bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Innehållsförteckning – Bilaga B Bilaga B1 Finansminister ......................................... Bilaga B2 Försvarsminister ............................................... Bilaga B3 Finansmarknads- och bostadsminister .................... Bilaga B4 Utrikesminister ........................................................ Bilaga B5 Näringsminister ................................................ Bilaga B6 Miljö- och klimatminister .................................. Bilaga B7 F.d. arbetsmarknadsminister ............................ Bilaga B8 Statsminister ..................................................... Bilaga B9 F.d. ordförande i och f.d. Granskningsärende 5 och 10 Regeringens agerande i förhållande till budgetbeslut (se avsnitt 2.3) Ordföranden: är , och jag förklarar sammanträde för öppnat. Det här är en offentlig utfrågning, och jag vill börja med att hälsa finansminister välkommen hit. Tack för att du kommer hit för att svara på frågor! Innan vi startar vill jag ge lite praktisk information och hälsa alla välkomna som tittar på utfrågningen på distans. Utfrågningen sänds som ni förstår direkt, och när utfrågningen börjar kommer jag att ge finansministern möjlighet att göra en kortare inledning, och därefter får ledamöterna ställa frågor. Det är anmälande parti som inleder, och därefter blir det partierna i storleksordning. Är det fler än en anmälan som föreligger börjar det största partiet. Jag hoppas att det kommer att finnas möjlighet till flera frågor och följdfrågor, men man måste respektera den totala tidsåtgången. Som en liten påminnelse: Undvik att upprepa frågor som redan har ställts och besvarats. Därmed går vi in på punkt 1 som heter Regeringens agerande i förhållande till budgetbeslut. I KU:s egen benämning heter de här ärendena G5 och G10. Återigen: Välkommen, finansministern! Ordet är ditt! : Fru ordförande! Jag vill börja med att tacka utskottet för möjligheten att komma hit och berätta om genomförandet av beslut om statens budget . genomför regeringen beslut om budgeten, och det ansvaret vilar på regeringen oavsett om det är en övergångsregering eller inte. Regeringen använder regleringsbreven för att se till att av anvisade medel fördelas. tar fram anvisningar för arbete med de här regleringsbreven. Syftet är att försöka skapa en både enhetlig och ordnad process för det här. gav ut ett cirkulär med de här anvisningarna. Den typen av cirkulär tas fram , och innehållet var i princip detsamma . Under ett vanligt år jobbar man längre med regleringsbreven, och det är då vanligtvis de enda anvisningar som tas fram. Men beredningen av budgeten skilde sig från tidigare processer både för och för regeringen. Det året blev ju, som alla vet, regeringsbildningen ovanligt lång. Därför fanns det från 2020/21:KU10 BILAGA B UTFRÅGNINGAR sida behov av att ge ut ytterligare anvisningar för arbetet med regleringsbreven. Arbetet och innehållet i regleringsbreven behövde anpassas eftersom de skulle beslutas av en övergångsregering och sedan också när budgetbeslut avvek från förslaget i budgetpropositionen. skickade ut kompletterande anvisningar eftersom ingen ny regering då hade tillträtt. De här anvisningarna gav vägledning för de fall att regleringsbreven skulle beslutas av en övergångsregering. Det gjorde man en första gång , och sedan gav vi ut ytterligare anvisningar med preciseringar och exempel. Anvisningarna innebar att regleringsbreven skulle utformas i enlighet med riktlinjerna i Statsrådsberedningens promemoria En övergångsregerings befogenheter. Konkret innebar det att regleringsbrev som beslutades av en övergångsregering endast skulle innehålla sådant som antingen följde direkt av den beslutade budgeten eller hade nära anknytning till beslutade lagar eller förordningar. Den budget som sedan beslutade om innebar dock inte att budgeten från övergångsregeringen gick igenom utan en gemensam reservation som i sin tur baserades på två budgetmotioner – en från och en