bet · H701CU13 · 2020-04-27 00:00:00 — Strategin ska omfatta hur geodata kan bidra till att lösa viktiga samhällsutmaningar, som skyddet av säkerhet och informationssäkerhet värnas. Strategin ska särskilt inriktas mot att bidra till det svenska genomförandet av Agenda 2030. Strategin ska samordnas med andra relevanta strategier och initiativ, exempelvis digitaliseringsstrategin (skr. 2018/18:47) och den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213). Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att utreda förutsättningarna för en samordnad digital samhällsbyggnadsprocess. slutredovisade myndigheten uppdraget till regeringen i rapporten först – För en smartare samhällsbyggnadsprocess (Lantmäterirapport 2018:1). I rapporten bedömde Lantmäteriet att det finns behov av en nationell samordning av tillgång till grundläggande information i samhällsbyggnadsprocessen. Lantmäteriet föreslog bl.a. en nationell plattform för tillgång till relevanta geodata som ska tjäna samhällsbyggnadsprocessen och ingå i en övergripande infrastruktur för den offentliga sektorns gemensamma informationsförsörjning. gav regeringen i uppdrag att redovisa lösningar, kostnader och en genomförandeplan för hur infrastrukturen för geodata bör utvecklas för att möjliggöra ett nationellt tillgängliggörande av all geodata inom samhällsbyggnadsprocessen. Uppdraget slutredovisades genom rapporten av geodata i samhällsbyggnads-processen (dnr 519–2018/2889). I slutrapporten föreslår Lantmäteriet en konceptuell arkitektur för ett nationellt tillgängliggörande av alla geodata i samhällsbyggnadsprocessen. Lantmäteriet bedömer att det rör sig om ca 150 informationsmängder, utifrån dagens kända behov. Standardiseringen och det nationella tillgängliggörandet av dessa föreslås ske i etapper utifrån rättsliga och ekonomiska förutsättningar. Lantmäteriet anger i rapporten att gällande rätt reglerar ett nationellt tillgängliggörande för av nämnda geodata. Lantmäteriet föreslår därför att gällande rätt utvecklas så att det motsvarar behovet av nationell informationsförsörjning inom samhällsbyggnadsprocessen. Förslaget till utveckling beskrivs utifrån tre rättsliga aspekter: arkitektur, styrning och informationshantering. Regeringen beslutade att ge Lantmäteriet i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. Regeringen anför i beslutet bl.a. att för att möjliggöra en digital samhällsbyggnadsprocess behöver en infrastruktur etableras för att tillgängliggöra geodata som tillhandahålls av kommuner och myndigheter och som har betydelse för processen. Lantmäteriet ska ha rollen som samordnare, vilket bl.a. innebär att myndigheten ska bygga upp sådana nödvändiga delar som teknik, avtal, supportorganisation, anslutningsprocesser och finansieringsmodell. Lantmäteriet ska även förbereda uppbyggnaden av sitt datavärdskap, som är en nationell servicefunktion för informations-ansvariga aktörer inom samhällsbyggnadsprocessen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Uppdrag om säker och effektiv tillgång till grunddata Regeringen gav , och i uppdrag att lämna förslag i syfte att skapa en säker och effektiv tillgång till grunddata genom att bl.a. tydliggöra ansvaret för och öka standardiseringen av sådan data. Myndigheten för digital förvaltning (Digg) hade ett samordnat ansvar för uppdraget. Uppdraget slutredovisades i rapporten om säker och effektiv tillgång till grunddata. Med grunddata avses enligt rapporten uppgifter inom den offentliga förvaltningen som flera aktörer har behov av och som är viktiga i samhället. Myndigheterna har i rapporten enats om tre egenskaper för standardiserade grunddata: • Grunddata identifierar eller beskriver kärnobjekten i samhällsprocesser, till exempel person, företag och fastighetsinformation och geografisk information (även kallat geodata). • Grunddata används i samhällsprocesser av flera aktörer. • Grunddata har ett tydligt beskrivet skyddsvärde. För att tydliggöra ansvaret för och öka standardiseringen av grunddata föreslår myndigheterna att ett nationellt ramverk för grunddata etableras. Dessutom föreslås att grunddatadomäner etableras för, i ett första steg, företag, person och fastighetsinformation och geografisk information. gav regeringen , Lantmäteriet, Myndigheten för digital förvaltning, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och i uppdrag att tillsammans etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Myndigheten för digital förvaltning ska leda arbetet. Uppdraget ska slutredovisas . En delredovisning av uppdraget med en övergripande långsiktig plan för arbetet 2021–2023 överlämnades . Uppdrag om ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn Regeringen gav bl.a. Lantmäteriet, och i uppdrag att tillsammans lämna förslag i syfte att skapa ökad säkerhet och effektivitet i samband med elektroniska informationsutbyten inom och med den offentliga sektorn, bl.a. genom en ökad standardisering. Myndigheten för digital förvaltning var samordnande myndighet för uppdraget som slutredovisades . I rapporten lämnar myndigheterna förslag på ett antal åtgärder bl.a. vad gäller behov av tydliga styrformer och utveckling av ett antal byggblock. Med byggblock avses i rapporten en grundläggande infrastrukturkomponent som kan användas i mer komplexa digitala tjänster inom den offentliga förvaltningen. Ett byggblock kan bestå av tekniska förmågor men även standardiserade modeller och mönster som ska kunna användas vid olika typer av informationsutbyte. gav regeringen bl.a. de ovannämnda myndigheterna i uppdrag att tillsammans etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. Uppdraget ska slutredovisas . En delredovisning med en första övergripande version av en långsiktig plan för arbetet med etableringen av infrastrukturen presenterades . EU-direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) och rådet antog direktiv (EU) 2019/1024 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Direktivet är en omarbetning av PSI-direktivet . PSI-direktivet reviderades även 2013. direktiv har genomförts i svensk rätt genom lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen). Målsättningen med det nya direktivet är bl.a. att stärka EU:s dataekonomi genom att öka mängden data från den offentliga sektorn som är tillgängliga för vidareutnyttjande. Direktivet omfattar också öppna data. Bland annat innehåller direktivet regler om att värdefulla datamängder, dvs. handlingar vars vidareutnyttjande är förknippat med stora samhällsekonomiska vinster, ska tillgängliggöras avgiftsfritt och vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram och förenliga med villkor för öppna licenser. Vilka värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras kommer att fastställas senare inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av kommissionen. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av det omarbetade direktivet ger anledning till (dir. 2019:20). Utredaren ska bl.a. genomföra en översyn och utvärdering av lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, analysera hur en tydligare reglering kring avgiftsuttag kan utformas och lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Den del av uppdraget som avser utformning av en tydligare reglering av avgiftsuttag för allmänna handlingar i elektronisk form ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas (dir. 2020:37). Regeringen gav vidare Lantmäteriet i uppdrag att i samverkan med bl.a. vissa myndigheter och organisationer i ett första steg identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt PSI-direktivet och vilka aktörer som kan komma att omfattas av kravet att tillgängliggöra sådana datamängder. I uppdraget ingår också att analysera och redovisa de budgetära konsekvenserna av att tillgängliggöra dessa datamängder avgiftsfritt och att lämna förslag till olika finansieringslösningar för att möjliggöra avgiftsfritt tillgängliggörande av värdefulla datamängder. Lantmäteriet ska vidare analysera och redovisa de samhällsekonomiska nyttor, , som tillgängliggörandet av värdefulla datamängder kan ge. Lantmäteriet ska delrapportera budgetära konsekvenser av att tillgängliggöra värdefulla datamängder avgiftsfritt samt de samhällsekonomiska nyttor som ett sådant tillgängliggörande kan ge. Uppdraget ska slutredovisas . Justitie- och migrationsminister anförde bl.a. följande som svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:64) om åtgärder för att förbättra den digitala samhällsbyggnadsprocessen: Regeringen bedriver en aktiv politik för att digitaliseringens möjligheter ska nyttjas bättre inom samhällsbyggnadsprocessen. har flera myndigheter slutredovisat uppdrag som regeringen har gett dem. Regeringen har tagit emot rapporter från bl.a. Lantmäteriet om en smartare samhällsbyggnadsprocess, en säker och effektiv tillgång till grunddata samt ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. Rapporterna innehåller flera förslag för ett bättre användande av digitaliseringens möjligheter. Förslagen bereds nu i . Statsrådet anförde i en interpellationsdebatt om det offentliga åtagandet inom geodata (ip. 2019/20:42) bl.a. följande: Tillgången till data blir allt viktigare inom allt fler samhällsområden. En ordnad tillgång