bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — fick Business i uppdrag att förstärka sitt arbete med hållbart företagande. En genomgång av regleringsbrev, ägaranvisningar och riktlinjer visar att EKN, SEK och Business fortsatt har uppdrag att arbeta för hållbart företagande inom sina respektive uppdrag. I den beslutade export- och investeringsstrategin anförs att inom ramen för bl.a. EU och ska lyfta fram hur de internationella europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering ska bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling och uppfyllandet av . Gemensamma spelregler ger förutsägbara och likvärdiga villkor för exportföretagen i alla medverkande länder. SEK har erbjudit s.k. gröna lån, och införde bolaget en grön räntekurva för samtliga låneprodukter för dem med gröna lån. Det innebär att exportföretag och underleverantörer vars produkter eller verksamhet bidrar till minskad miljöbelastning eller effektivare resursanvändning kan få en lägre ränta. Därutöver får företagen också en grön stämpel som visar att deras verksamhet bidrar till FN:s globala hållbarhetsmål. Enligt uppgifter på SEK:s webbplats har efterfrågan på grön finansiering ökat och merparten av de investeringar som görs bedöms handla om industrins behov av omställning till fossilsnålare verksamheter. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att se över hur de svenska och internationella exportfinansieringssystemen ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Uppdraget omfattar bl.a. att beskriva hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende och att analysera hur regelverken kan förändras för att uppnå omställning. I uppdraget ingår också att ta fram förslag på hur svenska exportkrediter ska bli mer transparenta. Uppdraget ska redovisas . förordade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att exportprogrammen och andra åtgärder inom ramen för livsmedelsfrämjandet når små och medelstora livsmedelsföretag i hela landet (bet. 2017/18:NU11). I en reservation framfördes att inte skulle göra något tillkännagivande (S, MP, V). beslutade i enlighet med utskottets förslag. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20: utg.omr. Miljö- och jordbruksutskottet som hanterade det aktuella utgiftsområdet anförde att det delade regeringens bedömning. Det svenska samhället står just nu inför stora utmaningar i kölvattnet av coronavirusets framfart. Det gäller givetvis fara för liv och hälsa med anledning av sjukdomen covid-19, men det får också konsekvenser för tillväxten och sysselsättningen i och det drabbar svenska företag hårt. För som är ett litet handelsberoende land som konkurrerar i en global ekonomi är export, import och utländska investeringar av stor vikt för ekonomi och sysselsättning. Det offentliga handels- och investeringsfrämjandet kommer i och med coronakrisen att få en ökad betydelse, både på kort och på lång sikt. Utskottet konstaterar att regeringen tillsammans med och Liberalerna mot bakgrund av coronakrisen ökat SEK:s låneram och att EKN kommer att fatta beslut om kreditgarantier som innebär nya och förbättrade möjligheter för företag att låna. I motionerna finns förslag på hur det svenska export- och investeringsfrämjandet kan utvecklas, och vidare efterfrågas främjandeåtgärder för specifika branscher. beslutade regeringen om en utvecklad export- och investeringsstrategi som tagits fram tillsammans med och Liberalerna. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för strategin och de åtgärder som presenteras i denna. Strategin syftar till att bidra till ökad tillväxt och fler jobb i hela landet. Med anledning av det som anförs i motionerna vill utskottet särskilt framhålla följande. Strategin har ett tydligt fokus på att stötta små och medelstora företags export framför allt till marknader med hög BNP eller hög förväntad tillväxt eller där det är svårt att ta sig in på marknaden. Den utvecklade strategin ska vidare främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. Strategin har vidare ett tydligt fokus på ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Inom ramen för strategin ska regeringen verka för att driva på för att de internationella och europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering bidrar till hållbarhet och uppfyllandet av . Utskottet kan också konstatera att regeringen gav EKN i uppdrag att se över hur de svenska och internationella exportfinansieringssystemen ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Uppdraget omfattar bl.a. att beskriva hur kreditgivningen kan anpassas för att vara i linje med och inte skapa inlåsningar i