från . Det gjorde att nya anvisningar behövde tas fram. Den ovanligt långa regeringsbildningen innebar dock att tiden för att bereda budgeten i och förbereda genomförandet av den i blev väldigt kort. rambeslut fattades än vanligt, , men det var först som beslutade om anslagen i de sista utgiftsområdena i kammaren. Innehållet i de besluten blev i flera fall känt först i förväg. Det här fick givetvis konsekvenser för arbetet med att ta fram regleringsbrev. Vid sidan av den knappa tidsramen kunde budgetpropositionen inte i lika stor utsträckning som vanligtvis användas i det här förberedelsearbetet. Men vi gjorde vårt bästa. som fattade beslut, , om den här reservationen – det var beslut om utgiftområdesramarna – gav vi på ut ytterligare anvisningar för att ge vägledning också i den här situationen. Det var alltså . Arbetet i med att förbereda anpassningarna av regleringsbrev kunde därför påbörjas efter att hade fattat beslut om ramarna för statens budget. Det var tydligt att den beslutade budgeten skulle få avtryck i regleringsbreven. Arbetet begränsades dock av att innehållet i den beslutade budgeten i vissa fall blev känt först i samband med att fattade beslut inom respektive utgiftsområde, vilket ju skedde ytterligare . Det som var mest brådskande var att se till att myndigheterna fick tillgång till de medel som hade anvisat. Eftersom det här krävde beslut angavs i anvisningarna bland annat att finansieringsdelen skulle anpassas till och gemensamma förslag till budget. Men i anvisningarna angavs också att uttryckliga mål, återrapporteringskrav eller krav på uppdrag till myndigheter skulle omhändertas i regleringsbreven men att det i vissa fall kunde övervägas om det var möjligt att införa sådana krav . Den här senare skrivningen var i syfte att säkerställa beredning under ordnade former. De regleringsbrev som beslutades saknade därför viss styrning, eftersom de hade tagits fram under stark tidspress. Men arbetet med att genomföra den beslutade budgeten fortsatte därför och pågick 2019. För att säkerställa det här och hantera att fick en ny regering togs kompletterande anvisningar fram . Syftet med de kompletterande anvisningarna var också att säkerställa en ordnad och samlad process för de ändringar av regleringsbreven som behövde göras. Ändringar kunde dels föranledas av villkor och uttalanden i utskottens betänkanden, dels av behovet av annan styrning som den nya regeringen ansåg behövlig. I anvisningarna angavs bland annat att den beslutade budgeten utöver beslut om anslagsnivåer och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden även innehöll beslut om anslagsändamål och anslagsvillkor, tillkännagivanden och uttalanden från utskotten Det gällde till dess att hade beslutat om något annat och skulle därför beaktas när regleringsbreven togs fram. Möjligheten att i den här samlade processen hantera tillkännagivanden och uttalanden fick naturligtvis bedömas från fall till fall. Anvisningarna innehöll också en tydlig tidsplan för arbetet. Sammanfattningsvis var det mycket som var annorlunda vid framtagandet och beslut om budgeten men också vid genomförandet av den beslutade budgeten. Men själva beredningen av regleringsbreven följde samma ansvarsfördelning som vanligt. Det var departementen som tog fram förslag till regleringsbrev inom respektive ansvarsområde, och till stöd för deras arbete fanns anvisningar från . Som jag nämnde togs det fram fler anvisningar än vanligt till stöd för departementens arbete. Utifrån de speciella omständigheter som rådde arbetade såväl regeringen som övergångsregeringen målmedvetet med att genomföra den av beslutade budgeten. Fram jobbade under stark tidspress. Det var i vissa fall nödvändigt att prioritera fördelade medel till myndigheterna, men gjordes kompletteringar av styrningen till myndigheterna. Kompletteringarna togs fram snabbt men under ordnade former. Då är jag beredd att svara på utskottets frågor. Ordföranden: så mycket för det! Ordet går inledningsvis till anmälande parti, som