bet · H801SfU1 · 2020-12-11 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 10, som uppgår till . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken och om ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V och KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i de särskilda yttrandena. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Cirka 25 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Statens budget inom utgiftsområde 10 1.Statens budget inom utgiftsområde 10 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 10 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 10 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 10 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 10 punkt 3 och avslår motionerna 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 19 och 21, 2020/21:1833 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:1836 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 7, 12 och 19, 2020/21:2968 av m.fl. (V), 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 13, 14, 17 och 19, 2020/21:3402 av m.fl. (SD), 2020/21:3521 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt 2020/21:3527 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 9. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 10 punkt 1. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 10 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (KD)*, (S), i (SD)*, (S), (M)*, (L) och (MP). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 3. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till 98 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp det tillkännagivande som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 10. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 10 samt regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 För att regeringens resultatredovisning ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag har det genomförts ett utvecklingsarbete inom . Arbetet har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter. Riktlinjerna innebär att resultatredovisningen bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med minst tioåriga tidsserier om möjligt. De centrala statliga åtgärder som vidtagits i syfte att påverka måluppfyllelsen bör återges. Vidare bör en samlad bedömning av måluppfyllelsen redovisas. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Urvalet bör vidare möjliggöra uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv. Målet för utgiftsområde10 är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Regeringen har preciserat målet enligt följande. Sjukfrånvaron ska inte variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, osakliga skillnader i sjukfrånvaron ska inte förekomma och skillnaden i sjukfrånvaron mellan kvinnor och män ska minska. De centrala indikatorer som regeringen använder för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande. • Ohälsotalet – antal nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- eller aktivitetsersättning. • Sjukpenningtalet – antal nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjuk-eller rehabiliteringspenning. • Antal pågående sjukfall. • Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar. • Observerat och standardiserat medelantal sjukpenningdagar per person 16–i respektive län. Enligt regeringen har sjukfrånvaron – sett till indikatorn sjukpenningtal – fortsatt att sjunka. Det beror på att såväl inflöde som varaktighet har minskat. I ett historiskt perspektiv är utvecklingen stabil i den bemärkelsen att förändringstakten varit relativt låg. En förklaring till denna stabila utveckling är att det varken gjorts regeländringar eller omfattande ändringar i tillämpning av försäkringen . Dessa tecken på stabilisering ligger i linje med målet om en stabil sjukfrånvaro. Minskningen av sjukpenningtalet har sammanfallit med mycket låga nivåer på nybeviljad sjukersättning. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har därför fortsatt att minska . till indikatorn ohälsotal har sjukfrånvaron aldrig varit så låg som den var 2019. Det bedöms finnas ett antal underliggande förhållanden som är bekymmersamma. Ett av dessa är de fortsatt stora skillnaderna mellan kvinnor och män i sjukfrånvaro. Denna relativa skillnad har visserligen minskat något men kvinnors sjukfrånvaro bedöms fortfarande vara alltför hög. Vidare är andelen sjukfall som grundar sig på en psykiatrisk diagnos fortsatt hög och dessa diagnoser leder ofta till längre sjukskrivning. Det finns också oförklarade skillnader i sjukfrånvaro mellan män och kvinnor med lindrig eller medelsvår psykisk ohälsa. Pandemins utbrott har inneburit en ökad sjukfrånvaro. var antalet ansökningar om sjukpenning mer än dubbelt så många som . Vid sidan av denna högre sjukfrånvaro – oftast då genom korta sjukfall – har utgiftsområdets finansiella omfattning påverkats av de åtgärder regeringen genomfört. Pandemins effekter på sjukfrånvaron totalt sett bedöms dock huvudsakligen vara tillfälliga. Pandemin har också påverkat tillgången till vård och rehabilitering genom de prioriteringar som hälso- och sjukvården har tvingats till. Detta innebär att sjukskrivningstiderna förlängs för de personer som väntar på en insats från hälso- och sjukvården. har regeringen vidtagit flera tillfälliga åtgärder inom sjukförsäkringen för att hantera konsekvenserna av utbrottet av covid-19. har regeringen identifierat områden där arbetet behöver utvecklas. Det handlar bl.a. om en tryggare sjukförsäkring, bättre stöd till individen och stärkta förutsättningar att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Regeringen hänvisar till ett flertal utredningar som antingen avslutats eller fortfarande pågår, bl.a. betänkandena En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) och En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26). I dessa betänkanden föreslås flera åtgärder för att säkerställa en mer ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring. har uppmanat regeringen genom ett tillkännagivande att initiera en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys (bet. 2018/19:SfU13, rskr. 2018/19:145). Med anledning bl.a. av tillkännagivande har och fått i uppdrag att vidta åtgärder för att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. Tillkännagivandet bedöms därmed vara slutbehandlat. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Detta har resulterat i regeringens ovan nämnda riktlinjer för utformningen av resultattexter. Utskottet välkomnar dessa riktlinjer som har lett till mer kortfattade och innehållsrika texter utan onödiga upprepningar. Utskottet förutsätter att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter eftersom resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Resultaten inom utgiftsområde 10 redovisas med en tydlig struktur och de illustreras med ett antal tabeller och diagram. Ett flertal av dessa har en uppdelning på män och kvinnor som åskådliggör könsskillnader. Vidare uppvisar flera av diagrammen och tabellerna tidsserier som möjliggör en analys . Det nya sättet att redovisa informationen är överskådligt och lättillgängligt. Särskilt härledningstabellerna har utökats och därmed blivit mer informativa. Utskottet saknar emellertid en närmare bedömning och analys av måluppfyllelsen samt en bedömning av hur olika delmål m.m. har uppfyllts. Utskottet delar regeringens bedömning att sjukfrånvarons utveckling i hög grad påverkas av de insatser som vidtar i sin handläggning och att myndighetens agerande således har stor betydelse för måluppfyllelsen. Andra viktiga aktörer som genom insatser eller genom frånvaro av sådana insatser kan påverka sjukfrånvarons utveckling och därigenom måluppfyllelsen är arbetsgivare, och hälso- och sjukvården. Det stöd ger hälso- och sjukvården i dess arbete med sjukskrivningar påverkar också sjukfrånvarons utveckling. Utskottet konstaterar också att sjukfrånvaron, sett till indikatorn sjukpenningtal, har fortsatt att sjunka. Det beror på att såväl inflöde som varaktighet har minskat. I ett historiskt perspektiv är utvecklingen stabil i den bemärkelsen att förändringstakten varit relativt låg. Enligt regeringen ligger dessa tecken på stabilisering i linje med målet om en stabil sjukfrånvaro. I likhet med regeringen anser utskottet dock att det finns ett antal underliggande förhållanden som är bekymmersamma. Ett av dessa är de fortsatt stora skillnaderna mellan kvinnor och män i sjukfrånvaro samt att andelen sjukfall som grundar sig på en psykiatrisk diagnos fortsfarande är hög och att dessa diagnoser ofta leder till längre sjukskrivning. Pandemins utbrott har inneburit en ökad sjukfrånvaro. Utskottet noterar att regeringen bedömer att pandemins effekter på sjukfrånvaron totalt sett huvudsakligen kommer att vara tillfälliga. En förutsättning för tilltron till sjukförsäkringen är att beslut är begripliga och att myndighetens slutsatser är underbyggda. Detta är också viktigt för att människor ska få en rättssäker prövning av sina ärenden. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns brister på detta område vad gäller möjligheten att rätt person ska få rätt åtgärd . Regeringen konstaterar att stödet till individen behöver bli bättre och att sjukförsäkringens regler om rätten till ersättning ska kombineras med nödvändigt stöd till individen i olika skeden i sjukskrivningsprocessen. Utskottet delar sammantaget regeringens bedömning att det finns områden där arbetet behöver utvecklas. Sjukfrånvaron har uppvisat en stabilitet men utgiftsriskerna är enligt utskottets mening fortfarande höga. Framför allt ställer ökade sjukskrivningar och diagnoser för psykisk ohälsa nya krav. Skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro är också fortsatt stor. Utskottet anser att det är angeläget att tillämpningen av sjukförsäkringens bestämmelser om rätt till ersättning kombineras med ett starkt stöd till individen i olika skeden i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. När det gäller tillkännagivandet har utskottet inga invändningar mot regeringens bedömning att det är slutbehandlat. Statens budget inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt regeringens förslag och antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken samt lämnar det bemyndigande som regeringen begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 10 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 37 . Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall och för utgifter som kan uppkomma med anledning av den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högriskskyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel som avser studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395) och för utgifter för ersättning för en skada som är orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Efter att antalet startade sjukfall minskat stabiliserades nivån på inflödet . har inflödet åter minskat något och beräknas inflödet fortsätta minska jämfört med , exklusive de extra sjukfall som startas på grund av pandemin. De efterföljande åren antas antalet startade sjukfall öka i samma takt som arbetskraftens storlek Varaktigheten för sjukfall upp till har varit stabil , efter att tidigare ha varierat kraftigt. finns tydliga tecken på fallande varaktighet eftersom sjukfall som startade är signifikant kortare än de som startade . Framför allt avslutas fler sjukfall omkring 180 dagars sjukskrivning. Denna minskande effekt motverkas dock av att fler sjukfall kommer att omfattas av tillfälliga undantag från bedömning av arbetsförmåga enligt rehabiliteringskedjan med anledning av covid-19. I prognosen antas därför en varaktighet under hela prognosperioden. Utgifterna för rehabiliteringspenning har minskat . minskade utgifterna med jämfört med och fortsatte utgifterna att minska i årstakt. Den kraftiga minskningen beräknas nu upphöra och utgifterna prognostiseras att utvecklas förhållandevis stabilt . Anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. bestäms till 40 . Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många inte längre kommer att få sjukersättning på grund av att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Det totala antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning väntas minska . prognostiseras medelantalet vara 270 000 för att minska till 229 2023. Ändrade bestämmelser om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning I propositionen föreslås en ändring i socialförsäkringsbalken med innebörd att inte längre ska betala ersättning för kostnader för anställning för den som får tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning och som får lönebidrag för anställning eller får en anställning hos . Vidare föreslås ett förtydligande som innebär att ska se till att särskilda insatser inleds för att den som får tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan och att sådana insatser ska inledas med den försäkrades samtycke. Det ska också införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om de särskilda insatserna. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att utgifterna på anslaget minskar med . Utgifterna kommer i stället att belasta anslag 1:4 Lönebidrag och m.m. utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och Arbetsliv. Anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för merkostnadsersättning och handikappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. avskaffades handikappersättningen och ersattes av den nya förmånen merkostnadsersättning. Anslaget omfattar därför utgifter för merkostnadsersättning och handikappersättning. Ett beslut om handikappersättning som har fattats enligt de äldre bestämmelserna ska enligt övergångsbestämmelserna fortsätta att gälla enligt vad som föreskrivs i beslutet, dock längst till dess att beslutet skulle ha upphört att gälla eller skulle ha omprövats om de äldre bestämmelserna fortfarande hade varit tillämpliga. Det innebär att det kommer att ske en successiv överföring av utgifter mellan anslagsdelen Handikappersättning och anslagsdelen Merkostnadsersättning . Ersättning för merkostnader inom vårdbidraget (utg.omr. 12 anslaget 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag) avskaffades fr.o.m. och därför belastar merkostnader för barn med funktionsnedsättning anslaget 1:3 inom utgiftsområde 10. Regeringen gav i uppdrag att bistå med ett referensmaterial om normala levnadskostnader (S2020/01859/SF). Syftet är att underlätta bedömning av vad som är skäliga merkostnader för personer med funktionsnedsättning. bedöms detta kunna bidra till att förenkla handläggning av merkostnadsersättning och förkorta de långa handläggningstiderna. Regeringen följer utvecklingen noggrant och har en pågående dialog med kring utvecklingen av handläggningstiderna. Anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för arbetsskadeersättning enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Arbetsskadeersättning kan lämnas i form av bl.a. livränta till den skadade, ersättning för tandvård samt begravningshjälp och livränta till efterlevande. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Antalet arbetsskadelivräntor har minskat till följd av att antalet tillkomna ärenden varit betydligt lägre än antalet upphörda ärenden. Även yrkesskadelivräntor och övriga ersättningar bedöms minska . Anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får också användas för utgifter för krigsskadeersättning till sjömän enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna för ersättning inom det statliga personskadeskyddet domineras av utgifterna för äldre skador, vilka står för cirka två tredjedelar av de totala utgifterna. De sammanlagda anslagsutgifterna väntas minska , vilket främst drivs av att ersättningar enligt äldre regler fasas ut. Anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningsprocessen, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, försäkringsmedicinska utredningar, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningsutgifter. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling vad gäller sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. och Arbetsförmedlingen samarbetar i syfte att vidta åtgärder som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Åtgärderna ska bidra till att skapa goda förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. avsattes till detta samarbete och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Finansiell samordning genom samordningsförbund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd så att de uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Regioner och kommuner ska bidra med varsin fjärdedel. uppgick de statliga medlen till , och dessa bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) träffade en överenskommelse om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivings- och rehabiliteringsprocess 2020. Överenskommelsen omfattar totalt som utbetalas . Därefter upphör dessa riktade statsbidrag för sjukskrivningsprocessen. Utgifterna beräknas till . trädde lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska utredningar i kraft. Lagen anger att en region ska tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Regionen har rätt till ersättning från staten för sina kostnader.