bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — Motionärerna påpekar vidare att elbehov kommer att öka betydligt om det ska vara möjligt att utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. För att det ska vara möjligt att uppfylla klimatlagens krav på nollutsläpp av växthusgaser är det nödvändigt att livstidsförlänga reaktorer och att bygga ny kärnkraft i . Motionärerna konstaterar att kärnreaktorerna kommer att stängas vid utgången av 2019 och 2020 och anser i yrkande 8 att möjligheterna att driva vidare reaktorerna ska ses över i en snabbutredning. Utredningen bör också ta hänsyn till och belysa klimatkonsekvenserna. Vidare anser motionärerna i yrkande 9 att borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Ett sådant arbete anser de har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Motionärerna anser också att den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . De anser i yrkande 10 att bör utveckla en färdplan för fjärde generationens kärnkraft. Färdplanen bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . ligger långt framme när det gäller klimatarbetet, vilket bör nyttjas och göras till en konkurrensfördel. Detta synsätt redovisas i Liberalernas partimotion 2019/20:3351 av m.fl. Motionärerna framhåller att har en klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser som måste värnas. Vidare understryker de det centrala i att elproduktionen är fossilfri och att utbyggnaden ska drivas av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Motionärerna förhåller sig neutrala till olika energislag – så länge de är fossilfria. De anser att det finns betydligt större klimatvinster att göra genom att värna klimatsmarta och stabila elsystem och satsa på åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Motionärerna ser med oro på den ökade effektutmaningen till följd av mer förnybar elproduktion som klimatsmart och stabil kärnkraft stängs ned. Den befintliga kärnkraften måste värnas och alla ekonomiskt meningsfulla livstidsförlängningar bör göras. I yrkande 18 begär de ett tillkännagivande om en oberoende utredning som skyndsamt ska analysera de ekonomiska och tekniska förutsättningarna för en fortsatt drift av kärnkraftsreaktorerna . I yrkande 19 begär motionärerna ett tillkännagivande om en konsekvensanalys av vad nedstängning av reaktorer betyder för leveranssäkerheten och för energiimportberoende samt vilka konsekvenser det har för klimatet. Motionärerna anser att kärnkraften behövs för klimatets skull. måste behålla kärnkraften och även välkomna att den utvecklas. Motionärerna anser att behöver en klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser och begär därför i yrkande 23 ett tillkännagivande om att kärnkraften behövs för klimatets skull. tog utskottet ställning till ett antal motioner om kärnkraft (bet. 2018/19:NU14). Utskottet hänvisade inledningsvis till att oaktat inställningen till kärnkraftens framtid innebär beslut om energipolitikens inriktning (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411) att de principer för kärnkraften som redovisades i den energipolitiska överenskommelsen även gäller fortsättningsvis och att målet är att ska ha förnybar elproduktion 2040. Utskottet såg med hänvisning till detta ingen anledning att tillstyrka motioner om kärnkraftens betydelse för klimatet. Vidare konstaterade utskottet att den bestämmelse i 17 kap. 6 a § – som också nämns i en motion – beslutades om av 2010 bl.a. för att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet. avstyrkte utskottet motionsyrkandet om att bestämmelsen ska avskaffas. Som har redovisats tidigare i betänkandet fastställde ett mål för energipolitiken med innebörden att elproduktionen 2040 ska vara förnybar (bet. 2017/18:NU22). I anslutning till det slogs det även fast att detta mål inte ska ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) redovisades bl.a. att kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. Även övriga principer från proposition 2008/09:163 (som genomfördes när biföll prop. 2009/10:172) kvarstår. Dessa principer har redovisats tidigare i betänkandet. I propositionen Energipolitikens inriktning konstaterade regeringen att de genomförda eller snart aktuella nedläggningarna av fyra reaktorer kommer att innebära stora utmaningar för elsystemet, bl.a. i ljuset av att det pågår en ökad elektrifiering inom transportsektorn och processindustrin. Regeringen redovisade också att kärnkraften utöver el tillför effekt och andra viktiga systemtjänster till elsystemet. En stängning av flera kärnkraftsreaktorer påverkar således elsystemets robusthet negativt. Av den anledningen ansåg regeringen att tillgången till och utvecklingen av nya och alternativa systemtjänster behöver ses över. besvarade