bet · H701SfU19 · 2020-04-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, som rör inkomstgrundad ålderspension, garantipension, bostadstillägg och efterlevandepension. I betänkandet finns sex reservationer (SD, C, V, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (SD) 2.Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (C) 3.Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (V) 4.Inkomstgrundad ålderspension, punkt 1 (KD) 5.Garantipension och bostadstillägg, punkt 2 (C) 6.Garantipension och bostadstillägg, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:450 av (S), 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1076 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1695 av (SD), 2019/20:1722 av (M), 2019/20:2582 av (M), 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 16. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2019/20:587 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 8, 2019/20:855 av (SD), 2019/20:1079 av (M), 2019/20:1203 av och (båda S), 2019/20:1275 av (M), 2019/20:1820 av (M) och 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) 2019/20:3039 av Serkan Köse (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), Nooshi Dadgostar (V), (KD), (SD), (MP), (S), (M), (M), (M), (M), (L), (S), (S), Lawen Redar (S), (SD) och (SD). I detta betänkande behandlar utskottet ett flertal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Yrkandena rör bl.a. en utredning av pensionssystemet som helhet, nivån och beräkningen av försäkringstid i garantipensionen, förmögenhetsberäkningen i bostadstillägget samt behovet av omställningspension för personer som har fyllt . En redovisning av de behandlade yrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden, som rör bl.a. en utredning av pensionssystemet som helhet, delning av pensionsrätter och information om pensioner. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). Den inkomstgrundade ålderspensionen omfattar inkomstpension och premiepension. Systemen bygger på livsinkomstprincipen, dvs. det är den enskildes samlade livsinkomst som styr den framtida pensionen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intjänas individuellt. Faktorer som arbetslivets längd och antalet arbetade timmar är avgörande för pensionsutfallet. Även om pensionssystemet är baserat på livsinkomsten görs i vissa fall avsteg från denna princip, t.ex. när det gäller pensionsrätt för studier och pensionsrätt för barnår som ges till föräldrar. I dessa situationer kompenseras den enskilde för inkomstbortfallet. Inkomst- och premiepensionssystemen är finansiellt skilda från statens budget och hanterar sina egna inkomster och utgifter. Försäkringstagare får pensionsrätter som ger rätt till pensionsutbetalningar. Utbetalningarna finansieras genom allmän pensionsavgift, arbetsgivaravgift och statlig ålderspensionsavgift. Regelverket för den inkomstgrundade ålderspensionen finns i 58–64 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110), förkortad SFB. Pensionsrätten räknas fram på den pensionsgrundande inkomsten och det pensionsgrundande beloppet, vilka utgör pensionsunderlaget (58 kap. 5 § SFB). Vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten respektive det pensionsgrundande beloppet tas inte inkomst som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp under ett intjänandeår med, det s.k. intjänandetaket (59 kap. 4 § och 60 kap. 5 § SFB). Enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift ska den försäkrade på inkomst av anställning och annat arbete, på upp till 8,07 inkomstbasbelopp, betala i allmän pensionsavgift. Den försäkrade får emellertid en skattereduktion på motsvarande belopp, vilket gör att de allra flesta i praktiken inte behöver betala avgiften. Arbetsgivare betalar en pensionsavgift på av varje anställds lön, även på den del av lönen som överstiger 8,07 inkomstbasbelopp, vilket regleras i 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980). I 3 kap. samma lag regleras avgiften för egenföretagare. På pensionsgrundande inkomst som inte är underlag för arbetsgivaravgifter, t.ex. sjukpenning och dagpenning från arbetslöshetskassa, betalas i stället statlig ålderspensionsavgift på , vilket regleras i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. När det gäller bl.a. inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning uppgår avgiften till . Pensionsrätten inom inkomstpensionen uppgår till av pensionsunderlaget (61 kap. 6 § första stycket 1 SFB). Pensionsrätten bokförs på ett inkomstpensionskonto, vars värde utgör pensionsbehållningen. Pensionsbehållningen ligger till grund för beräkning av det årliga uttaget av inkomstpension. Pensionsrätten inom premiepensionen