bet · H701AU10 · 2020-03-26 00:00:00 — 2019/20:2257 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2338 av m.fl. (S), 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 34, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 27. För mig är det avgörande att metoo-rörelsen leder till politisk förändring. Ingen ska utsättas för sexuella trakasserier på sin arbetsplats. Jag välkomnar de insatser som lyfts fram av utskottet, men anser att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet. En sådan åtgärd är att utöka inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet. Jag beklagar att utskottet inte heller detta år tycks se behovet av förstärkta åtgärder på området utan verkar vara tillfreds med det arbete som pågår. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet. En annan viktig åtgärd för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet som har föreslagit är att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. Detta förslag behandlades av utskottet i ett annat sammanhang och jag hänvisar till reservation i betänkande 2019/20:AU8. Uppdrag till , punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 27 samt 2019/20:473 av (S), 2019/20:1116 av (S), 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:2257 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2338 av m.fl. (S) och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 25. Den fysiska arbetsmiljön är viktig för att upprätthålla respekten för skolan som institution och det arbete som elever och lärare utför där. Samma krav bör ställas på skolmiljön som på andra arbetsplatser. Tyvärr har alla kommuner inte klarat av att prioritera skolan som arbetsplats, och lokalerna har på sina håll förfallit bortom det rimligas gräns. Jag anser därför att regeringen bör verka för att kontinuerligt gör inspektioner för att upprätthålla en god skolmiljö. Vidare menar jag att ett sätt att rationalisera tillsynsarbete, utan att för den skull tumma på säkerheten och arbetsmiljön, vore att införa ett system med arbetsmiljödeklarationer. Efter behandling av kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida. Antalet inspektörer kan minskas och antalet distrikt reduceras. Detta innebär en besparing för statskassan utan att arbetsmiljön försämras. Tvärtom skulle kontrollen bli effektivare och mer rättvis. Jag beklagar att utskottet inte heller är berett att prova detta förslag. Jag anser att regeringen bör ge i uppgift att initiera ett pilotprojekt som prövar möjligheten med arbetsmiljödeklarationer. Slutligen anser jag att kvinnors arbetsmiljö behöver lyftas fram och synliggöras på ett tydligare sätt än vad som görs . Till skillnad från utskottet anser jag att regeringen bör ge ett specifikt uppdrag att utifrån den kunskap som finns kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och utveckla verktyg för hur man kan förebygga dessa riskfaktorer. Företagshälsovården, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 1. vill stärka det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa. Det är känt att personer med psykisk ohälsa riskerar att utsättas för fördomar och stigmatisering. Detta i sin tur riskerar att leda till högre barriärer för drabbade människor att söka vård och därtill ökade svårigheter att få ett arbete, vilket i sig kan medföra ökade påfrestningar som försämrar den psykiska hälsan ytterligare. Färre än hälften söker psykiatrisk vård som de skulle behöva få tillgång till. Färre än hälften får den psykiatriska vård de behöver. Det finns därtill en s.k. genetisk börda när det handlar om såväl psykisk ohälsa som psykisk sjukdom. Det handlar om föräldrar och barn som har samma symptom, diagnos eller sjukdom men vården saknar samordning av dessa fall. Vi noterar att utskottet framhåller företagshälsovården som en viktig aktör i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Detta är bra, men vi anser att det finns skäl att tydligare betona behovet av behandlingar av psykisk ohälsa. Vi anser mot bakgrund av det anförda att regeringen bör vidta åtgärder för att pröva möjligheterna att stärka det hälsofrämjande förebyggande arbetet med behandlingar av psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården. Företagshälsovården, punkt 6 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 8. anser att företagshälsovården har en viktig uppgift i arbetslivet, inte minst när det gäller att minska antalet sjukskrivningar. På så sätt är en satsning på kvalitetssäkrad företagshälsovård som alla arbetstagare har tillgång till en investering som kan ge positiv utdelning också statsfinansiellt. Trots en relativt tydlig lagstiftning har allt färre arbetstagare tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. Jag välkomnar det arbete som bedrivs, men det är uppenbart att det inte är tillräckligt. Jag anser att alla arbetstagare bör ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård med branschkunskap som arbetar med strategiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Det är dels en rättvisefråga, dels en förutsättning för att fler människor ska orka arbeta fram till eller längre. Vidare bör arbetsmarknadens parter ha en central roll i arbetet med att säkerställa att alla arbetstagare får tillgång till en kvalitetssäkrad företags-hälsovård. