bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Vi anser att det internationella materielsamarbetet ska ses över och att bör ta initiativ inom EU och Occar för ett främjande av utbildningskompetens inom projektledning av internationella materielsamarbeten. Vi föreslår också åt-gärder för att stärka exportfrämjandet. En utredning bör genomföras i syfte att ta fram förslag på hur exportfrämjandet av försvarsmateriel på myndighetsnivå kan stärkas på bästa tänkbara sätt. Vidare bör det övervägas att stärka förmåga att främja exporten av försvarsmateriel genom att införa ytterligare en statssekreterare på som skulle ha ansvar för materiel- och försvarsindustrifrågor. EU:s försvarssamarbete har utvecklats i snabb takt med genomgripande konsekvenser för marknad, materiel och industri. Vi anser att det behövs en svensk strategi för EU:s säkerhets- och försvarssamarbete, som även inklu-derar , för att se till att fullt ut kan spela sin roll inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Internationellt materielsamarbete och upphandling, punkt 31 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 8, 10 och 12. handlingsfrihet eller möjlighet att upprätthålla och utveckla inhemsk, dynamisk försvarsindustri får aldrig inskränkas. Vi anser därför att och övriga EU-länders möjlighet att tillämpa artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om skyddandet av inhemska försvarsindustrier ska respekteras. Förutsättningar för försvarsindustrin och försörjningsberedskapen, punkt 32 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Vi anser att det behövs en stark försvarsindustri i . En stark försvarsindustri är en del av samlade försvarsförmåga och viktig ur ett försörjningsperspektiv. Den bidrar också till att öka säkerhetspolitiska handlingsfrihet och att stärka våra internationella förbindelser. Vi vill också att materielförsörjningen ska stärkas vid höjd beredskap och krig. Vi vill framhålla vikten av planering och förberedelser i totalförsvaret för att se till att materiel, reservdelar, ammunition och andra förnödenheter m.m. finns tillgängliga i tillräcklig omfattning för att Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter även om möjligheterna till import är begränsade. Bland annat behöver staten i högre grad ställa krav på att både produkter och tjänster kan levereras vid höjd beredskap och krig, och företag som Försvarsmakten är beroende av måste kunna påvisa leveransförmågan i dessa situationer, inklusive leveransförmågan i sina underleverantörsled. Förutsättningar för försvarsindustrin och försörjningsberedskapen, punkt 32 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. För att bevara som ett militärt alliansfritt land och garantera en stabil och god tillgång på krigsmateriel måste förfoga över en försvarsindustri som på egen hand kan ge ett tillräckligt bidrag till utvecklingen av ny materiel, framför allt genom export. Därför anser vi att ska ha en egen krigsmaterielindustri. Vi vill också framhålla att små-företagande inom krigsmaterielområdet bör värnas särskilt och föreslår att regeringen utreder hur småföretagande kan stöttas i högre grad inom krigsmaterielområdet. Miljöhänsyn och miljöpåverkan, punkt 33 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 14–18 och 2020/21:3011 av (M). Vi står inför en stor klimatförändring och ökande miljöproblem. För att ställa om till en mer hållbar riktning krävs att alla delar av samhället tar gemensamt ansvar och arbetar tillsammans i en mer hållbar riktning. Myndigheter, företag, offentliga verksamheter och organisationer måste bidra på sitt sätt, så även Försvarsmakten. Det svenska försvaret genomgår nu en genomgripande förändring och det är ett utmärkt tillfälle att ställa om till en organisation med större klimat- och miljöhänsyn. Det är centralt att ett brett säkerhetspolitiskt arbetssätt även inkluderar åtgärder för att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle. Eventuella motsättningar mellan olika intressen måste lösas och det är en angelägen uppgift för och regeringen att se till att så är möjligt. En viktig åtgärd för regeringen är att ge myndigheterna tydliga instruktioner för att eliminera målkonflikter, underlätta avvägningar samt styra besluten mot att undanröja hinder och skapa förutsättningar för att nå klimatlagens mål. Jag anser att regeringen ska ge Försvarsmakten nya instruktioner som går i linje med klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket. Rapporter har pekat på att det är svårt att få tillräckliga uppgifter för att kunna göra en analys av Försvarsmaktens miljöpåverkan, de totala utsläppen och myndighetens miljöarbete. Försvarsmakten har visserligen behov av en stor sekretess, men jag menar att det måste gå att granska och följa det som görs inom miljöarbetet. Därför föreslår jag att regeringen ger i uppdrag åt att utvärdera Försvarsmaktens miljömålsarbete utifrån samma grundläggande krav och förväntningar som för övriga miljömåls-myndigheter. Jag vill också understryka vikten av en självständig kontroll-funktion på miljöområdet. Att tillsynsansvaret för hälso- och miljöområdet inom försvaret ligger hos försvarsinspektören för hälsa och miljö är en märklig ordning, då det innebär att det är Försvarsmakten själv som både granskar och utövar tillsyn och kontroll över den egna verksamheten. Jag anser att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka förutsättningarna för en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret. Vidare bör undantaget för miljökonsekvensbeskrivningar enligt begränsas. Jag föreslår att regeringen utreder hur undantag från krav på strategisk miljöbedömning och krav på undersökning i fråga om miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst när det gäller planer och program kan begränsas i lagstiftningen för att minska risken för negativ miljöpåverkan. Jag vill också lyfta fram att föroreningen av som orsakas av militära övningar bör upphöra och att botten bör saneras på bl.a. gammal ammunition. behöver värnas som viktig dricksvattensintänkt för många hushåll. Regeringen bör därför ge i uppdrag åt Försvarsmakten att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningarna av orsakade av militära övningar. Myndighetens förmåga att rekrytera och behålla kvinnor, punkt 34 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:2950 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 11, 12 och 20. Arbetet med att öka andelen kvinnor i försvaret går långsamt. Uppropet #givaktochbitihop liksom FOI:s rapport för militära kvinnor visar att många kvinnor blivit utsatta för kränkningar inom Försvarsmakten. Vi anser att Försvarsmakten kontinuerligt bör förbättra myndighetens hantering av trakasserier eller kränkningar och genomföra förtroendeskapande åtgärder. Materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör ana-lyseras av en objektiv utredning som ska återkomma med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet måste Försvarsmakten också se över osakliga fysiska krav på befattningar och kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom myndigheten. Vi föreslår därför att regeringen vidtar åtgärder för att stärka det proaktiva jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten. Myndighetens förmåga att rekrytera och behålla kvinnor, punkt 34 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 11, 12 och 20 samt 2020/21:2950 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 12. Jag vill se en försvarsmakt där kvinnor och män är jämlika och där kvinnor representeras i lika hög utsträckning som män, oavsett befattning. Med tanke på hur viktig jämställdheten är för som land och Försvarsmakten som organisation anser jag att texten om jämställdhet borde ha utvecklats i propositionen. Jag menar också att regeringen har ställt för låga krav när man skriver att ett aktivt arbete bör bedrivas för att öka andelen kvinnor i Försvarsmakten. Till skillnad från regeringen menar jag att ett aktivt arbete alltid ska finnas för att öka antalet kvinnor. Andelen kvinnor i myndigheten ökar inte i takt med förväntningar och måltal och jag vill därför att Försvars-makten ska ges i uppdrag att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till . Jag föreslår också att Försvarsmakten ska få i uppdrag att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning för att följa arbetet med hur jämställdheten utvecklas. Framtida ekonomiska förutsättningar, punkt 35 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3448 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 1 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 30, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2020/21:3429 av m.fl. (L) yrkande 1. Försvaret kräver långsiktiga planeringsramar. I enlighet med Försvars-beredningens förslag bör det därför införas