uppgår till av pensionsunderlaget (61 kap. 6 § första stycket 2 SFB). Pensionsrätterna kan placeras aktivt i olika fonder som tillhandahålls på . Om inget val görs sker automatisk placering i statens fondportfölj AP7 Såfa. Pensionsåldern är flexibel. Inkomstgrundad ålderspension kan tidigast tas ut (56 kap. 3 § SFB). Någon övre åldersgräns finns inte. En anställd arbetstagare har rätt att arbeta fram till men får arbeta längre om arbetsgivaren går med på det, vilket regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Vissa förmåner och beräkningar som anges i socialförsäkringsbalken ska knytas till en särskild ålder (riktålder för pension) som beräknas (2 kap. 10 a § SFB). Den beräknade riktåldern för pension ska gälla för det sjätte året efter beräkningsåret (2 kap. 10 c § SFB). Den som är gift eller har en registrerad partner kan välja att överföra hela premiepensionsrätten som har fastställts till sin make eller registrerade partner. Pensionsrätter överförs tills vidare om inget annat anges i anmälan (61 kap. 11–16 §§ SFB). Mottagaren får av det belopp som överförs, medan resterande fördelas mellan samtliga pensionssparare som s.k. arvsvinst (64 kap. 44 § SFB). Tjänstepensionen är den del av pensionen som betalas av arbetsgivaren. Tjänstepensionen bestäms i ett kollektivavtal mellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och fackförbund. De fyra största avtalen är ITP (privatanställda tjänstemän), avtalspension SAF-LO (privatanställda arbetare), KAP-KL och AKAK-KL (bl.a. kommunanställda) samt PA 16 (statligt anställda). (M) begär i motion 2019/20:1076 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det i pensionssystemet i högre grad måste löna sig att ha arbetat. Enligt motionären är det inte rimligt att en person efter ett helt arbetsliv inte får mycket mer i pension än en person som varit arbetslös. Många i arbetsför ålder oroar sig för att pensionen inte ska räcka , som dagens äldre har fått det tuffare i det nuvarande pensionssystemet. Enligt motionären sänker detta tilliten till systemet, vilket är olyckligt när det fungerar bra finansiellt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en extern utredning som utvärderar pensionsreformen i sin helhet. Motionären anför som skäl att pensionssystemet behöver förändras så att det i högre grad lönar sig att ha arbetat. För detta ändamål bör en fullständig utvärdering av systemet göras av utomstående experter. I motion 2019/20:1722 av (M) begärs ett tillkännagivande om delade pensionspoäng. Motionären anser att det bör utredas vilka effekter det får om pensionspoäng, intjänade under tid då makar har omyndiga gemensamma barn, delas lika. I motion 2019/20:2582 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av mer flexibilitet och förbättrad information vid val av tjänstepensionsuttag. Enligt motionären gör det krångliga systemet att många inte gör ett aktivt val eller väljer utan att förstå konsekvenserna. Motionären efterfrågar därför bättre information om valens konsekvenser och pensionens olika delar. Motionären anser också att det bör vara möjligt att göra uppehåll i utbetalningar och förändra utbetalningstiden i tjänstepensionen. I kommittémotion 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att riva upp reformen om ny och högre riktålder för pension. Enligt motionärerna finns det ingen gemensam pensionsålder som lämpar sig för alla individer och alla yrkesgrupper. Motionärerna anser att en högre pensionsålder bör åstadkommas genom en betydligt högre grad av flexibilitet och med riktade incitament snarare än med tvång. I motion 2019/20:1695 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att risksäkra AP7 Såfa. Motionären anför som skäl att pensionssparare som avstår från aktiv placering inte bör få sitt kapital placerat i högriskaktiefonder. I kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att låta pensionsrätter delas rakt av mellan föräldrarna under småbarnsåren, då den obetalda arbetsbelastningen är extra ojämn. Enligt motionärerna bidrar en ojämställd arbetsmarknad kraftigt till ojämställda pensioner. För att uppnå jämställda pensioner behöver både arbetslivet och familjelivet bli jämställt. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att ge i samverkan med berörda parter ett informationsuppdrag om livsinkomst. Motionärerna anser att var och en ska få göra egna val men menar att det krävs information om hur beslut påverkar ens framtida ekonomi. I uppdraget ska det privata pensionssparandets roll för egenföretagare inkluderas. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:587 yrkande 1 ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett mer förutsägbart, jämlikt och jämställt pensionssystem. Systemet bör bygga på en inkomstprincip men även ha en mer omfördelande roll. En av de viktigaste orsakerna till skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner är att kvinnor tar större ansvar för barn och hem, vilket leder till högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet, sämre karriärmöjligheter och större andel deltidsarbete, vilket i sin tur leder till inkomstbortfall. Även löneskillnader i sig är en orsak. Inkomstbortfall är också i princip omöjligt att ta igen för den som inte vistats i för att kvalificera sig för full pension, oavsett om personen har arbetat . Vidare anser motionärerna att lösningen med en pensionsgrupp som står över partipolitiken hindrar nödvändiga reformer. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om höjda inbetalningar till pensionssystemet. Motionärerna anför att huvudorsaken till att pensionssystemet ger låga pensioner är att pensionssystemet är underfinansierat, inte att pensionsåldern är för låg. En höjning av pensionsinbetalningarna bör göras retroaktivt så att pensionsrätterna för dagens pensionärer räknas upp på samma sätt som för de som förvärvsarbetar . De fördelningspolitiska konsekvenserna av en sådan höjning bör utredas så att de med lägst pensioner inte missgynnas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att pensionsavgiften vid föräldraledighet, vård av barn, sjukfrånvaro och arbetslöshet bör beräknas på bakomliggande inkomst och inte på utbetald ersättning. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att avgiften till premiepensionssystemet bör tillföras inkomstpensionssystemet. Enligt motionärerna är premiepensionssystemet ett misslyckande som bl.a. inneburit att finansiella institut ges tillgång till miljarder som de kan ta ut vinst från genom höga avgifter. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en utredning av hur den automatiska bromsen kan ersättas med ett system där beslut om sänkta pensioner tas i . Vid lanseringen av det nuvarande systemet försäkrades att den automatiska balanseringen endast skulle slå till i extremfall, men har den aktiverats . Motionärerna anser att ett ”robust” system är en klen tröst för de som inte kan leva på sin pension och som även får räkna med sänkta pensioner under dåliga år. m.fl. (KD) begär i partimotion 2019/20:3105 yrkande 14 ett tillkännagivande om att premiepensionen automatiskt ska delas lika mellan föräldrar med gemensamma barn som inte har fyllt . I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att slopa det avdrag som görs vid överföring av premiepension. Yrkanden motsvarande de som återgetts i föregående stycke framställs även i kommittémotion 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. I denna motion begärs vidare i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett seniorvänligt samhälle där alla kan åldras i trygghet och värdighet. En sammanhållen politik med inriktning mot de äldre i samhället får inte och kan inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, att se äldre som en resurs och att ha ett väl fungerande samspel mellan generationer är lika viktiga beståndsdelar. Det offentligas insatser ska medverka till detta. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att öka drivkrafterna för ett längre yrkesliv. Motionärerna anser att det är naturligt att pensionsåldern justeras upp när medellivslängden ökar. För de som är eller äldre och fortsätter att arbeta anför motionärerna att det bör införas ytterligare skattelättnader för att stärka incitamenten och möjligheterna att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Enligt motionärerna finns vidare anledning att se över vad som kan göras för att tidigarelägga inträdet på arbetsmarknaden, bl.a. genom en s.k. examensbonus. (S) begär i motion 2019/20:450 ett tillkännagivande om information till nyblivna pensionärer. Enligt motionären skulle fler kunna tillvarata sina rättigheter om information om gällande regelverk skickades ut till alla nyblivna pensionärer. Utskottet har tidigare betonat att det är av stort värde för de försäkrade att pensionssystemet är tryggt, förutsebart och långsiktigt. Pensionsöverenskommelsen bör därför värnas för att säkerställa att pensionssystemet vilar på en stabil grund. De partier som står bakom pensionsöverenskommelsen har också genom Pensionsgruppen i uppgift att vårda pensionssystemet. genomför Pensionsgruppen en översyn av såväl inkomst- som premiepensionssystemet. Pensionsgruppen enades om en överenskommelse för att höja pensionerna 2021. Bakgrunden till beslutet är att gruppen anser att det s.k. respektavståndet behöver öka. Med respektavståndet avses skillnaderna i