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas. Åtgärder mot ofrivillig deltid, punkt 8 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 7. Att arbeta deltid kan vara ett frivilligt beslut för att få mer tid till annat. Men så ser inte verkligheten ut i många fall, utan i alldeles för många fall är deltidsarbete ett ofrivilligt val som främst drabbar kvinnor. Kommuner och regioner har en nyckelroll i att minska den ofrivilliga deltiden, eftersom en stor del av antalet deltidsarbeten finns i kvinnodominerade yrken i den kommun- och regionfinansierade sektorn. Vi är medvetna om de insatser för att pressa tillbaka den ofrivilliga deltiden i kommuner och regioner som görs på många håll, men till skillnad från utskottet vill vi öka förändringstrycket ytterligare. För det första bör kommunerna och regionerna få ett lagstadgat ansvar att regelbundet undersöka om medarbetarna är nöjda med sin anställningsgrad eller om de önskar förändra den (uppåt eller nedåt). Detta görs i många kommuner och regioner som en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet, men detta behöver göras generellt. Utifrån dessa kartläggningar bör det finnas ett krav på varje kommun och region att ta fram en handlingsplan för att motverka ofrivillig deltid. Med fördel kan detta integreras i de lönekartläggningar och jämställdhetsplaner som kommunerna och regionerna är ålagda att genomföra. För det andra bör kommuner och regioner redovisa andelen deltider, och andelen ofrivilliga deltider, som en del av sin årsredovisning. Redovisningen ska vara uppdelad på män och kvinnor. Konkret förverkligas detta genom att andelen deltider och andelen ofrivilliga deltider blir en av de upplysningar som ska ingå i förvaltningsberättelsen under avsnittet om väsentliga personalförhållanden. Därmed synliggörs omfattningen av den ofrivilliga deltiden direkt i varje kommun och varje region, vilket blir viktiga fakta för både lokalpolitiker och invånare att granska och debattera. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att minska den ofrivilliga deltiden i enlighet med vad som anförts ovan. Arbetstidslagen m.m., punkt 9 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1620 av m.fl. (V) och 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkandena 13–16, 2019/20:797 av Amineh Kakabaveh (-) och 2019/20:3309 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3 samt 2019/20:13 av (SD), 2019/20:991 av (S) och 2019/20:3309 av m.fl. (MP) yrkande 2. Naturligtvis håller jag med utskottet om att arbetsmarknadens parter har en central roll när det gäller hanteringen av arbetstidsfrågor, men till skillnad från utskottet anser jag att det behövs tydligare stöd i lagstiftningen som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. Arbetstagarnas skydd i lagen behöver stärkas på flera olika sätt. Det behövs ett mänskligare arbetsliv med plats för fler, där människor inte slits ut utan orkar jobba till pensionsåldern. Ett ökat inflytande för arbetstagarna när det gäller arbetstidens förläggning och omfattning är därför av central betydelse för att åstadkomma ett hållbart arbetsliv. Det behövs också bättre förutsättningar för par att leva jämställt. Kortare arbetstid – en generell arbetstidsförkortning – vore ett avgörande steg i en sådan progressiv och frihetsvidgande utveckling. Jag beklagar att utskottet återigen stänger dörren till att gå i denna riktning. Jag vill i sammanhanget också peka på det förslag som för fram i partimotion 2019/20:2915 om en nationell satsning på arbetstidsförkortning, se betänkande 2019/20:FiU1. Vidare är det inte rimligt att arbetstagare ska tvingas betala med sin hälsa och fritid för att tillgodose arbetsgivares behov av flexibilitet och precisionsbemanning, som vid delade turer. De försök som berörda fackförbund har gjort för att begränsa delade turer genom avtal har varit bra men det behövs även stöd i lagstiftningen, exempelvis genom någon typ av förbud, som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. Reglerna om dygnsvila bör även bli bättre och enklare. Det är viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider eftersom natt- och skiftarbete sliter hårt på människor. En angelägen fråga är också att se över regelverket och ersättningssystemet för jourtid. Genom en förändring av arbetstidslagen skulle bl.a. de kvinnodominerade yrkesgrupper som drabbas av det nuvarande