en tioårig planeringshorisont med beslutade ekonomiska ramar för perioden –2025 och en reell planeringsram –2030. Vi föreslår en höjd planeringsram för anslagen till det militära försvaret 2026–2030 i form av 2026 och ytterligare 2027 och därefter en förlängning av denna nivå. Vi anser att planeringsramen är en del av försvarsbeslutet. Den är nämligen en nödvändighet för att kunna vidta prioriterade åtgärder med den långsiktighet som Försvarsberedningen avsåg i fråga om utvecklingen av försvarsförmåga i två på varandra följande försvarsbeslutsperioder. Med den högre ekonomiska ram som vi vill ha som inriktning för Försvarsmakten bör regeringen dessutom ge myndigheten i uppdrag att ta fram reviderade investeringsplaner. Dessutom anser vi att beställningsbemyndigandena behöver anpassas till anslags-utvecklingen för att försvarsmyndigheterna ska kunna leverera en planerad förmågeökning. För att effektivisera resursutnyttjandet anser vi dessutom att Försvarsmakten och myndigheterna i det militära försvaret bör arbeta utifrån principen design to cost. Inom ramen för de anslagsförstärkningar vi vill se föreslår vi ökade sats-ningar på forskning och teknikutveckling inom Försvarsmakten, FOI och FMV. Den exponentiella teknikutvecklingen som kraftigt påverkar framtidens slagfält ställer krav på riktade satsningar för att ska kunna ha omvärldsbevakning, göra relevanta förstudier och bedriva forskning på framtida styrkeområden. Framtida ekonomiska förutsättningar, punkt 35 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 30 samt 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3429 av m.fl. (L) yrkande 1, 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3448 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. Världen runt omkring oss men även förändras och för att klara av att möta nya och gamla hot behöver Försvarsmakten och det övriga totalförsvaret få utökade resurser och bör därför ställa sig bakom förstärkningar av totalförsvaret bortom 2030. Vi förordar mot denna bakgrund att en grundlagsstadgad budgetram fastställs för utgiftsområde 6 som innebär att anslagen inte får understiga av bruttonationalprodukten som ett snitt . Framtida ekonomiska förutsättningar, punkt 35 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3429 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 30, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2020/21:3442 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3448 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 1. För mig är det en självklarhet att försvarsanslagen behöver öka så att helheten i försvarsberedningens förslag kan förverkligas. Jag anser vidare att den långsiktiga svenska försvarsplaneringen behöver utgå från att blir medlem av Nato och inom ett tiotal år ska nå upp till målet om av BNP i försvarsanslag i enlighet med Natos re-kommendationer. Särskilt yttrande (M, KD) (M), (M), (M), (KD) och (M) anför: Vi ser behov av ett starkare försvar för att hantera de allt svårare säkerhetsutmaningarna. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas och militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Totalförsvaret måste därför utformas och dimensioneras för att kunna möta ett väpnat angrepp. växer andra hot mot samhällets sårbarhet redan här och . Förmågan att stå emot hybridhot i hela gråzonen mellan fred och krig behöver både breddas och stärkas. Även förmåga att kunna säkerställa cyber- och informations-säkerhet blir en allt viktigare del såväl av den allmänna samhällssäkerheten som av totalförsvar. Försvarsberedningen presenterade en helhet av väl genomarbetade förslag för att stärka försvaret. Vi anser fortfarande att den helheten ska genomföras och att det kommer att kräva ytterligare höjningar av försvarsanslaget. Med Försvarsberedningens rapporter och ÖB:s militära råd finns en tydlig väg framåt för att stärka försvar de kommande två försvars-beslutsperioderna . Den inriktningen realiseras nu endast till del i regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025. Under hela processen fram till totalförsvarspropositionen har det varit mycket tydlig att det civila försvaret behöver utvecklas parallellt med det militära försvaret. Regeringen har tyvärr varit senfärdig i arbetet med det civila försvaret och konsekvensen är att det försvarsbeslut som tas av inte fullt ut kommer att vara ett totalförsvarsbeslut där alla delar i såväl