till data med känd kvalitet är en viktig del av lösningen på flera av våra stora samhällsutmaningar. Lantmäteriet har på regeringens uppdrag gjort uppskattningar av den ekonomiska nyttan av ett samlat nationellt tillgängliggörande av geodata i samhällsbyggnadsprocessen som visar på ett potentiellt ekonomiskt värde på 22–. Regeringen har även gett Lantmäteriet i uppdrag att redovisa lösningar, kostnader och en genomförandeplan för hur infrastrukturen för geodata bör utvecklas för att möjliggöra ett nationellt tillgängliggörande av alla geodata inom samhällsbyggnadsprocessen. Uppdraget slutredovisades , och de förslag som myndigheten lämnade bereds nu inom . har Lantmäteriet tillsammans med flera andra myndigheter även slutredovisat två regeringsuppdrag om en säker och effektiv tillgång till grunddata samt om ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. De förslag som myndigheterna lämnat bereds nu inom Det omarbetade PSI-direktivet, som […] nämnde i sin interpellation, reglerar bland annat värdefulla datamängder. Det handlar om att handlingar vars vidareutnyttjande är förknippat med stora samhällsekonomiska vinster ska tillgängliggöras avgiftsfritt och vara maskinläsbara, åtkomliga via gränssnitt för tillämpningsprogram samt förenliga med villkor för öppna licenser. Vilka värdefulla datamängder som ska tillgängliggöras kommer att fastställas inom ramen för en genomförandeakt som beslutas av Europeiska kommissionen. Kommissionen avser att fatta beslut om en genomförandeakt . Precis som […] framhåller har regeringen tillsatt en särskild utredare som fått i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av det omarbetade direktivet ger anledning till. Regeringen har dock även gett Lantmäteriet i uppdrag att identifiera vilka datamängder som kan komma i fråga att tillgängliggöra som värdefulla datamängder enligt PSI-direktivet. Myndigheten ska analysera och redovisa budgetära konsekvenser av att tillgängliggöra värdefulla datamängder avgiftsfritt. I uppdraget ingår också att lämna förslag på hur tillgängliggörandet av de värdefulla datamängderna ska kunna göras avgiftsfritt och att analysera och redovisa de samhällsekonomiska nyttorna som sådant tillgängliggörande kan ge. Min avsikt är att fortsätta utveckla samhällsbyggnadsprocessen , och myndigheternas rapporter är värdefulla underlag för mig och regeringen för att hitta lösningar framåt. Vi tittar också på den bredare frågan om en digital samhälls-byggnadsprocess, där ju geodata är en del och inte helheten. Vi har åtgärder i budgeten som syftar till att skapa ett säkert, standardiserat och oavbrutet digitalt informationsflöde i samhälls-byggnadsprocessen. Där är tillgängliggörandet av geodata en viktig del. Men det är inte bara den delen, utan det är många andra delar, framför allt att skapa gemensamma plattformar så att vi har tillgång till information på ett enkelt och smidigt sätt, som kan både korta byggtider och minska kostnaderna i samhällsbyggnadsprocessen. Det här är ett angeläget område som vi arbetar intensivt med. Våra myndigheter arbetar nu också med att ta fram ett bättre beslutsunderlag så att vi kan gå till handling och göra den här typen av data tillgängliga för fler aktörer. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbättrad och kostnadsfri tillgång till geodata i betänkande 2018/19:CU13. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena med hänvisning till pågående utvecklingsarbete på området. följde utskottets förslag. Som utskottet tidigare framhållit ser utskottet positivt på åtgärder som syftar till att möjliggöra såväl ökad användning av digital teknik i planprocessen som förbättrad tillgång till kostnadsfria geodata utan begränsande användningsvillkor. Som redovisats ovan pågår redan ett omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av Lantmäteriet. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 4 (M, C, KD). I kommittémotion 2019/20:3355 yrkande 47 föreslår m.fl. (M) ett tillkännagivande om att korta ned Lantmäteriets handläggningstider. Motionärerna anser att det bör göras en översyn av fastighetsbildningslagen i syfte att korta ned handläggningstiderna som huvudprincip. I kommittémotion 2019/20:3266 yrkande 6 föreslår m.fl. (C) ett tillkännagivande om att se över möjligheten att privatisera delar av Lantmäteriets verksamhet. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att underlätta för kommuner att inrätta kommunala lantmäterimyndigheter (yrkande 7). Motionärerna anför att de föreslagna åtgärderna leder till minskade kostnader och kortare handläggningstider. Motsvarande förslag lämnas också i motion 2019/20:1834 av m.fl. (C). I kommittémotion 2019/20:3243 yrkande 23 föreslår m.fl. (KD) ett tillkännagivande om att konkurrensutsätta Lantmäteriet. Motionärerna anser att en omreglering av Lantmäteriets verksamhet så att olika delar av fastighetsbildningsverksamheten kan konkurrensutsättas bl.a. skulle förbättra servicen, höja kompetensen och korta handläggningstiderna. (M) föreslår i motion 2019/20:1566 ett tillkännagivande om att göra en översyn av möjligheten att avreglera Lantmäteriet. Även (C) föreslår i motion 2019/20:2548 ett tillkännagivande om att utreda en privatisering av delar av Lantmäteriets verksamhet. I motion 2019/20:1261 anför och (båda S) att Lantmäteriet inte länge tillhandahåller fastighetsförteckningar till bl.a. föreningar. Enligt motionärerna innebär detta att t.ex. många vägföreningar inte har möjlighet att ta fram en aktuell förteckning över medlemmar. Motionärerna menar att vägföreningar måste ges faktiska förutsättningar att få tillgång till uppdaterade förteckningar över medlemmar. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 2). Lantmäteriets verksamhet är organiserad i följande tre divisioner: • Fastighetsbildning har ansvar för fastighetsindelningen, dvs. fattar beslut om nya fastigheter genom t.ex. avstyckning eller om ändring av existerande gränser. Det kan också gälla beslut om samfälligheter, servitut och ledningsrätter. • Fastighetsinskrivning granskar, beslutar om och registrerar lagfarter, tomträtter, inteckningar, andra inskrivningsärenden och anteckningar i fastighetsregistrets inskrivningsdel samt beslutar om och tar in stämpelskatt och avgifter. • Geodata samlar in, lagrar och tillhandahåller geografisk information och fastighetsinformation. Lantmäteriet har därutöver tillsynsansvar för 39 kommunala lantmäterimyndigheter. behandlade utskottet proposition 2007/08:134 Det nya statliga lantmäteriet. Utskottet tillstyrkte att och de 21 statliga lantmäterimyndigheterna sammanfördes till en myndighet (bet. 2007/08:CU23). Syftet med sammanslagningen var enligt regeringen bl.a. att ge en tydligare organisation, högre flexibilitet, bättre resursutnyttjande samt bättre förutsättningar för effektivisering, kvalitetsutveckling och enhetlighet i handläggningen. följde utskottet (rskr. 2007/08:223). behandlade utskottet proposition 2010/11:53 Ändrad verksamhetsform för Metria. Regeringen föreslog bl.a. att skulle bemyndiga regeringen att överföra delar av verksamheten vid Lantmäteriets uppdragsdivision Metria till ett av staten helägt aktiebolag. Regeringen angav bl.a. följande skäl för förslaget: En bolagisering innebär att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursutnyttjande, vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Utskottet tillstyrkte förslaget, och följde utskottets förslag (bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). I syfte att minska, mäta och följa upp handläggningstiderna inom fastighetsbildningsverksamheten gav regeringen Lantmäteriet i uppdrag att, med utgångspunkt från rapporten målsättning för nyckeltal, i årsredovisningen återrapportera hur arbetet med införandet av den föreslagna uppföljningsmodellen för nyckeltal fortlöper samt redovisa aktuella nyckeltal. En delredovisning av uppdraget lämnades . Enligt uppdraget ska myndigheten därefter i årsredovisningen redovisa, analysera och utvärdera nyckeltal. Lantmäteriet ska även utvärdera modellen löpande och vid behov föreslå förändringar. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 18, s. 38) anförde regeringen bl.a. följande: Förrättningsverksamheten står fortfarande inför stora utmaningar. identifierade och vidtog Lantmäteriet ett antal åtgärder för att komma till rätta med de långa handläggningstiderna, men effekterna av dessa dröjer. Personalrekryteringarna under föregående år gav utdelning i form av en tydlig ökning av antalet avslutade ärenden. Det tar dock både resurser och tid innan nyrekryterad personal kan förstärka verksamheten. Lantmäteriet fortsätter att använda sin personal flexibelt på så sätt att fastighetsinskrivningens personal gör insatser i fastighetsbildnings-verksamheten. Detta gör organisationen mer motståndskraftig mot ändrade ärendeinflöden och svängningar i personalomsättningen. Regeringen anser att det är positivt att rekryteringsbasen har breddats och att personalens sammansättning har förändrats. Detta bör skapa förutsättningar för kortare handläggningstider. Ytterligare åtgärder behöver dock vidtas. Det är också viktigt att Lantmäteriet fortsätter följa kvaliteten inom fastighetsbildningsverksamheten, då den är avgörande för ett