är , och . (M): Ordförande! Tack, finansministern! Jag har en fråga: Hur ser finansministern på och regeringens roller när det gäller budgeten, särskilt när det gäller följsamhet och skyndsamhet? : Tack så mycket för frågan! I ett sådant här fall beslutar om budgeten, och sedan ska regeringen genomföra budgetbesluten, och det ska man göra skyndsamt. Det var därför som vi som ramarna beslutades också kom ut med nya anvisningar, och av de anvisningarna framgick det tydligt att i regleringsbreven skulle den beslutade budgeten göra avtryck. var det en väldigt stark tidspress, och därför gjorde vi då de här uppsamlingsheaten, som vi har kallat dem, för att säkerställa att beslut också kunde genomföras. var det så att i en del av de besluten krävdes bland annat att man tog fram en del ändringar men också en del som krävde en dialog med Kommuner och Regioner och att skriva avtal med dem. Och det är klart att det ju tar lite . (M): Skulle finansministern kunna kommentera varför regeringen redovisade tillkännagivanden som slutredovisade innan de blev genomförda? : kan man skriva av tillkännagivanden. Det är ju varje statsråd som inom sitt ansvarsområde gör bedömningen om man kan avskriva tillkännagivanden eller inte. Jag kan inte svara på hur alla statsråd har gjort i de enskilda frågorna. (M): Vill finansministern bara vidareutveckla detta kring regleringsbreven och varför de inte skulle innehålla sådant som är en direkt följd av budgetbeslut när de de facto skrivs? Varför skulle regleringsbreven inte innehålla sådant som är en direkt följd av budgetbeslutet när de väl skrivs, förutom tidsramen? : Tack för frågan! I de anvisningar som gick ut skrivs det ju tydligt att … Jag kan läsa upp det om riksdagsledamoten önskar. skriver vi så här: Grunden för justeringarna i regleringsbreven bör vara de skarpa yrkandena i M:s och KD:s gemensamma förslag som beslutades av i de delar de avviker från budgetpropositionen, beslut om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom utgiftsområdet … Sedan är det att vi ska … Det skrivs att uppdrag och medföljning … : Jag kan tillägga att det även fanns uppdrag, det var inte bara finansiella delar i de här ursprungliga regleringsbreven, utan regeringen fattade även beslut om uppdrag för att genomföra den av beslutade Till exempel gav man i uppdrag att förbereda nedläggningen av myndigheten. Det fanns alltså även vissa styrningsdelar som var hämtade direkt från riksdagsbudgeten. Här skriver vi till exempel att om M:s och KD:s gemensamma förslag uttryckligen anger att befintliga mål, återrapporteringskrav eller uppdrag ska detta tillgodoses. Detsamma gäller om innehållet i beslut står i direkt strid med befintliga mål och återrapporteringskrav. Det är alltså tydligt att beslut ska synas i regleringsbreven. Men man måste säga att behöver det också beredas i , till exempel när man ska skriva avtal med SKR eller om det är andra saker som behöver förordningsändringar eller till och med lagändring. Då behöver det naturligtvis beredas i en ordnad process. Därför valdes att prioritera att myndigheterna behöver ha pengar . Det är en nödvändighet för att de ska kunna fortsätta sin verksamhet. Ordföranden: jag bara be att du anger ditt namn till protokollet. Jag heter och är expeditions- och rättschef på . Ordföranden: för det! Då går ordet vidare till partierna i storleksordning. (S): Ordförande! Tack, finansministern, för den inledande redogörelsen! Det är kanske viktigt när vi diskuterar de här frågorna att gräva lite i den här väldigt speciella situation som rådde . Jag skulle ändå vilja att finansministern kanske ännu lite mer så att säga uttrycker eller förklarar hur situationen var på . Det kom ju … Vi kan se i de skriftliga svaren i handlingarna vi har i att det var febril aktivitet. Och finansministern har ju dels så att säga förklarat hur pm efter pm togs fram utifrån olika scenarier, hur spelplanen förändrades och hur tidsperioden blev väldigt kort, och dels beskrivit arbetet på under de här mycket, mycket speciella förhållandena. Kan man också dra någon lärdom av det , annat än att det här var en väldigt unik situation? Och sedan: Såvitt jag förstår är det här i väldigt stor utsträckning administrativa processer på departementet och i ganska liten grad politiska. Jag skulle vilja få finansministerns kommentar kring det. : Tack så mycket för frågan! När man normalt sett tar fram regleringsbrev börjar arbetet i samband med att man också arbetar med budgeten. Så det är egentligen , i samband med att man … då regeringen förbereder budgeten och beslutar om budgeten som arbetet med regleringsbreven också påbörjas. Så där har man ju många månader på sig att ordnat kunna ta fram regleringsbreven. Det är också så att i en budget finns ju mycket information och en bakgrund som man sedan kan använda för att ta fram de här regleringsbreven. Men det är klart att i den här speciella situationen, när det var en utdragen regeringsbildning, blev tidsperioden för att ta fram regleringsbreven väldigt mycket mer sammanpressad, av helt naturliga skäl. Det är ingen kritik. Jag menar att av naturliga skäl finns heller inte riktigt lika mycket information i en budget … i en reservation som i en hel budgetproposition. Det är klart att det gjorde att det blev en annorlunda process. Utifrån de förutsättningarna försökte vi naturligtvis göra allt vi kunde för att beslut så snabbt som möjligt också skulle kunna få genomslag i styrningen till myndigheterna. Och det var därför som vi såg till att som fattade beslut, i enlighet med den här reservationen, komma ut med nya anvisningar för att säkerställa att det så snabbt som möjligt också kunde bli verklighet. Men kom ju, som jag sa, en del av besluten som var nödvändiga för att kunna skriva regleringsbreven först . Det är klart att det då inte var många dagar kvar . Då var det ändå viktigt att myndigheterna hade en budget , så att de kunde fortsätta verka . Det var därför vi gjorde den prioriteringen. Men självklart säkerställde vi under tidiga 2019 att beslut kunde göra avtryck i regleringsbreven. Och det var därför vi sedan också gjorde uppsamlingsheat, som vi kallar dem, för att säkerställa att beslut verkligen blev genomfört. (S): En av frågorna fanns i det första. Det var om det gick att dra någon lärdom av den här unika situationen och den fortsatta … Följdfrågan är egentligen … Sedan förändrades ju spelplanen ytterligare när regeringen faktiskt bildades – hur påverkade det arbetet? : Fru ordförande! Det finns säkert många lärdomar att dra av detta. Jag tror att bara det faktum att … Det fanns ju heller … Bara det faktum att man nu är förberedd på att en reservation kan gå igenom i i stället gör nog att man … att det kan finnas förutsättningar att kanske förbereda … Vi var ju förberedda … Vi hade ju förberett det här så att det kunde gå ut , men hade man kunnat jobba mer med det oktober i samband med att vi utformade regelverket kring övergångsbudgeten skulle det möjligen underlätta om man hamnade i en likadan situation som den här. Men det får vara osagt. Det är ett hypotetiskt scenario, så det är svårt att uttala sig om det. Men det är klart att det faktum att vi har gjort det på det här sättet en gång väl förhoppningsvis gör att man kan vara ännu snabbare nästa gång. Det handlar såklart också om hur en budget … Det kanske också var så att man, om det återigen blir en budgetreservation som går igenom, kanske också har lärt sig utifrån det vilka beslut i en budgetreservation som snabbare går att genomföra. Så kan det ju också bli. (S): Och följdfrågan: Hur förändrade det spelplanen när den nya regeringen bildades ? : Fru ordförande! Både ja och nej. beslut var ju fortfarande det beslut som gällde, så innan hade fattat något annat beslut var ju naturligtvis fokus också för en ny regering att genomföra beslut. Det är jag som fördelar ordet, och fördelar jag ordet till och . (SD): Fru ordförande! Tack, finansministern, för svaren ! Också jag har en fråga. Det gäller regeringens utformning av de här