fossilberoende samt att analysera hur regelverken kan förändras för att uppnå omställning. Detta ska bl.a. göras genom att ska upphöra med sina exportkrediter till investeringar för prospektering och utvinning av fossila bränslen. I uppdraget ingår också att ta fram förslag på hur svenska exportkrediter ska bli mer transparenta. Utskottet noterar vidare att SEK vid sidan av sina tidigare gröna lån infört en s.k. grön räntekurva. När det gäller den exportfrämjande verksamheten vid Business , EKN och SEK vill utskottet också påminna om de uppdrag och skyldigheter dessa aktörer har att följa riktlinjer och lagstiftning inom hållbarhetsområdet. När det gäller främjande av grön teknik och export som främjar energieffektivitet kan det vidare framhållas att det av strategin framgår att kommer att driva frågan om hållbar upphandling, något som bedöms gynna svenska företag eftersom de ofta erbjuder lösningar som är miljömässiga och konkurrenskraftiga ur ett livscykelperspektiv. Här kan även nämnas det uppdrag som Business har fått att satsa på s.k. startup-företag och scaleup-företag med klimat- och miljövänliga lösningar. När det gäller att attrahera energiintensiv industri och datacenter kan vidare nämnas att Business inom ramen för investeringsfrämjandet fått i uppdrag att ta fram ett förstärkt varumärke med fokus på innovation och hållbarhet och med vägledning av teman inom regeringens samverkansprogram. Bland samverkansprogrammens teman återfinns bl.a. näringslivets klimatomställning. Utskottet vill framhålla att investeringsfrämjandet ska fokusera på investeringar med särskilt hög kvalitet och potential att tillföra nya arbetstillfällen, kapital, kunskaper eller nya marknader i hela landet. När det gäller datacenter vill utskottet också påminna om den sänkta energiskatten på förbrukning av el för datacenter och uppdraget till Business som redovisats i det föregående. Mot bakgrund av andra frågor som lyfts i motionerna konstaterar utskottet att det av export- och investeringsstrategin framgår att främjandet av upphandlingar finansierade genom FN kommer att fortsätta, att satsningen på regionala exportcentrum ska utvecklas och att satsningarna på svensk livsmedelsexport ska fortsätta. Möjligheterna att inrätta en gemensam stödfunktion för internationell kompetens i samverkan med utvalda kommuner för att bistå potentiella investerare i praktiska frågor som rör etableringen i kommer också att undersökas. När det gäller främjandet av den svenska livsmedelsexporten konstaterar utskottet att regeringen också beslutat om ytterligare en handlingsplan –2025 som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål. För att bidra till en ökad livsmedelsexport ska arbetet med att få svenska anläggningar godkända för export till tredjeländer, utvecklas. Arbetet för ett ökat marknadstillträde genom exportgodkännanden för svenska livsmedel och jordbruksvaror ska också fortsätta att utvecklas. Vidare ska det genomföras ett livsmedelsexportprogram med fokus på små och medelstora företag och ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag. Satsningen på livsmedelsexportansvariga som är stationerade på potentiella tillväxtmarknader ska också fortsätta, och som redovisats innebär det att Business fått i uppdrag att förstärka ett antal prioriterade marknader med en livsmedelsexportansvarig, som bl.a. ska bidra till att svenska livsmedelsföretag får en kontakt på den specifika marknaden och finner nya exportmöjligheter. I motion 2019/20:754 (SD) förordas att Business ska ge Somaliland ökad prioritet. Utskottet, som tidigare hanterat liknande förslag (senast i bet. 2018/19:NU13), vidhåller sin uppfattning att mot bakgrund av situationen i Somaliland inte bör uppmana regeringen att ge Business i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet. I motion 2019/20:2785 (KD) efterfrågas en översyn av förutsättningarna för att öppna ett Business Sweden-kontor i . Utskottet konstaterar att Business kontor i också täcker in den israeliska marknaden. Därtill har i bl.a. i uppdrag att främja svensk handel. Sammantaget ser utskottet mot bakgrund av det som anförts inget behov av tillkännagivanden i enlighet med det som förordas i de aktuella motionerna. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om hållbart företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Jämför reservation 20 (V). (S) konstaterar i motion 2019/20:2132 yrkande 2 att i en dom förklarat att det handelsavtal som finns mellan och EU inte omfattar det ockuperade . I motionen förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att vara pådrivande för att EU tar fram ett tydligt regelverk för hur beslut kring handelsavtalet ska realiseras. Motionären förordar även i yrkande 1 att möjligheten för regeringen att uppmana svenska företag och offentlig sektor att inte ha verksamhet i det ockuperade ska ses över. I motion 2019/20:3041 av Serkan Köse (S) efterfrågas lagstiftning om företagens ansvar gällande mänskliga rättigheter. Motionären pekar på att flera institutioner, bl.a. FN, sett att frivillighet inte är tillräckligt. Vidare konstateras att andra länder infört lagstiftning och att Statskontoret rekommenderat att regeringen ska utreda möjligheten att ställa lagkrav på att svenska företag ska genomföra human rights due diligence. I motion 2019/20:3167 av (SD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda omfattningen av bolag vars produkter är ett resultat av slavarbete. Motionären framhåller vikten av att identifiera de bolag vars produkter gynnar slavmarknaden och att därefter vidta åtgärder för att förhindra slavarbete. I kommittémotion 2019/20:219 av m.fl. (V) påminns om Statskontorets analys av efterlevnad av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. I en rapport har Statskontoret lämnat flera förslag, bl.a. om ytterligare översyner och förändringar i arbetet med offentlig upphandling. Motionärerna tror att de förslag Statskontoret presenterat skulle bidra till en positiv utveckling och föreslår i yrkande 12 att uppmanar regeringen att återkomma med förslag utifrån Statskontorets rapport om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete. För att tydliggöra företagens miljö- och klimatansvar anser motionärerna att ett klimat- och miljöperspektiv bör anläggas på de förslag som regeringen arbetar fram och menar att det skulle kunna ske med utgångspunkt i environmental due diligence, ett verktyg som liknar human rights due diligence som finns beskrivet i Statskontorets rapport, men där miljö- och klimatperspektivet är vägledande. Motionärerna efterfrågar i yrkande 13 att regeringen ska utreda möjligheterna att införa en environmental due diligence i regelverken för företags agerande utomlands. Övergripande om hållbart företagande Hållbart företagande (även kallat ansvarsfullt företagande och företagens sociala ansvar, Corporate Social Responsibility, CSR) är ett paraplybegrepp som omfattar många olika delar. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU13) står det mer om innebörden och omfattningen av begreppet, och där beskrivs ett flertal internationellt erkända vägledande principer och riktlinjer kring hållbart eller ansvarsfullt före-tagande: riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact, ISO-standarden om socialt ansvarstagande, Internationella arbetsorganisationens () trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Plattform för internationellt hållbart företagande fattade regeringen beslut om en uppdaterad plattform för internationellt hållbart företagande. Plattformen ska bidra till svenska företags möjligheter att hantera risker i samband med komplicerade investeringar och affärer, inte minst på komplexa marknader. Regeringen anför att den uttryckt en tydlig förväntan på att svenska företag agerar hållbart och ansvarsfullt genom att arbeta för mänskliga rättigheter, jämställdhet, goda arbetsvillkor, miljö, klimat och korruptionsbekämpning. Regeringen framhåller vidare att hållbart företagande bl.a. handlar om att skapa konkurrensfördelar för näringsliv genom lika villkor. Regeringen uppger att den verkar för hållbarhetskriterier i internationella upphandlingar, vilket ökar svenska företags möjlighet att vinna affärer och sprida hållbara lösningar. Som ägare anger regeringen att staten har säkerställt att hållbart företagande är integrerat i bolagsstyrningen för att främja en långsiktigt hållbar värdetillväxt. Bolagen med statligt ägande ska agera föredömligt och påverkar genom sin verksamhet som både beställare och aktör. Regeringen framhåller vidare att den sociala dialogen mellan arbetsgivare och fackliga organisationer är en viktig del när det gäller hållbart företagande. Genom Global , där är ordförande, söker man lösningar på de omställningar som följer i spåren av klimatförändringar och den fjärde industrirevolutionen. I plattformen presenteras en rad åtgärder och initiativ på området. Hållbart företagande och statliga bolag beslutade regeringen om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. Policyn ersätter den tidigare ägarpolicyn från . Liksom tidigare ingår hållbart ägande i statens ägarstyrning. Det innebär att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Ett föredömligt agerande inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska enligt policyn vara vägledande för detta arbete. trädde en ny lagstiftning om hållbarhetsrapportering i kraft (prop. 2015/16:193, bet. 2016/17:CU2). Lagstiftningen innebär att alla stora företag är tvungna att upprätta en hållbarhetsrapport. Rapporten ska innehålla information om hur företaget arbetar med miljöfrågor, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och för att motverka korruption. Lagstiftningen följer av ett EU-direktiv, men enligt svensk lag omfattar kravet företag med fler än 250 anställda till skillnad från de 500 anställda som direktivet anger. antogs tre nya upphandlingslagar (prop. 2015/16:195, bet. 2016/17:FiU7). Lagarna utgår från tvingande EU-regler och innebär bl.a. att skyldigheterna och möjligheterna att främja samhälleliga mål genom upphandling utvecklas samt att miljöhänsyn, sociala hänsyn och arbetsrättsliga hänsyn ges ökat utrymme vid upphandling. Enligt de nya bestämmelserna ska en leverantör uteslutas från upphandlingar om leverantören har gjort sig skyldig till brott som innefattar människohandel, tvångsarbete, slaveri eller slaveriliknande förhållanden eller barnarbete. Statskontorets rapport om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att bedöma hur efterlever FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Enligt uppdraget skulle Statskontoret särskilt uppmärksamma följande frågor: • Finns det påtagliga luckor eller brister i svensk lagstiftning i förhållande till de vägledande principerna? • Har tillräckliga och ändamålsenliga åtgärder vidtagits utifrån de vägledande principerna inom statlig verksamhet, t.ex. export- och inter-nationaliseringsfrämjande, bolag med statligt ägande, offentlig upphandling och internationellt utvecklingssamarbete? • Har tillräckliga och ändamålsenliga åtgärder vidtagits för att stötta olika typer av företags arbete i linje med FN:s vägledande principer? • Finns det påtagliga luckor eller brister vad gäller goda och effektiva möjligheter för att gottgöra företagsrelaterade övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i linje med FN:s vägledande principer? • Vilka åtgärder, ämnesområden och internationella policyfrågor bör särskilt beaktas inför uppföljningen av handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter? Statskontoret överlämnade rapporten vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete (rapport 2018:8) . Statskontorets sammantagna bedömning i rapporten är att regeringen och statliga aktörer har vidtagit relevanta åtgärder för att efterleva principerna. Statskontorets analys visar vidare att det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder i syfte att förbättra efterlevnaden. Förslag om ett globalt bindande instrument för företagande och mänskliga rättigheter Inom ramen för FN:s mellanstatliga arbetsgrupp för företagande och mänskliga rättigheter har det lagts fram ett förslag om att anta ett globalt bindande instrument. EU inklusive röstade emot resolutionen och har enligt regeringen därefter intagit en avvaktande hållning i förhandlingarna. I Plattform för internationellt hållbart företagande anför regeringen att det i sak finns flera problematiska faktorer som bidrar till regeringens tveksamhet till att aktivt ska driva på för en global konvention. Regeringen anger att konventionsutkastet innehåller långtgående och delvis vagt utformade bestämmelser som i flera fall enligt regeringens bedömning torde bli svåra att genomföra i svensk rätt. Regeringen framhåller att den position EU och har drivit inte ska tolkas som att EU är en återhållande kraft inom hållbart företagande och framhåller att 16 av EU:s medlemsländer antagit nationella handlingsplaner för företagande och mänskliga rättigheter. Regeringen betonar att företag har ett stort ansvar för att respektera de mänskliga rättigheterna men anser att svaret på frågan inte är en ny konvention utan bättre tillämpning av befintliga konventioner, regelverk och riktlinjer. Förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan och inleddes . Fyra förhandlingsrundor har ägt rum, den senaste . EU har ett associationsavtal med som skapade ett frihandelsområde mellan parterna. meddelade att associationsavtalet, och därmed också jordbruks- och fiskehandelsavtalet mellan och , inte är tillämpligt på territorium (mål C-104/16 P). Domstolen konstaterade bl.a. att samtycke från det västsahariska folket krävs vid ingåendet av ett avtal som omfattar , vilket inte fanns. EU har därefter beslutat att inleda förhandlingar om ett tillägg till det befintliga avtalet. godkände regeringen, med stöd av , kommissionens förhandlingsmandat. Regeringen gjorde en nationell deklaration om att ett framtida avtal måste respektera folkrätten, inklusive EU-domens stadganden om det västsahariska folkets samtycke. Regeringen framhåller på sin webbplats att hur kommer att ställa sig till det slutliga avtalet är helt beroende av hur väl dess innehåll kommer att stämma överens med förväntningarna i nationella deklaration. Regeringen framhåller vidare att den under förhandlingens gång agerat för och deklarerat vikten av att värna folkrätten och det västsahariska folkets rätt till självbestämmande. Under förhandlingarna om mandattexten uppges att tillsammans med andra medlemsstater bidragit till skrivningar i mandatet som tydliggör att ett framtida avtal ska vara i linje med folkrätten, inklusive domen från . har också bidragit till skrivningar i mandatet om transparens och medlemsstaternas insyn i förhandlingarna, vilket bedöms öka regeringens möjligheter att påverka förhandlingarna. rekommenderade kommissionen rådet att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ett tillägg till fiskepartnersavtalet mellan och och om ett nytt protokoll. I svaret på en interpellation (ip. 2017/18:504) av (V) anförde statsrådet att kommissionen enligt bemyndigandet ska säkerställa att den berörda befolkningen involveras på ett adekvat sätt och att detta ska ske i enlighet med dom. Skrivningen uppges vara ny och har närmat sig den linje som har drivit om vikten av att folkrättsliga krav iakttas. Enligt en svensk tolkning av domarna innebär de att inte representerar det västsahariska folket och att det västsahariska folkets samtycke ska inhämtas. Statsrådet anförde vidare att regeringen anser att Polisario är en representant för det västsahariska folket och därför behöver konsulteras. Det är viktigt att det västsahariska folket ger sitt medgivande till ett avtal och att medgivandet är informerat och frivilligt. Statsrådet konstaterar att regeringen fick stöd för linjen att avstå från att rösta när frågan togs upp på jordbruks- och fiskerådet , givet att det fortfarande rådde osäkerhet kring hur bemyndigandet kommer att kunna genomföras. När tillägget till avtalet och protokollet är färdigförhandlat kommer det att underställas rådet igen. Statsrådet framhöll att regeringens uppfattning är att domar ska följas och att dess avgöranden ska genomföras och att regeringen har för avsikt att verka för att processen sker i linje med folkrätten, inklusive domstolen avgöranden. Utskottet vill inledningsvis i likhet med tidigare när det behandlat förslag om hållbart företagande och de svenska riktlinjerna på området, (bet. 2018/19:NU13), anföra att det anser att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Det som staten kan och bör göra är enligt utskottet att vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i den här strävan. Som framgår av det föregående finns det ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för företagens arbete med hållbarhet. Även om de inte är bindande för företagen har de betydelse för att fästa uppmärksamhet på problem i skärningspunkten mellan handel och miljö, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. Som utskottet anfört ovan anser det i första hand att hållbart företagande ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen, t.ex. inom ramen för statens exportfrämjande verksamhet. Utskottet vill också i likhet med föregående år framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande, och påminna om att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga bolagen. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en uppdaterad plattform för internationellt hållbart företagande. Regeringen har tidigare också fattat beslut om en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. I plattformen uttrycker regeringen en tydlig förväntan på att svenska företag agerar hållbart och ansvarsfullt genom att arbeta för mänskliga rättigheter, jämställdhet, goda arbetsvillkor, miljö, klimat och korruptionsbekämpning. Vidare framhålls att hållbart företagande också handlar om att skapa konkurrensfördelar för näringsliv genom lika villkor. Regeringen uppger att den verkar för hållbarhetskriterier i internationella upphandlingar vilket ökar svenska företags möjligheter att vinna affärer och sprida hållbara lösningar. I motionerna 2019/20:219 (V) och 2019/20:3041 (S) förordas att regeringen ska återkomma till med förslag utifrån Statskontorets rapport vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Utskottet noterar att regeringen i den beslutade plattformen för internationellt hållbart företagande redogör för genomförda och planerade åtgärder och initiativ.