tillförlitligt fastighetsregister. I likhet med vad Statskontoret och Lantmäteriet framfört anser regeringen att det saknas möjligheter att löpande och i detalj följa upp verksamhetens resultat. Detta begränsar fortfarande möjligheten att utvärdera effektiviteten i vidtagna åtgärder och att prioritera ytterligare åtgärder. För att arbetet med att komma tillrätta med de långa handläggningstiderna inom myndigheten ska ge önskad effekt har regeringen gett Lantmäteriet i uppdrag att införa en ny upp-följningsmodell för nyckeltal (N2018/04688/SUBT). Arbetet med att införa den nya modellen fortgår. Den differentierade uppföljningen av fastighetsbildningsverksamheten som den nya uppföljningsmodellen kom-mer möjliggöra är viktig för att myndigheten ska kunna bedriva ett systematiskt arbete för att korta handläggningstiderna. Lantmäteriet uppger i sin årsredovisning att utifrån det uppdrag som regeringen gav myndigheten i regleringsbrevet har myndigheten utvecklat ett mer ändamålsenligt sätt att mäta, redovisa och styra förrättningsärenden. Eftersom kundernas behov har stor variation har ärendena delats in i olika kundbehov. Det är ett sätt att bättre uppfylla en enhetlig och ändamålsenlig förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. Indelningen i kundbehoven ger även myndigheten möjligheter att anpassa kommunikationen med kunderna. Detta är särskilt viktigt eftersom informationsbehovet skiljer mycket mellan olika kunder. Som exempel utgörs kundbehovet privat bostadsbyggande av många privata förstagångskunder och kundbehovet infrastruktur av många professionella kunder med hög kompetens inom området. Som ett led i att effektivisera förrättningsverksamheten har en gemensam struktur för ständiga förbättringar tagits fram . Förbättringsåtgärderna syftar till att involvera hela verksamheten i insatser som förbättrar leveransen till kund. När det gäller förrättningsverksamheten uppger Lantmäteriet vidare bl.a. att antalet nya ärenden, inklusive prioriterade ärenden, visar en avtagande trend. har myndigheten prioriterat att avsluta äldre ärenden. De genomsnittliga handläggningstiderna i förrättningsverksamheten låg i stort på samma nivå 2019 som 2018. Antalet pågående ärenden har dock sjunkit i jämförelse med 2018. Lantmäteriet bedömer att det är en effekt av både en vikande inströmning av nya ärenden och en något bättre beslutskapacitet. Frågesvar om handläggningstider inom lantmäteriområdet Statsrådet besvarade (fr. 2019/20:870) och (fr. 2019/20:1032) två skriftliga frågor om handläggningstider inom lantmäteriområdet. Ministern anförde följande som svar på fråga 2019/20:870: Fastighetsbildningsverksamheten är en mycket viktig del av samhällsbyggnadsprocessen, och det är av stor betydelse att den presterar på ett sätt som motsvarar samhällets behov. Precis som […] framhåller i sin fråga så har Lantmäteriet i sin verksamhetsplan satt upp mål för genomsnittlig handläggningstid inom de sju kundbehov som verksamheten följs upp inom. Målen för de kommande tre åren är en oförändrad genomsnittlig handläggningstid inom samtliga kundbehov. I sitt arbete med att komma tillrätta med de långa handläggningstiderna prioriterar Lantmäteriet nu att i så snabb takt som möjligt avsluta sina äldsta ärenden. När ärenden som pågått avslutas bidrar de till att den genomsnittliga handläggningstiden ökar. En förutsättning för att den genominsnittliga handläggningstiden inte ska öka trots pågående arbete med att avsluta äldre ärenden är därför att nyinkomna ärenden handläggs snabbare . Lantmäteriet har ännu inte lämnat sin årsredovisning, men enligt preliminära siffror avslutade myndigheten knappt 180 fler ärenden äldre än jämfört med . Allteftersom fler äldre ärenden avslutas ökar pressen på myndigheten att handlägga nyinkomna ärenden i en allt snabbare takt för att den genomsnittliga handläggningstiden inte ska öka. Digitaliseringen är ett viktigt verktyg för att åstadkomma långsiktiga förenklingar och effektiviseringar i samhällsbyggnadsprocessen. fick Lantmäteriet därför i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. Uppdragets syfte är att skapa förutsättningar för de som arbetar inom samhällsbyggnadsprocessen att arbeta så effektivt som möjligt genom en säker, standardiserad och digital tillgång till data. Uppdraget kommer att vara till nytta för hela samhällsbyggnadsprocessen, som fastighetsbildningsverksamheten är en del av. Som svar på fråga 2019/20:1032 hänvisade ministern till den redogörelse som lämnats i det tidigare frågesvaret när det gällde Lantmäteriets arbete med att avsluta sina äldsta ärenden och anförde vidare följande: