bet · H701UbU14 · 2020-04-02 00:00:00 — I motion 2019/20:1647 av (M) behandlas frågan om möjligheten att skapa valideringsutbildningar riktade mot bristyrken. I kommittémotion 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 7 efterfrågas en förbättrad och effektiviserad inventering av nyanländas kompetenser, en effektiviserad valideringsprocess och ökade möjligheter till komplettering och tillvaratagande av en utländsk examen. Bakgrund och gällande rätt En elev i vuxenutbildning kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de har förvärvats (20 kap. 42 § skollagen). Valideringsdelegationen hade –2019 regeringens uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på nationell och regional nivå (dir. 2015:120). I uppdraget ingick bl.a. att verka för att en samsyn om valideringens innebörd och funktion skulle etableras inom utbildningsväsendet och arbetslivet. Det ingick även att identifiera behov av utvecklingsinsatser och lämna förslag som skulle kunna stärka valideringsarbetet inom utbildning och arbetsliv. Delegationen fick även i uppdrag att föreslå en övergripande definition av validering, som skulle utgå från EU:s rekommendation om validering, och att analysera och ta ställning till hur den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) skulle kunna användas för att stärka samspelet mellan validering och utbildning (dir. 2018:101). Delegationen lämnade sitt slutbetänkande Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). I betänkandet ger delegationen förslag till åtgärder för ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering i syfte att ge fler personer möjlighet att få sitt kunnande kartlagt, bedömt och erkänt. Betänkandet har sänts ut på remiss och remisstiden avslutas . har Myndigheten för () uppdraget att följa och stödja utvecklingsarbetet kring validering nationellt och regionalt samt sprida kunskap och tillhandahålla övergripande information om validering. MYH ska även samordna den pågående myndighetssamverkan mellan flera myndigheter med liknande ansvar för valideringsfrågor. Myndigheten ska vidare förbereda införandet av ett statsbidrag enligt en kommande förordning om statsbidrag för branschvalidering (se MYH:s regleringsbrev ). MYH:s uppdrag gäller i avvaktan på att regeringen fattar beslut om långsiktig hantering av valideringsuppdraget (prop. 2019/20:1 utg.omr.16, s. 147). Att arbetet med validering utvecklas ytterligare är av största vikt, för individen och för samhället. Utskottet påminner om att Valideringsdelegationen har avslutat sitt arbete och lämnat ett antal förslag om hur fler ska kunna få sitt kunnande kartlagt, bedömt och erkänt. Utskottet vill inte föregripa det pågående arbetet med beredning av delegationens förslag. Det bör dock påpekas att utvecklingen av validering fortsätter, med Myndigheten för som ansvarig myndighet. Myndigheten ska även fungera som samordnare för berörda aktörer. Utskottet finner inte skäl att föreslå några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2019/20:1647 (M) och 2019/20:3265 (C) yrkande 7. Svenska för invandrare m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag på åtgärder för svenska för invandrare (sfi) samt förslag på en ny utbildningsform för nyanlända. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C), 10 (V), 11 (KD) och 12 (V). I kommittémotion 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 9 begär motionärerna att de nationella proven i sfi ska vara obligatoriska i samtliga kurser. I motion 2019/20:1147 av (M) behandlas frågan om sfi-studier på kvällstid och för att eleverna ska kunna kombinera studier med att vara egenföretagare eller anställd. I motion 2019/20:1497 av (M) föreslås att en miljöutbildning ska införas i sfi-undervisningen. På motsvarande sätt föreslås i motion 2019/20:1503 av (M) att en basutbildning i hälsa och hälsovård för egenvård införs inom ramen för sfi-undervisningen. I kommittémotion 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 12 efterfrågas skärpta krav på sfi-undervisningen när det gäller närvaro, resultat och utbildningsinnehåll. I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 43 behandlas frågan om nätkurser i sfi-undervisningen och om hur sådana kan bidra till integrationen. Samma fråga behandlas även i kommittémotion 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 6. I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 20 behandlas ett förslag från Kommuner och Regioner (SKR) om en ny utbildningsform för nyanlända i åldersgruppen 18–. I partimotion 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 6 begär motionärerna att regeringen återkommer med ett förtydligande om rätten att läsa sfi. Motionärerna påpekar att det varierar hur kommuner tolkar aktuella bestämmelser om rätten att delta i sfi, vilket påverkar möjligheterna till studier för utsatta EU-medborgare. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 30 behandlas frågan om att genomföra utbildning till vissa yrken på andra språk än svenska, för att eleverna sedan ska kunna lära sig svenska parallellt med en anställning. I motion 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (–) yrkande 3 framför motionären att det i svenskundervisningen för nyanlända och elever i vuxenutbildning och i folkhögskolan också bör ingå obligatorisk undervisning om hur den svenska demokratin fungerar, om gällande lagar samt om allas rättigheter, med särskilt fokus på kvinnors och barns. Bakgrund och gällande rätt Utbildning i svenska för invandrare, sfi, ingår i skolformen vuxenutbildning. Den syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket samt till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får genomföras på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (20 kap. 4 § skollagen). Utbildning i sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § skollagen). Huvudmannen ska också i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och för att utbildning i sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning. Utbildningen ska dessutom kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 25–26 §§ skollagen). Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja en utbildning i sfi erbjuds studie- och yrkesvägledning. Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen (20 kap. 29–30 §§ skollagen). En person har rätt att delta i utbildning i sfi fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge (20 kap. 31 § skollagen). I 29 kap. 2 § skollagen finns bestämmelser om bosättning och rätt till utbildning. Det framgår att som bosatt i landet anses bl.a. även den som inte är folkbokförd men som har rätt till utbildning till följd av (punkt 3) eller som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning (punkt 5). I 29 kap. 3 § anges vilken rätt till utbildning de personer som avses i t.ex. punkt 5 har. Någon rätt till vuxenutbildning för dessa personer finns inte enligt denna bestämmelse. Nationella prov ska användas i sfi i slutet av kurserna B, C, D (4 kap. 10 a §, förordning om vuxenutbildning). Utveckling av sfi m.m. Utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (U 2018:01) har i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning. Syftet är att analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar samt att förbättra genomströmningen inom sfi och underlätta övergången till och kombinationer med andra vuxenutbildningar. Syftet är även att utreda hur utbildning kan erbjudas för nyanlända som omfattas av utbildningsplikt. Utredaren har haft i uppdrag att bl.a. utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (dir. 2018:73). Denna del av uppdraget redovisades (enligt dir. 2019:3). I promemorian På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk lämnar utredningen ett antal förslag. Bland annat föreslås en sammanhållen utbildning i vilken eleven garanteras en undervisningstid om minst liksom att Arbetsförmedlingen ska lämna uppgifter till kommunerna om vilka individer som anvisats till etableringsprogrammet och som enligt Arbetsförmedlingen omfattas av den s.k. utbildningsplikten. Promemorian har remissbehandlats. Utredaren har vidare i uppdrag att bl.a. undersöka hur stödåtgärder och andra insatser kan användas för att elever ska kunna nå målen med utbildningen och i högre grad kunna kombinera sfi med annan vuxenutbildning. Utredningstiden har därefter förlängts (dir. 2019:23, 2019:40). fick utredaren ytterligare uppdrag och ska nu även bl.a. • analysera och föreslå hur undervisning inom sfi i högre utsträckning ska erbjudas även och på kvällstid • analysera och föreslå hur möjligheter till distansundervisning av god kvalitet kan stärkas • analysera och föreslå hur den individuella studieplanen inom sfi kan kompletteras med tidsatta mål och tydligare krav på progression som kontinuerligt följs upp samt åtgärder då målen inte uppfylls • föreslå hur elever inom sfi ska motiveras och stöttas till fortsatta studier och etablering på arbetsmarknaden. I samband med utvidgningen av uppdraget förlängdes utredningstiden ytterligare, och uppdraget ska nu i stället redovisas . I direktivet (dir. 2019:65) anges att utredningen i sitt arbete ska skapa goda förutsättningar för samarbete med den utredning om sfi-peng baserad på uppnådda språkresultat som ska tillsättas enligt överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna (se nedan). Regeringen uppdrog åt Arbetsförmedlingen att ta fram förslag på och analysera vissa frågor om införandet av ett intensivår för nyanlända inom etableringsuppdraget (A2019/01265/A). Uppdraget bygger på överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna (se nedan). Arbetsförmedlingen redovisade uppdraget . Arbetsförmedlingen