regleringsbreven. Det var ju ganska … På vissa anslag var det väldigt tydliga ställningstaganden, exempelvis det här med höjda polislöner. Jag såg i ställningstagandet till det anslag som gick igenom i att det inte mindre än uttryckligen stod att pengarna endast skulle gå till höjda polislöner och ingenting annat. När jag sedan läser regleringsbreven har man tolkat … Man har ändrat på det där och skrivit att man ska höja attraktiviteten i polisyrket med de här pengarna. För mig är det egentligen en helt annan sak. Att höja attraktiviteten i polisyrket kan ju i princip betyda vad som helst: att man kanske köper in flashigare polisbilar eller hyr en pr-konsult som gör en jättefin film om hur ballt det är att vara polis och så där. Det är ju inte riktigt samma sak. Även vad gällde det här med energiforskning angående kärnkraft var ställningstagandet till det här forskningsanslaget väldigt, väldigt tydligt. Men det framgick inte sedan av regleringsbrevet, varken i verksamhetsdelen eller i finansieringsdelen. Då undrar jag lite: Vad är det som gör att det är sådan skillnad mot de väldigt tydliga ställningstaganden som följde med anslaget och som sedan inte fick uttryck i regleringsbrevet? : Enskilda statsråd är ju ansvariga för regleringsbreven på sina ansvarsområden, så de kan ge mer uttömmande svar än vad jag kan göra om de enskilda regleringsbreven. Men jag kan försöka ge översiktliga svar också på de här frågorna. Vad gäller energiforskningen gjordes bedömningen att eftersom de mål som finns är teknikneutrala skulle en förändring av regleringsbrevet inte göra någon skillnad i förhållande till hur läget var även tidigare, eftersom det är fritt för myndigheten att själv bedöma vilken typ av forskning som på bästa sätt lever upp till målen. De är teknikneutrala och utesluter inte på något sätt forskning kring kärnkraft. Att en förändring av regleringsbrevet inte skulle göra någon förändring i sak är, vad jag har förstått, den bedömning som gjordes. Vad gäller polislönerna står det i justitieutskottets betänkande att medlen fördelas av , som sedan skulle samråda med berörda parter inom myndigheten, och det skedde en löneförhandling. beslutade ju regeringen om regleringsbrevet då man tilldelades pengar till detta. Därefter skedde förhandlingar inom ramen för lönerevisionen. förvaltat de ökade resurserna till på så sätt att både löner och andra villkor kan utvecklas. Om jag förstod rätt hade lönerna ökat . (SD): Fru ordförande! Tack, finansministern, för svaret! Jag hade en fråga till, och den gällde anslaget till utökade förvarsplatser på . På en skriftlig fråga hänvisar till att regeringen kontinuerligt har arbetat med att höj… öka antalet förvarsplatser och att det även är planerat för framtiden. Men som jag uppfattade anslaget skulle det vara ett extratillskott utöver den höjning som har skett och som var planerad, alltså att man skulle accelerera den höjningen ytterligare. Och det framgår inte riktigt av regleringsbreven. Om jag kunde få ett svar från finansministern gällande detta vore jag tacksam. : Även här tror jag att mer detaljerade frågor bättre kan besvaras av statsrådet, men jag ska svara så gott jag kan. I regleringsbrevet som beslutades fördelade man de av anvisade medlen på anslag. Men det var en begränsad verksamhetsdel i detta. Men i samband med den här processen gjordes förändringar av regleringsbrevet så att det förtydligas att de tilldelade medlen … av de tilldelade medlen var det 100 miljoner som endast fick användas vid inrättandet av nya förvarsplatser. I samband med detta fick också ett uppdrag att utöka antalet förvarsplatser och också återrapportera uppdraget till regeringen , så att det kom in i regleringsbrevet . Per Schöldberg (C): Fru ordförande! Tack för föredragningen, finansministern! Jag har en fråga gällande promemorian från , Anvisningar för regleringsbrev. Där finns ett begrepp: rimlighetsbedömning. Jag kan läsa det som står där: Om det inte närmare anges vad en ökning eller minskning av anslaget i förhållande till förslagen i budgetpropositionen ska hänföras till kan dock om så krävs en rimlighetsbedömning göras av till vilken anslagsdel anslagspostökningen/ minskningen ska hänföras. Vid bedömningen ska promemorian om en övergångsregerings befogenheter beaktas. Min fråga är: Kan statsrådet mer utveckla vad en rimlighetsbedömning … och hur det hanterades? : Fru ordförande! Jag försöker hitta skrivning… Är det på …? Vilken sida i …? Per Schöldberg (C): Sidan 3, förlåt. : Fru ordförande! Nämen det är ju så här … Med stor respekt för att det är svårt i … En budgetreservation som beslutas av är ju inte riktigt lika – av helt naturliga och förklarliga skäl – omfattande och tydlig i alla delar som en budgetproposition. Då var det i vissa … På vissa anslag var det svårt för och de andra departementen att riktigt förstå var någonstans man skulle … hur man skulle tolka Och där det inte var väldigt tydligt om det var en ökning eller minskning – hur man skulle göra med det – försökte … var instruktionen att försöka göra en bedömning – en rimlighetsbedömning – för att på bästa sätt försöka förstå vad det var för någonting som hade beslutat. Så det var ett försök att i en anvisning … för att i bästa möjliga mån försöka tolka vad hade beslutat, för på något sätt måste man ju göra med anslagen. (V): Fru ordförande! Jag har faktiskt inte någon ytterligare fråga. Jag tycker att jag har fått svar på det som man eventuellt skulle kunna undra. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, finansministern, för svaren så här långt! Jag hör finansministern säga: Vi gjorde allt vi kunde för att beslut skulle få genomslag. Och : … för att bli genomfört. Vi hade fokus på att genomföra beslut innan något nytt beslut är fattat. Enligt regelverket är det ”av särskilda omständigheter” eller ”av statsfinansiella … skäl” som man kan låta bli att efterleva beslutet. Men jag hör finansministern hänvisa till enbart tidsbrist. Skulle finansministern vilja utveckla detta något mer? Om det är tidsbrist under övergångsregeringen och man inte utför beslut är det en sak. Men sedan, under samarbetsregeringen, S-MP-regeringen, faller det då under uttrycket att man inte efterlevde riksdagsbeslutet därför att det fanns särskilda omständigheter eller statsfinansiella skäl? : Fru ordförande! Vår bedömning är att vi genomförde budgetbeslutet. Sedan var det till exempel så att man för att kunna genomföra vissa av de delar som handlade om ett avtal med SKR var tvungen att göra en förhandling med SKR innan de kunde genomföras. Men de genomfördes naturligtvis så fort avtalen var klara med SKR. Vad gäller förstalärarlönerna behövdes det ett bemyndigande från . När vi fick ett sådant bemyndigande genomfördes också budgeten. Man ska alltså inte tolka det jag har sagt som att vi hänvisar till tidsbrist för att inte genomföra budgeten, utan vihar genomfört budgetbeslutet. Men finansieringsdelarna prioriterades för att myndigheterna skulle ha pengar också . Sedan hade vi uppsamlingsheaten för att säkerställa att vi skulle genomföra budgetbeslutet. Skånberg (KD): Fru ordförande! Ska jag då förstå finansministern som att det inte är fråga om att inte ha utfört alla de här regleringsbrevens olika beställningar från riksdagsbeslutet? Det är inte däri tidsbristen var, utan finansministern utförde verkligen i allting allt som beslutade – där kan vi kanske ha lite olika meningar, men det är en annan sak – och hänvisar inte till de särskilda omständigheter eller statsfinansiella skäl som gjorde att man kunde göra avsteg från det? : Fru ordförande! Varje enskilt statsråd är på sitt ansvarsområde ansvarig för att genomföra innehållet i den av beslutade budgeten. Men ja – vi genomförde delar av budgeten . Inte minst finansieringsdelarna men också en del andra saker som beslutades av genomfördes , medan andra delar genomfördes . (L): Jag tackar finansministern så mycket för redogörelsen. Ju längre man har varit med desto större respekt känner man för båda dessa institutioner: och regeringen.