det militära som det civila försvaret kommer att tillgodoses. Vi har eftersträvat att värna helheten i Försvarsberedningens förslag och att både inriktningen för totalförsvaret och försvarsekonomi skulle omfattas. Vi anser att den ökade förmågan i försvaret är en viktig signal till omvärlden om att är berett både att ta ett större ansvar för den egna säkerheten och att göra verklighet av bidrag till stabilitet och säkerhet i närområdet. Därför hade vi önskat att regeringen hade haft förmåga att förvalta den breda politiska enighet som växte fram genom Försvarsberedningen. När det gäller utvecklingen av det civila försvaret ser vi betydande utmaningar i att skapa en sammanhållen process mot bakgrund av att regeringen agerat . Utredningen om civilt försvar som ska klargöra frågor som gäller ansvar, ledning och samordning blir inte klar förrän . Förslagen från den utredningen kommer att vara ryggraden i det civila försvaret, men regeringens bristande planering gör att inte fått ett sammanhållet förslag om utformningen och finansieringen av det civila försvaret som borde ha utgjort en självklar del av ett totalförsvarsbeslut. Att stärka det civila försvaret är inte bara viktigt när det gäller effekten i det samlade totalförsvaret i händelse av höjd beredskap och krig. Det civila försvaret är även en viktig resurs i händelse av kris. Detta är något vi ser under den pågående coronapandemin. Efter att utredningen , ledning och samordning av det civila försvaret är klar kommer de viktiga delar av total-försvarets utveckling som saknas i den proposition regeringen har lämnat till att behöva behandlas. Det svenska försvaret har levt med konstanta ned-skärningar av anslag och organisation. Resultatet har blivit att satsar betydligt mindre relativt BNP på försvaret än våra nordiska och baltiska grannar. har den trenden börjat vända. Betydande resurser tillfördes försvaret, inte minst genom och budget . riskerar vi att ytterligare ett försvarsbeslut blir underfinansierat eftersom regeringen och dess stödpartier valt att varken finansiera försvarsberedningens förslag fullt ut eller den egna tilläggsöverenskommelsen som regeringen gjort med och Liberalerna. Den sammanlagda kostnaden för de 17 åtgärder som regeringen redovisar och som bl.a. utgör en del av överenskommelsen har bedömts uppgå till utöver den ekonomi som regeringen föreslår. Att dessa enligt totalförsvarspropositionen ska genomföras ”om den ekonomiska ramen höjs” efter 2026 bidrar varken till långsiktighet eller till att Försvarsberedningen förslag blir den realiserbara helhet som var tänkt. Regeringens fokus har tyvärr varit på ambitionssänkningar i förhållande till Försvarsberedningens förslag och på att bortse från återkommande uppgifter om fördyringar och betydande osäkerheter kring kostnader för nya förband, organisationsenheter och större materielprojekt. Redan nu finns oroväckande indikationer på kommande fördyringar i strategiska materielprojekt. Därigenom har regeringen självt lagt grunden för ytterligare ett underfinansierat försvarsbeslut. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnads-kontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. Vi vill därför se en ordnad process med tydliga avstämningar som tar hänsyn till behovet av att stärka försvaret men också till den ekonomiska utvecklingen. De ytterligare resurser som satsas måste ge en kontinuerligt ökande försvarsförmåga och effektiviseringar måste göras konti-nuerligt. Vi anser dessutom att konsekvenser av eventuella omprioriteringar ska återredovisas till . Till skillnad från den försvarsöverenskommelse som regeringen ingått med och Liberalerna hade vi velat se ett långsiktigt försvarsbeslut som på allvar stärker försvar och som fullt ut finansierar helheten i försvarsberedningens förslag. Vi vill se stabila förutsättningar för tillväxten och anser därför att utgångspunkten borde vara en finansiering som tar hänsyn till den ekonomiska tillväxten och att anslagsförstärkningarna räknas upp. Den kommande försvarsbeslutsperiodens tillgängliga ekonomi måste bli tydlig för hela perioden –2025. Det är en styrka att det finns en bred politisk samsyn som vi delar om ekonomi och inriktning . Dock är det problematiskt att regeringen inte presenterar några långsiktiga ekonomiska planeringsramar för reell ökad tillväxt för perioden –2030. Försvaret kräver långsiktiga planeringshorisonter. Därför