rekommenderar bl.a. att ett intensivår ska utgöras av insatser som är anpassade utifrån individuella, lokala och regionala behov och förutsättningar. Eftersom ett införande av ett intensivår kräver förberedelser krävs tid för implementering, enligt Arbetsförmedlingen. I myndighetens regleringsbrev ges uppdrag som rör bl.a. höjd aktivitetsgrad inom etableringsprogrammet samt utbildningsplikten enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan S, C, L och MP () anges i punkt 40 att nyanlända ska komma snabbare in på arbetsmarknaden. Av texten framgår att en svensk nystart ska införas i form av ett integrationsår med intensiv yrkessvenska samt yrkesförberedande och yrkesinriktad sfi kombinerat med korta utbildningar och praktik inom samma yrkeskategori, intensiv praktik inom bristyrken m.m. Samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska vara obligatoriskt från dag ett. Sfi-undervisningen ska vidare förbättras genom en individuell prestationsplan och ökad nivåindelning, och en utredning ska tillsättas om en sfi-peng baserad på uppnådda språkresultat. Vidare anges att det behövs ett kvalitetslyft inom sfi, både av kommunala och fristående aktörer. Dessutom framgår bl.a. att eleverna ska få ökade möjligheter att lära sig yrkessvenska på jobbet liksom att kombinera sfi och yrkesvux. Utskottet kan konstatera att många av de frågor som motionärerna uppmärksammar behandlas i den pågående utredningen om stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (U 2018:01). Utredningens grunduppdrag är bl.a. att se över hur sfi-elever ska erbjudas en god utbildning och att underlätta övergången till och kombinationer med andra vuxenutbildningar. Utredningen har efterhand fått ytterligare uppdrag och ska nu även behandla frågor om bl.a. utvecklade former av förläggning och utformning av undervisning samt tydligare krav på måluppfyllelse. Regeringen har vidare aviserat att en utredning ska tillsättas om utformningen av en sfi-peng. Ett arbete pågår även med att införa ett intensivår för nyanlända inom etableringsuppdraget. Utskottet vill inte föregripa det pågående utrednings- och utvecklingsarbetet och utskottet ser i övrigt inte heller någon anledning att föreslå några åtgärder utifrån gällande lagstiftning. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:220 (V) yrkande 20, 2019/20:621 (SD) yrkande 12, 2019/20:1147 (M), 2019/20:1497 (M), 2019/20:1503 (M), 2019/20:2578 (V) yrkande 6, 2019/20:3093 (M) yrkande 9, 2019/20:3188 (KD) yrkande 30, 2019/20:3254 (C) yrkande 43, 2019/20:3265 (C) yrkande 6 och 2019/20:3277 (–) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU11 och 2018/19:UbU12, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 64 och 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:1746 av (C), 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:2309 av m.fl. (S), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 40. Vuxenutbildningen är ett viktigt redskap för att säkerställa att befolkningen är väl utbildad, enligt de behov som finns och de krav som ställs av arbetsgivare. Men vi anser att det finns brister i dagens system för vuxenutbildning. Kommunen ska driva, upphandla och stå för utbildningen. I praktiken behöver företag anpassa sig till kommuners olika krav i stället för att använda sin tid till att utveckla kvaliteten i utbildningarna. Vi menar att det vore bättre om vuxenutbildningen stod under statligt huvudmannaskap. Vuxenutbildningen ska stärka kompetensen för bristyrken på marknaden. Ökade satsningar behövs därför på utbildningsinsatser för områden inom vilka det finns behov av arbetskraft såsom gruvnäringen, stålindustrin, åkerinäringen, järnvägssektorn och skogsindustrin, Gymnasieskolans uppdelning mellan studieförberedande och yrkesinriktade program kräver också en väl utbyggd vuxenutbildning. Den som har läst ett yrkesförberedande program måste ges en reell möjlighet att läsa in de ämnen som krävs för att fortsätta sina studier på en högre nivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:1746 av (C), 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:2309 av m.fl. (S). Arbetet med vidareutbildning och omställning är relativt framgångsrikt men det utförs i en för liten skala. (), en avancerad yrkesutbildning i bristyrken och företagande, är en av svensk arbetsmarknads mest framgångsrika projekt, med stora samhällsekonomiska vinster. Men verksamheten behöver utökas. Ett stort yrkeshögskolelyft behöver därför genomföras. I många länder med välfungerande yrkesutbildningar har lärlingsutbildningar en större roll än i . Vuxna i borde i högre grad kunna gå lärlingsutbildningar. Yrkesvux, yrkesutbildningar motsvarande gymnasiet, är underdimensionerade i förhållande till de växande behoven av kompetens, inte minst inom offentlig sektor. Ett sätt att både bredda utbildningarna och stärka effektiviteten är att införa en vuxenutbildningspeng, med krav på resultat i form av anställningar. Vi menar också att utbildningsutbudet inte ska påverkas av var man bor. Det bör vara möjligt för den enskilde att ta del av utbudet inom komvux, yrkesvux och sfi, oavsett kommungräns. För att möjliggöra ett livslångt lärande med kontinuerlig påfyllning av kunskap bör även kursutbuden, t.ex. inom , anpassas för att erbjuda kompetensutveckling för yrkesverksamma i större utsträckning än vad som sker . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:1746 av (C), 2019/20:2309 av m.fl. (S), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 40. Samtliga specialistutbildningar för undersköterskor på yrkeshögskolenivå bör utvecklas, vara nationellt sammanhållna samt erbjudas inom fler områden såsom hälso- och sjukvård och äldrevård. är det otydligt vilka kvalifikationer en undersköterska behöver då det är arbetsgivaren som bedömer detta vid anställning. Det är viktigt att stärka undersköterskornas roll och professionalisering. En ökad tydlighet om utbildning och kompetens kan höja yrkets kvalitet och status. Vidare kan det också behöva inrättas specialiseringsutbildningar eftersom undersköterskornas roll varierar beroende på arbetsuppgifter och arbetsplats. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Yrkeshögskoleutbildningar, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2019/20:138 av m.fl. (V) yrkande 4. Dagens utformning av finansieringen av yrkeshögskoleverksamheten innebär att anordnarna inte har möjlighet att planera utbildningar mer långsiktigt. Detta är negativt och verksamheten bör få en högre grad av fasta anslag. Likaså bör fler förberedande utbildningar och kortare påbyggnadsutbildningar ingå i verksamheten. Privata och offentliga arbetsgivare bör också få möjlighet att delfinansiera om de ser större behov än vad staten har bedömt finnas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Yrkeshögskoleutbildningar, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:138 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 37. har en stor potential att bidra till att täcka de behov av kompetensutveckling som finns i , både och framöver. Fler bör därför få ta del av utbildningsutbud. Detta kan ske genom att fler erbjuds att ta del av fristående kurser. erbjuds endast enstaka platser på vissa utbildningar, och då endast i mån av plats. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Validering, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:1647 av (M). Många som kommer till har såväl utbildning som lång arbetslivserfarenhet, inte sällan i fråga om yrken som vi har ett stort behov av arbetskraft inom såsom läkare, ingenjörer och andra specialister. Tyvärr saknas fortfarande ett effektivt och systematiskt sätt att inventera vilka kompetenser som finns hos nyanlända. Processen måste börja vid ankomsten och det är som ska ansvara för detta. De myndigheter, främst högskolor, som i nästa steg får uppdraget att validera och komplettera kompetenserna måste ha starka incitament att avsätta resurser i form av tid och personal för detta. Det måste också erbjudas lämpliga kompletteringskurser. Sammantaget bör det utredas hur en förbättrad och effektiviserad inventering av nyanländas kompetenser kan utformas, med en effektivare process för validering och ökade möjligheter till komplettering utifrån befintliga utländska examina. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1147 av (M), 2019/20:1497 av (M), 2019/20:1503 av (M), 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 43, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 3. De nationella proven i sfi bör vara obligatoriska i samtliga kurser. Det ska inte vara möjligt att utfärda ett betyg utan att ett nationellt prov har genomförts. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:1147 av (M), 2019/20:1497 av (M), 2019/20:1503 av (M), 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 43, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 3. Vi anser att kraven på sfi-undervisningen behöver skärpas avsevärt. Tester behöver göras för att avgöra vilken nivå elever befinner sig på. är det stora skillnader i elevernas kunskaper och behov av undervisning. En del är analfabeter och en del har goda förutsättningar och utbildning från sitt hemland. Ändå placeras de i samma klass. Adekvata krav, undervisning och stöd behöver i stället ges i förhållande till elevernas varierande nivåer och behov. Vi vill också att kraven skärps i fråga om närvaro, resultat och utbildningsinnehåll. Alla ska ges obligatorisk undervisning om det svenska samhället och om rättigheter och skyldigheter. Det ska vara tydliga krav på en hög kunskapsnivå i ämnet och en kontroll ska göras innan ett godkännande ges. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan.