt, punkt 5 (M, SD) 7.Lagstiftningen om genteknik i övrigt, punkt 5 (KD) 8.Lagstiftningen om genteknik i övrigt, punkt 5 (L) 9.Utvärderingsmetod för att ändra arters skyddsstatus, punkt 6 (M, SD, KD) 10.Genomförandet av art- och habitatdirektivet, punkt 7 (M, SD, KD) 11.Naturvårdsdirektiven i övrigt, punkt 8 (M, KD) 12.Naturvårdsdirektiven i övrigt, punkt 8 (SD) 13.Jakt på säl, punkt 9 (M, SD) 14.Jakt på säl, punkt 9 (C) 15.Jakt på säl, punkt 9 (KD) 16.Ersättning för sälavskjutning, punkt 10 (SD) 17.Förvaltning av skarv, punkt 11 (M, SD) 18.Förvaltning av skarv, punkt 11 (KD) 19.Oljering av skarvägg, punkt 12 (SD) 20.Förvaltning av andra stora fåglar, punkt 13 (M) 21.Förvaltning av den skandinaviska vargstammen, punkt 14 (SD, C, KD) 22.Rovdjursförvaltning, punkt 15 (M, SD, KD) 23.Rovdjursförvaltning, punkt 15 (C) 24.Vargföryngring i renskötselområden, punkt 16 (SD) 25.Skyddsjakt, punkt 17 (SD) 26.Skyddsjakt, punkt 17 (KD) 27.Licensjakt, punkt 18 (S, V, MP) 28.Licensjakt, punkt 18 (L) 29.Rovdjursangrepp, punkt 19 (SD) 30.Rovdjursangrepp, punkt 19 (C) 31.Allemansrätten, punkt 20 (SD) 32.Skyddad skog och mark, punkt 22 (M) 33.Skyddad skog och mark, punkt 22 (SD) 34.Skyddad skog och mark, punkt 22 (C) 35.Marina skyddade områden, punkt 24 (V) 36.Strandskydd, punkt 25 (KD) 37.Vandringsleder, punkt 26 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 27 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Arbetet för biologisk mångfald 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Handel med hotade arter 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2019/20:1533 av m.fl. (MP). Reservation 3 (SD) 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (M) Reglering av gentekniken Crispr-Cas9 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 5 (M) Lagstiftningen om genteknik i övrigt 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 42, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 6 (M, SD) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) Utvärderingsmetod för att ändra arters skyddsstatus 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 9 (M, SD, KD) Genomförandet av art- och habitatdirektivet 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 10 (M, SD, KD) 2019/20:279 av (C), 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 11 (M, KD) Reservation 12 (SD) 2019/20:415 av (C) yrkande 3 i denna del, 2019/20:501 av m.fl. (C), 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:1009 av och (båda M) i denna del, 2019/20:1367 av (S), 2019/20:1585 av (SD) yrkandena 1 och 2 i denna del, 2019/20:1745 av (C) yrkande 4, 2019/20:2105 av och (båda L) yrkande 2, 2019/20:2439 av i (M), 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 7 i denna del. Reservation 13 (M, SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (KD) 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 22. Reservation 16 (SD) 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkandena 25, 26 och 28 samt 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 17 (M, SD) Reservation 18 (KD) 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:1461 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 19 (SD) Förvaltning av andra stora fåglar 2019/20:1636 av (M) yrkandena 1–3 och 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 12 i denna del. Reservation 20 (M) Förvaltning av den skandinaviska vargstammen 2019/20:511 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:882 av (M) och 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 21 (SD, C, KD) 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2019/20:2859 av (MP) yrkande 6, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 22 (M, SD, KD) Reservation 23 (C) 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:995 av (S). Reservation 24 (SD) 2019/20:313 av (SD), 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:2859 av (MP) yrkande 3. Reservation 25 (SD) Reservation 26 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över förutsättningarna för att utöka licensjakten på varg i områden där vargstammen behöver minskas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:2859 av (MP) yrkande 5. Reservation 27 (S, V, MP) Reservation 28 (L) 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:2090 av (L) yrkandena 1–3, 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10. Reservation 29 (SD) Reservation 30 (C) 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:773 av (SD), 2019/20:1314 av (M) i denna del, 2019/20:1674 av (M) och 2019/20:2186 av och (båda M) yrkande 2. Reservation 31 (SD) 2019/20:2564 av (M), 2019/20:2566 av (M) och 2019/20:2567 av (M). Skyddad skog och mark 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 10 och 20, 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 32 (M) Reservation 33 (SD) Reservation 34 (C) 2019/20:2226 av (M). 