anser vi att det ska vara minst en tioårig planeringshorisont med beslutade ekonomiska ramar för perioden –2025 och en planeringsram –2030. Till skillnad från regeringen har vi och föreslagit medel för att finansiera dessa prioriterade åtgärder. Vår utgångs-punkt för totalförsvarsbeslutet var en höjd planeringsram för anslagen till det militära försvaret 2026–2030 i form av 2026 och ytterligare 2027 och därefter förlängning av denna nivå. Vi hade önskat att den planeringsramen hade utgjort en del av beslut för att skapa den långsiktighet som Försvarsberedningen avsåg med utgångspunkt i utveckling av försvarsförmåga i två på varandra följande försvars-beslutsperioder. Hade vi fått gehör för denna inriktning hade fått ett förslag till försvarsbeslut som inte var underfinansierat och som byggde på en bred samsyn om den helhet som Försvarsberedningen arbetat fram. Särskilt yttrande (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: konstaterade en enig försvarsberedning i sin rapport (Ds 2019:88) att det säkerhetspolitiska läget hade försämrats avsevärt och att omfattande satsningar behövdes för att stärka det svenska totalförsvaret. Efter åratal av nedskärningar inom Försvarsmakten fanns det sedan det dagar en bred politisk enighet i riksdag om behovet av höjda anslag till totalförsvaret. Vi såg mycket positivt på förändringen och den fick oss att tro att samtliga förslag i Försvarsberedningens rapport skulle genomföras. Efter att ha tagit del av regeringens totalförsvarsproposition kan vi dock konstatera att regeringen och dess stödpartier inte fullt ut är beredda att ta ansvar för och vår säkerhet genom att satsa de medel som krävs för att genomföra Försvars-beredningens förslag. I stället skjuter regeringen fram nödvändiga satsningar till kommande försvarsbeslutsperiod –2030. Vi ser med oro på det agerandet eftersom det riskerar att sända signaler till vår omvärld som kan påverka rikets trovärdighet på ett negativt sätt. Vi anser att samtliga förslag som Försvarsberedningen har presenterat måste genomföras och att det behöver ske . Men på har vi en ännu högre ambitionsnivå. De förslag som har presenterat skulle innebära att totalförsvaret kan börja rustas upp till en sådan nivå att det klarar av att försvara hela mot en väpnat angrepp från en kvalificerad motståndare och ge stöd till det civila samhället under svåra påfrestningar, kriser och krig. I linje med det har vi föreslagit nya mål för det militära och det civila försvaret, som utgår från att med alla till buds stående medel ska bevara rikets frihet och självständighet. Den krigsorganisation som regeringen föreslår i totalförsvarspropositionen innebär en tillväxt i förhållande till dagens läge. Vår mening är dock att det inte räcker för att ska få ett tillräckligt bra försvar och därför har vi föreslagit ytterligare förstärkningar av krigsorganisationen, inte minst inom armén. Vi vill också uppmärksamma risken för ett underfinansierat försvarsbeslut. Vår bedömning är att den krigsorganisation som regeringen föreslår i propositionen inte är finansierad fullt ut och att det kommer att behöva tillföras ytterligare medel framöver om regeringens målbild ska kunna uppnås . I fråga om förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation står vi fullt ut bakom regeringens förslag på vilka regementen som ska återetableras. Inte minst är det positivt att regeringens förslag nu inkluderar återetableringen av förband i och , vilket som enda parti förespråkat . Vi anser att det återupprättade regementet i ska utbilda brigadförband, och att regementet i ska få uppgiften att utbilda skyttebataljoner. menar vi dessutom att det är nödvändigt med ytterligare förstärkningar. I sammanhanget vill vi också påminna om Försvarsmaktens hemställan om att ändra 21 kap. 7 § i syfte att förkorta tillståndsprocessen för miljöprövningar. Det är ett välkänt problem att tillstånds-processen tar alltför och vi är förvånade över att regeringen inte lägger fram något förslag i propositionen om hur problemen med miljötillstånd ska lösas. Det civila försvaret är på väg att återuppbyggas, vilket är något som vi välkomnar och länge har arbetat för. Grunden för det framtida civila försvaret är de förslag som finns i Försvarsberedningens rapport, men vill vi betona att det kommer att krävas ännu mer omfattande satsningar för att återupprätta ett trovärdigt och fungerande civilt försvar.