pensionsinkomster mellan de pensionärer som arbetat och tjänat in pensionsgrundande inkomster och de som helt saknar sådana inkomster och därmed uppbär garantipension och bostadstillägg. Pensionsgruppen konstaterar att skillnaderna är relativt små för de som haft mer begränsade inkomster trots ett långt arbetsliv. Överenskommelsen innebär att pensionerna ska höjas genom en ny förmån, ett pensionstillägg, som ska kunna lämnas med maximalt . Förslaget återfinns i promemorian Inkomstpensionstillägg (Ds 2020:7) som är föremål för remissbehandling. I övrigt gäller som centrala utgångspunkter för Pensionsgruppens arbete att fler kommer i arbete och att arbetslivet blir längre och mer hållbart, för att upprätthålla pensionsnivåerna . Som ett led i detta arbete har åldern för arbetstagarens rätt att kvarstå i anställning per höjts från 67 till och kommer att höjas ytterligare till . Även lägsta ålder för uttag av allmän pension höjdes från 61 till och kommer att höjas ytterligare till . infördes ett nytt åldersbegrepp, en s.k. riktålder, i socialförsäkringsbalken. Riktåldern följer medellivsålderns utveckling och är avsedd att styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem. Den ska beräknas första gången men tillämpas först . Även avgiften till pensionssystemet har betydelse i sammanhanget. Pensionsavgiftens nivå är därför en sak som Pensionsgruppen ska analysera vidare inom det arbete som pågår. För att uppnå ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet samt identifiera hinder och hitta möjligheter för att bättre kunna tillvarata äldres kunskap och erfarenhet, har en delegation för främjande av äldre arbetskraft inrättats av regeringen (dir. 2018:83). Datumet för slutredovisning är bestämt till . När det gäller Pensionsgruppens översyn av premiepensionssystemet är utgångspunkten att systemet ska behållas men att det måste reformeras för att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner. I ett första steg infördes hårdare krav på de fonder som finns i dagens system. I ett andra steg lämnades ett utredningsförslag på regelverk för ett nytt, kontrollerat och upphandlat fondtorg samt på en reglering av en ansvarig myndighet (SOU 2019:44). Arbetet ska slutredovisas . Frågan om risknivån i förvalet i premiepensionssystemet är föremål för beredning inom (promemoria Förvalsalternativet inom premiepensionen, Fi2020/00584/FPM). Mot bakgrund av analysen av pensionerna ur ett jämställdhetsperspektiv i rapporten (Ds 2016:19) finns en handlingsplan för jämställda pensioner. I handlingsplanen är frågan om fördelning av pensionsrätter föremål för överväganden i den pågående pensionsöversynen; bl.a. nämns regelförenklingar för överföring av premiepensionsrätter, utredning av möjlighet till överföring för sambor och eventuellt omprövning av skälen mot delning av pensionsrätter. Vidare är förbättringen av grundskyddet en mycket viktig del av Pensionsgruppens arbete för att, på både kort och lång sikt, minska skillnaderna mellan mäns och kvinnors pensioner. De förändringar som har utretts och de som utreds innebär inte att de grundläggande principerna i pensionssystemet ifrågasätts. Att behålla dessa är tvärtom, som utskottet har framhållit, av stor betydelse för långsiktigheten i pensionssystemet. Pensionsgruppens uppdrag innebär en omfattande genomlysning av pensionssystemet och dess utvecklingsmöjligheter. Det betyder att ett flertal av de frågor som tas upp i motionerna även är föremål för överväganden inom . Därutöver kan konstateras att lagändringar under innevarande år har trätt i kraft på vissa av de områden som berörs i motionerna. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkandena. En central uppgift för är att verka för att samtliga pensionssparare och pensionärer, såväl kvinnor som män, ska få en samlad bild av hela sin pension. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utvärdera effekterna av de insatser som har gjorts inom ramen för myndighetens informationsuppdrag. Regeringen har vidare gett i uppdrag att särskilt utvärdera hur dess informationsinsatser har bidragit till förlängning av arbetslivet och ökat arbetsutbud. Uppdragen ska redovisas till regeringen respektive . Utskottet ser därför inte något skäl för att göra ett tillkännagivande om ytterligare informationsinsatser angående pension . Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2019/20:1076 (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1722 (M), 2019/20:2582 (M), 2019/20:629 (SD) yrkande 5, 2019/20:1695 (SD), 2019/20:3250 (C) yrkandena 15 och 16, 2019/20:587 (V) yrkandena 1–5, 2019/20:2990 (KD) yrkandena 1, 4, 7 och 8, 2019/20:3105 (KD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:450 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör bl.a. nivån och beräkningen av försäkringstid i garantipensionen samt förmögenhetsberäkningen i bostadstillägget. Jämför reservation 5 (C) och 6 (V). Garantipension får lämnas till en försäkrad som är född eller senare om han eller hon har en försäkringstid om (55 kap. 10 § och 67 kap. 2 § SFB). För den som är ogift och helt saknar inkomstgrundad ålderspension eller endast har en låg sådan ges garantipension med maximalt 2,181 prisbasbelopp. För den som är gift är motsvarande högstanivå 1,951 prisbasbelopp. Garantipension till den som är född eller tidigare ges som kompensation för bortfall av folkpension i form av ålderspension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag (55 kap. 9 § och 66 kap. 2 § SFB). För den som är ensamstående ges garantipension med högst och för den som är gift med högst . Garantipension kan tidigast tas ut fr.o.m. 65‑årsdagen (67 kap. 4 § SFB). Garantipensionen är bosättningsbaserad. För att få full sådan pension krävs bosättning i . Enligt en tillfällig reglering som gäller till utgången av 2020 kan garantipension och garantipension till omställningspension betalas ut till personer inom EES samt i och i (5 kap. 17 a § SFB). Den som beviljats uppehållstillstånd bl.a. som flykting eller annan skyddsbehövande ska som försäkringstid för garantipension även tillgodoräknas tid under vilken han eller hon varit bosatt i sitt tidigare hemland fr.o.m. det kalenderår då den pensionssökande fyllde till tidpunkten då han eller hon först ankom till . Vid beräkningen ska bortses från tid för vilken personen, vid bosättningen i , har rätt till pension från hemlandet (67 kap. 7 och 8 §§ SFB). Till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den överskjutande delen av bostadskostnaden beaktas till respektive (102 kap. 22 § SFB). Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Den överskjutande delen av bostadskostnaden beaktas till respektive . Därutöver beaktas av bostadskostnaden mellan och respektive och . Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till bostadskostnaden (102 kap. 22 a § SFB). Storleken av bostadstillägget är beroende av den bidragsgrundande inkomsten och av reduceringsinkomsten (102 kap. 2 § SFB). Bidragsgrundande inkomst är t.ex. inkomst av tjänst (som tjänst räknas bl.a. lön, pension och sjukpenning), näringsverksamhet, kapital och förmögenhet efter att inkomsten reducerats (102 kap. 3, 5 och 7 §§ SFB). Av 102 kap. 11 § SFB framgår att tillägg till den bidragsgrundande inkomsten ska göras för förmögenhet av den sammanlagda förmögenhet som överstiger för den som är ogift och för makar. Enligt 102 kap. 16 § SFB tas i reduceringsinkomsten t.ex. allmän inkomstgrundad pension med i sin helhet medan tjänstepension och privat pension tas med till . Arbetsinkomster tas med till . Enligt 102 kap. 16 a § SFB ska fr.o.m. den månad när en försäkrad som har hel allmän ålderspension fyller arbetsinkomsterna dock bara beaktas om de överstiger . Vidare ska bl.a. allmän inkomstgrundad pension och arbetsinkomster beaktas , medan garantipension, änkepension och vissa andra inkomster tas upp . Från den reducerade inkomsten dras ett fribelopp av som motsvarar oreducerad basnivå av garantipension för ålderspension (102 kap. 17 § SFB). Vid beräkningen ska den framräknade inkomsten minskas med ett belopp som uppgår till av reduceringsinkomsten upp t.o.m. ett prisbasbelopp och av reduceringsinkomsten därutöver (102 kap. 21 och 25 §§ SFB). (M) begär i motion 2019/20:1079 ett tillkännagivande om att utreda en ändring av reglerna för förmögenhet i bostadstillägget till pensionärer. Motionären anger att vissa pensionärer inte får bostadstillägg trots låg pension. Det kan bero på att de har sparat till en buffert för oförutsedda utgifter. Motionären anser att det är anmärkningsvärt att staten bestraffar de som har sparat till en buffert. I motion 2019/20:1820 begär (M) ett tillkännagivande om att förutsättningslöst utreda huruvida bostadstillägget till pensionärer kan följa bostadskostnadernas utveckling på ett bättre sätt än . Motionären anger som skäl att pensionerna legat i det närmaste still i förhållande till köpkraftsutvecklingen, som snitthyrorna har ökat med och hyrorna i nyproduktion med . Motionären framhåller att tillgängliga bostäder ofta finns i det nyproducerade beståndet och att äldres behov av vård och omsorg kan minskas genom att de bor tillgängligt. Den höjning av taket i bostadstillägget som planeras börja gälla är inte tillräcklig för att syftet med bostadstillägget ska kunna uppfyllas. Taket i bostadstillägget bör på ett bättre sätt än kunna följa bostadskostnadernas utveckling.