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 35 (V) 2019/20:1451 av (KD), 2019/20:1675 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 56. Reservation 36 (KD) 2019/20:343 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 37 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (SD), (S), (MP), (V), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), Lawen Redar (S), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 208 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som bl.a. handlar om biologisk mångfald, handel med hotade arter, invasiva främmande arter, genetiskt modifierade organismer, naturvårdsdirektiven, jakt på säl, skarvförvaltning, rovdjurspolitik, allemansrätten, äganderätten, skyddad skog och mark, naturreservat, skyddade områden, strandskydd och vandringsleder. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Arbetet för biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om biologisk mångfald i stadsplanerade områden och om den biologiska mångfalden i . Jämför reservation 1 (M) och 2 (C). Enligt kommittémotion 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 6 bör arbetet för att främja biologisk mångfald öka i stadsplanerade områden. På samma sätt som vi människor planerar för bebyggelse och infrastruktur kan vi planera för livsmiljöer för växter och djur i städer genom grön infrastruktur och spridningskorridorer. m.fl. (C) anför i partimotion 2019/20:3107 yrkande 45 att arbetet för den biologiska mångfalden i måste utökas. Metoder och styrmedel som utgår från att enskilda markägare kan och vill vara med i arbetet för biologisk mångfald bör utvecklas och markägare bör ersättas för den nytta de bidrar till. Ett öppet och rikt odlingslandskap och ett aktivt skogsbruk är en förutsättning för en biologisk mångfald. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 14. När det gäller biologisk mångfald i stadsplanerade områden införde regeringen ett nytt investeringsstöd för gröna städer i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Stödet syftade till att öka kommunernas möjligheter att vidta åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Regeringen anförde att det i städerna finns möjlighet att lösa många av klimat- och miljöutmaningarna och att hållbar stadsutveckling är ett viktigt medel i arbetet med att uppnå miljömålen. Bidraget har hanterats av och har kunnat sökas av kommuner. Av av bidrag för grönare städer 2018 (rapport 2019:5) framgår att 195 ansökningar kom in varav 93 beviljades bidrag. beviljade bidrag på ca till bl.a. träd- och buskplanteringar, lekparker, stadsodlingar, dagvattendammar och promenadstigar, vilket främjat stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att förutsättningar för ekosystemtjänster i städerna måste säkerställas vid ett ökat bostadsbyggande och vid förtätning. Lika centralt är det att tillgodose sociala värden för att våra städer och samhällen ska bli trygga och trivsamma och utgöra goda och hälsosamma uppväxtmiljöer för våra barn. Regeringen föreslår därför att ett något ändrat stöd till åtgärder införs som både främjar stadsgrönska och ekosystemtjänster i områden och stärker den sociala hållbarheten och tryggheten i städer och samhällen. Satsningen är en fristående fortsättning på det tidigare stödet Gröna städer, som hade högt söktryck. Vidare lyfter regeringen fram i budgetpropositionen att flera initiativ till reformer har tagits för att öka takten i arbetet med att nå miljömålet God bebyggd miljö. Regeringen beslutade om den nya politiken för hållbar stadsutveckling som presenterades i Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling (skr. 2017/28:230). Vidare beslutade regeringen om två etappmål för stadsgrönska. Kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta till vara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. En majoritet av kommunerna ska ta till vara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Länsstyrelserna tog fram handlingsplaner för grön infrastruktur som kommer att vara ett viktigt stöd för kommunernas planering av natur- och grönområden. Regeringen bedömer att det nationella och regionala arbetet med grön infrastruktur har gett en ökad medvetenhet om behovet av att ha ett landskapsperspektiv när det gäller bevarandet av biologisk mångfald. fortsatte att ta fram vägledning och vidareförmedlingsmaterial som ett stöd för dialog och samverkan och för att bredda kunskapen om och öka engagemanget för att delta i arbetet med att vidta åtgärder för grön infrastruktur. En incitamentlista har sammanställts för att visa på olika möjliga stöd, som exempelvis bidrag eller rådgivning, för att genomföra åtgärder som stärker grön infrastruktur. bedömer i sin årsredovisning att fler målgrupper nu har kännedom om grön infrastruktur och vet hur de kan bidra till den , vilket är en förutsättning för det fortsatta arbetet med att genomföra åtgärder i samverkan. Vidare anför regeringen i proposition 2019/20:1 utgiftsområde 20 att satsningen på grönare städer har bidragit till att skapa och utveckla stadsgrönska. För att uppnå en god vardagsmiljö är det viktigt att skapa goda utemiljöer även vid nybebyggelse och förtätning av äldre områden. Det finns även ett ökat intresse hos samhällsbyggnadsbranschen för att arbeta med stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer. Allt fler kommuner tar fram underlag för grön infrastruktur och ekosystemtjänster. När det gäller den biologiska mångfalden i konstateras i budgetpropositionen att av arterna och av naturtyper har god status. Enligt slutsatserna från FN:s vetenskapliga kunskapsplattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES), som presenterades , minskar den biologiska mångfalden globalt, ekosystemtjänsterna försämras och en miljon arter riskerar att utrotas från jordens yta. För att möta dessa utmaningar anser regeringen att ska ha en hög ambition i arbetet med naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster såväl nationellt som internationellt och inom EU. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis krävs åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen som omfattar bl.a. biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ett attraktivt landskap behöver bevaras och utvecklas genom ett hållbart brukande med t.ex. fler betande djur, och värdefulla natur- och kulturmiljöer behöver främjas och skyddas. För att skydda värdefull natur och värna rödlistade och akut utrotningshotade arter ska naturvården stärkas. Det ska göras på ett sätt som bygger på legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. vill regeringen se en levande landsbygd som kan utvecklas i linje med regeringens målsättningar i livsmedels-, skogs- och landsbygdspolitiken. Vidare anför regeringen att den har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för att förstärka den biologiska mångfalden genom t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt restaurering och anläggande av våtmarker. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur skulle ökas med . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:221). I enlighet med det s.k. januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , tillsatte regeringen en utredning om stärkt äganderätt, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark samt om hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi (dir. 2019:46). Av kommittédirektiven framgår att förslagen från utredningen ska värna och stärka den privata äganderätten till skogen genom att stärka rättssäkerheten för markägare och företag, och säkerställa att markägare får den ekonomiska kompensation de har rätt till. Dessutom ska utredningen föreslå nya eller utvecklade flexibla skydds- och ersättningsformer som ska kompensera markägare för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Dessa ska bygga på frivillighet och skapa incitament att skydda och bevara biologisk mångfald och andra allmänna intressen. Uppdraget ska redovisas . Vidare anförs i budgetpropositionen att markägares frivilliga avsättningar och hänsyn har stor betydelse för att värna den biologiska mångfalden. Regeringen bedömer att det är viktigt att fortsätta att följa upp frivilliga avsättningar som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden. De frivilliga avsättningarna bör öka. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att, med beaktande av den privata äganderätten till skog, ta fram ett förslag på ett system för att redovisa frivilliga avsättningar. Systemet ska vara transparent och göra det möjligt för myndigheterna att följa upp de frivilliga avsättningarnas geografiska läge, varaktighet och naturvårdskvalitet. Uppdraget ska utföras i samarbete med och redovisas . Regeringen anför att skogsägare bedriver ett viktigt arbete med att vårda och värna skogens biologiska värden. måste miljöhänsynen i skogsbruket öka och det behövs fortsatta åtgärder för ett variationsrikt och hållbart brukande av skogslandskapet för att nå miljökvalitetsmålen och friluftslivsmålen. Ekosystembaserat skogsbruk behöver uppmärksammas ytterligare och mängden naturligt föryngrade skogar behöver öka. En viktig förutsättning för naturlig föryngring är en viltstam i balans. För att förbättra livsmiljöer för växt- och djurliv och för att bidra till klimatanpassning behöver variationsrikedomen i skogen öka bl.a. genom ökad andel löv och död ved. Vidare redovisas att regeringens ökade satsning på ängs- och betesmarker i budgetpropositionen medförde att ersättningsnivåerna till vissa betesmarker och slåtterängar ökade. Länsstyrelserna påbörjade insatser för att öka brukarnas kunskap om alternativa skötselmetoder för ängs- och betesmarkerna. tog , , och länsstyrelserna fram en plan för bevarandet av odlingslandskapets biologiska mångfald. I ett annat projekt gjordes en kartläggning för att öka arealen och kvaliteten på övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. I sina regionala handlingsplaner för grön infrastruktur har länsstyrelserna identifierat odlingslandskapets biologiskt värdefulla områden, s.k. värdetrakter. Regeringen bedömer att planerna utgör viktiga kunskapsunderlag i det fortsatta arbetet med att bevara biologisk mångfald. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att tillståndet för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är den största utmaningen för att kunna nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att säkerställa en gynnsam utveckling för de arter som är knutna till odlingslandskapet behöver odlingslandskap med variationsrika inslag av småbiotoper och andra livsmiljöer hållas öppna och knytas samman genom en grön infrastruktur. Ett livskraftigt jordbruk i som bedrivs på ett sätt där odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer kan stärkas är en förutsättning. Myndigheternas uppföljning av utvecklingen av hävden av ängs- och betesmarkerna behöver förbättras. Flera länsstyrelser har utvecklat regionala livsmedelsstrategier som kan bidra till den nationella livsmedelsstrategins övergripande mål som bl.a. slår fast att strategin ska genomföras som relevanta miljömål nås. Ekologisk produktion bidrar särskilt i slättbygd till en ökad variation av odlingsmetoder och grödor vilket är positivt för den biologiska mångfalden. Ekonomiska resurser via jordbrukarstöd, landsbygdsprogram, anslag för skydd och skötsel av värdefull natur samt kulturmiljövårdsanslaget bidrar väsentligt till ett öppet och varierat odlingslandskap. De enskilda lantbrukarna utför en betydelsefull del av arbetet, och genom gårdsstöd och miljöersättningar ökar förutsättningarna för att viktiga åtgärder vidtas. För de värdefulla kultur- och bebyggelsemiljöer som är knutna till odlingslandskapet finns dock fortsatta utmaningar och behov av utvecklat samarbete kring information, råd och stöd mellan myndigheter och enskilda lantbrukare. Myndigheternas naturvårdsarbete kompletteras av kommuner och ideella organisationer, och regeringens förstärkningar för skydd och förvaltning av värdefull natur bidrog till att naturvårdsinsatserna i odlingslandskapet ökade . presenterade kommissionen den europeiska gröna given (COM(2019) 640), en färdplan inriktad på att göra EU:s ekonomi hållbar genom att förvandla klimat- och miljöutmaningarna till möjligheter tvärs över alla politikområden och göra omställningen rättvis för alla. Av färdplanen framgår att kommissionen avser att lägga fram en strategi för biologisk mångfald, som ska följas upp med särskilda åtgärder . Strategin är tänkt att beskriva EU:s ståndpunkt inför partskonferensen för biologisk mångfald, COP 15, i . Den ska innehålla globala mål för skydd av biologisk mångfald och åtaganden för att ta itu med de viktigaste orsakerna till förlust av biologisk mångfald i EU, med stöd av mätbara mål som inriktas på de allvarligaste orsakerna till förlust av biologisk mångfald. Strategin för biologisk mångfald kommer också att innehålla förslag om att miljöanpassa europeiska städer och att öka den biologiska mångfalden i stadsområden. Utskottet delar regeringens uppfattning att ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster såväl nationellt som internationellt och inom EU. Utskottet välkomnar därför de satsningar som regeringen har gjort för att nå de miljökvalitetsmål som omfattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utskottet noterar att det finns ett stöd för kommunerna att söka för åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska och ekosystem tjänster i urban miljö, och att söktrycket från kommunerna varit högt. har stödet utvidgats till att även omfatta åtgärder som stärker den sociala hållbarheten och tryggheten i städer och samhällen. Utskottet anser i likhet med regeringen att förutsättningar för ekosystemtjänster och stadsgrönska måste säkerställas i städerna. Det är positivt att arbetet med grön infrastruktur fortsätter och att allt fler åtgärder vidtagits för att främja biologisk mångfald i bl.a. miljöer. Utskottet anser att motion 2019/20:2665 (M) yrkande 6 med det anförda kan lämnas utan åtgärd. Utskottet ser med oro på den minskade biologiska mångfalden både nationellt och globalt. anser utskottet att de åtgärder som regeringen vidtar är relevanta. Regeringen har bl.a. tillfört extra resurser till åtgärder för värdefull natur och till ängs- och betesmarker, och en utredning har tillsatts som bl.a. ska föreslå skydds- och ersättningsformer för markägare vid inskränkningar i deras äganderätt som ska skapa incitament att skydda och bevara biologisk mångfald. Vidare har , , och länsstyrelserna tagit fram en plan för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald. Sammantaget anser utskottet att det pågår ett intensivt arbete med att främja den biologiska mångfalden i . Med hänvisning till pågående arbete anser utskottet att motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 45 och 2019/20:3247 (C) yrkande 14 kan lämnas utan vidare åtgärd. Handel med hotade arter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statlig mikroförökning och försäljning av sällsynta växtarter och om en stängning av EU-marknaden för elfenben. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) anförs att illegal handel med hotade djur- och växtarter är ett problem för den biologiska mångfalden. Handeln övervakas, men trots det händer det att sällsynta växter grävs upp för att säljas illegalt. Det behöver utredas om statlig mikroförökning och försäljning av sällsynta växtarter skulle fungera marknadsförstörande för den illegala handeln med sällsynta växter och på så sätt störa ut den (yrkande 17). Enligt motion 2019/20:1533 av m.fl. (MP) bör agera för en stängning av EU-marknaden för elfenben. Genom Cites (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and , konventionen om internationell handel med hotade arter och växter) är internationell handel med nytt elfenben (efter 1990) förbjuden. Inom EU tillåts dock handel med antika elfenbensföremål om elfenbenet är äldre än 1947 eller om elfenbensföremål som införskaffats åtföljs av ett särskilt certifikat.