regelverket för jourtid dels ges möjlighet att arbeta heltid, dels få lön för all den tid då de står till arbetsgivarens förfogande, även jourtid. Ytterligare en angelägen fråga är att förstärka rättigheterna för arbetstagare vars arbetsgivare omreglerat tidigare heltidsanställningar till deltidsanställningar. Arbetsgivarens behov av arbetskraft tillgodoses efter en sådan förändring av att arbetstagarna får arbeta s.k. mertid. I den norska arbetstids-lagstiftningen finns en reglering för att förbättra villkoren för deltidsanställda. Regleringen ger deltidsanställda som arbetat mertid rätt att utöka sin anställning. beräknas den faktiska arbetstiden. Om den är högre än den avtalade deltiden utökas deltidstjänsten. ser positivt på att det finns fackförbund som driver denna fråga i avtals-förhandlingar med arbetsgivarna. För att förbättra villkoren för alla deltidsanställda på hela arbetsmarknaden krävs dock en ändring av arbetstidslagen, liknande den som genomförts i . Jag anser att regeringen bör vidta följande åtgärder för att komma till rätta med ovan nämnda problem på arbetstidsområdet: • tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning • återkomma med lagförslag som begränsar s.k. delade turer • återkomma med lagförslag om ändring av 13 § arbetstidslagen så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 • se över arbetstidslagen i syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en plats som arbetsgivaren anger och som inte är det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete • återkomma med lagförslag om att ändra arbetstidslagen så att deltidsanställda arbetstagare, som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad, ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid. Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 3 (C) (C) anför: I kommittémotion 2019/20:3259 yrkande 6 framhåller bl.a. att det behövs specifika satsningar på arbetsgivarnas förutsättningar att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete och att ett speciellt fokus bör läggas på små företag. Som utskottet pekar på har uttryckligen i sin instruktion fått till uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde, där de små och medelstora företagens behov särskilt ska beaktas. Att på detta sätt lyfta fram företagens behov ligger väl i linje med vad förespråkar, och jag väljer därför att inte reservera mig till förmån för det nämnda motionsyrkandet. Skyddsombudens verksamhet, punkt 4 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: vill ta ett helhetsgrepp kring arbetsmiljöfrågorna och anser att dagens arbetsmiljöarbete behöver anpassas till de förändringar som har skett på löntagarsidan där allt fler väljer att inte vara medlem i ett fackförbund. I kommittémotion 2019/20:824 yrkande 5 föreslår att fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud ska avskaffas. Liberalerna är inne på samma linje i kommittémotion 2019/20:2748 yrkande 6 och föreslår en statlig utredning av skyddsombudens uppdrag med inriktningen att den fackliga företrädesrätten att utse skyddsombud ska avskaffas. Vi har i detta ärende valt att inte reservera oss till förmån för yrkande utan stödjer i stället Liberalernas förslag om att tillsätta en statlig utredning. Skyddsombudens verksamhet, punkt 4 (KD) (KD) anför: I kommittémotion 2019/20:3202 yrkande 33 föreslår att de regionala skyddsombudens arbete ska utvärderas innan regeringen lägger ett förslag om vidgade befogenheter för de regionala skyddsombuden. Jag står naturligtvis bakom detta förslag i sak. Jag kan dessvärre konstatera att regeringen alldeles har överlämnat en proposition till med förslag om att utvidga tillträdesrätten för de regionala skyddsombuden, utan en föregående utvärdering. Jag beklagar verkligen detta och anser det vara direkt olämpligt att lägga fram ett sådant förslag innan verksamheten har utvärderats. Eftersom propositionen nu är överlämnad har jag valt att i detta ärende inte reservera mig till förmån för förslag om en utvärdering. Jag återkommer till frågan i den kommande beredningen av regeringens lagförslag. Uppdrag till , punkt 5 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I kommittémotion 2019/20:2651 föreslår att ska få utökade resurser bl.a. för att ge myndigheten möjlighet att utveckla arbetet med arbetsmiljöinspektörer och arbetsplatsinspektioner. I samma motion föreslår partiet att anslaget till Myndigheten för arbetsmiljökunskap ökas för att förbättra och utveckla arbetsmiljöarbetet på den svenska arbetsmarknaden. Eftersom dessa förslag behandlades i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2019/20:AU2) saknar vi möjlighet att reservera oss i detta ärende till förmån för förslagen. Vi står naturligtvis fortfarande bakom dessa satsningar och hänvisar till partiets reservation i det nämnda betänkandet. Åtgärder mot ofrivillig deltid, punkt 8 (C) (C) anför: förespråkar i kommittémotion 2019/20:3259 yrkande 7 att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden bryts, bl.a. genom att se över hur arbetsmarknadens parter kan skapa rätt förutsättningar för fler att arbeta heltid. Som utskottet noterar pågår bl.a. ett partsgemensamt utvecklingsprojekt, Heltidsresan, som drivs av Kommuner och Regioner och och där målet är att heltidsarbete ska bli norm inom välfärden. Med hänvisning till de insatser som redan pågår för att pressa tillbaka den ofrivilliga deltiden avstår jag från att reservera mig till förmån för det nämnda motionsyrkandet. Jag kommer att noga följa parternas arbete och återkomma till frågan i ett annat lämpligt sammanhang om tillfredsställande resultat inte uppnås. Arbetstidslagen m.m., punkt 9 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har i bl.a. kommittémotion 2019/20:824 yrkande 2 ett förslag om att avskaffa s.k. delade turer. Detta förslag behandlades av socialutskottet i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (bet. 2019/20:SoU1). Vi saknar således möjlighet att reservera oss i detta ärende till förmån för förslaget, men står naturligtvis bakom det och hänvisar till ställningstagande i det nämnda betänkandet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:13 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förbättringar och andra förslag på åtgärder kring arbetsmiljö och arbetsmarknad för nattarbetare och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:242 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få våra myndigheter att arbeta gränsöverskridande för att minska den psykiska ohälsan och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:448 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre arbetsmiljö vid höjd pensionsålder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:473 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler åtgärder för att förebygga skador av asbest och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:571 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljölagstiftningen bör moderniseras och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:683 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om klädbidrag till förskolepersonal och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:797 av Amineh Kakabaveh (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna lagförslag om införande av som ordinarie arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:823 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt årlig uppföljning av arbetsgivare som bedriver (systematiskt arbetsmiljöarbete) och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:824 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad preskriptionstid för arbetsmiljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:991 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra villkor och arbetsmiljö i kvinnodominerade yrken och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1116 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett effektivt arbetsmiljöarbete och förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1123 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av arbetsmiljölagen för att minska risken för dödsfall på arbetet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1423 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om omtag för nollvisionen mot dödsolyckor på arbetsplatsen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1620 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1633 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmiljölagen bör ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsombudsutbildningens längd bör regleras i arbetsmiljölagen och uppgå till minst och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om straffansvar för fler arbetsmiljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska kunna utdöma straffsanktioner mot arbetsgivare om skyddsombud inte tillåts vara med i riskbedömningen enligt 6 kap. arbetsmiljölagen och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka myndighetssamverkan för att stoppa arbetslivskriminaliteten och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att inrätta arbetslivskriminalitetscenter i syfte att stärka det myndighetsgemensamma arbetet mot den systematiska kriminaliteten på arbetsplatserna och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att delade turer bör begränsas genom lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 13 § arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6, och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ses över med syftet att den tid som arbetsgivaren förfogar över, där den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid och tillkännager detta för regeringen.