statsrådet en fråga från (M) om statsrådet anser att kärnkraft är ett hållbart energislag och om regeringen är beredd att genom taxonomi och andra former se till att nyttja kärnkraftens möjligheter för att klara klimatutmaningen (fr. 2019/20:965). I sitt svar redovisade statsrådet att en teknisk expertgrupp konstaterade att kärnkraften är positiv för klimatet men att den på basis av befintliga underlag inte kunde avgöra om den var skadlig för andra miljömål. Den tekniska expertgruppen valde därför att inte inkludera kärnkraften i taxonomin. I motion 2019/20:389 (SD) omnämns bestämmelsen i 17 kap. 6 a § . Denna bestämmelse beslutades om av som ett led i den förra regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359). Bestämmelsen innebär att regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet enligt 17 kap. endast får tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. I några av motionerna omnämns stängningen av de båda kärnreaktorerna . Hela omfattade ursprungligen fyra reaktorer och svarade för cirka en sjättedel av den el som används i . fattade huvudägare det helstatliga energibolaget ett inriktningsbeslut om en förtida stängning av –2020. Ett formellt beslut om stängning togs senare av . togs, på grund av marknadssituationen, beslut om att begränsa investeringarna för de båda anläggningarna . Till följd av investeringsbegränsningarna fattade beslut om att drift är möjlig som längst till 2020. Vid en bolagsstämma godkändes den planering som gjorts, vilket innebar drift av till den årliga revisionen 2019 och för till motsvarande 2020. beslutade att förlänga driftstiden för t.o.m. årsskiftena 2020 respektive 2019. Det gjordes för att på bästa möjliga sätt skulle utnyttja det bränsle som de båda reaktorerna har till förfogande. Slutlig avställning blev därmed för och för . För de återstående reaktorerna gäller alltjämt de befintliga planeringsförutsättningarna om drift för de båda anläggningarna. När utskottet behandlade motioner om statliga företag tog det även ställning till yrkanden om det statliga bolaget roll som ägare av (bet. 2019/20:NU4). I sitt ställningstagande påminde utskottet om att det uppdrag har beslutat om till innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad, och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör enligt utskottets uppfattning inte uttala sig om. Utskottet påminde även om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Något om internationellt utvecklingsarbete på kärnenergiområdet Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) forsknings- och utbildningsprogram drivs parallellt med Horisont 2020 –2020. Programmet anses bl.a. leda till att medlemsstaternas forskningsansträngningar på området samordnas. Totalt har det en budget på för den senaste etappen 2019–2020. Förutom insatserna inom Euratom är kärnkraft också ett av tio områden inom den strategiska EU-planen för energiteknik (Plan, SET-Plan). Verksamheten betecknas SNETP (Platform) och syftar bl.a. till att utveckla nästa generation av mer hållbara reaktortekniker samt utveckla nya tillämpningar för kärnkraft. Utskottet redovisar sitt ställningstagande under följande rubriker: – Kärnkraftens roll i det svenska energisystemet – Vissa övriga frågor om kärnkraft. Kärnkraftens roll i det svenska energisystemet Som har redovisats tidigare i betänkandet beslutade om energipolitikens övergripande inriktning. Beslutet innefattade bl.a. ett mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Av beslut framgår det uttryckligen att detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Utskottet har ingen annan uppfattning än att kärnkraften spelar en viktig roll i det svenska energisystemet och att dess betydelse kommer att bestå ytterligare flera decennier. Om kärnkraften emellertid har allt svårare att konkurrera med snabbt framväxande och allt billigare förnybar kraftproduktion, bl.a. som en följd av skärpta säkerhetskrav och tilltagande reinvesteringsbehov, talar mycket för att dess betydelse kommer att minska. Varken staten eller de privata aktörer som äger de svenska kärnreaktorerna kan långsiktigt motivera olönsam verksamhet eller investeringar i kraftproduktion som inte ger en rimlig avkastning. Med det anförda avstyrker utskottet de motioner som på ett mer allmänt plan argumenterar för kärnkraftens framtida roll. Det gäller motionerna 2019/20:389 (SD), 2019/20:1319 (M), 2019/20:1802 (M), 2019/20:2659 (M) och 2019/20:3351 (L) i de berörda delarna. Det är vidare utskottets uppfattning att de förslag som på olika sätt gäller utvecklingen av nästa generation kärnkraft – ofta betecknad den fjärde generationen – bör lämnas utan vidare åtgärd av . Teknikutveckling är förvisso ofta av godo, men utskottet är med hänvisning till en avvaktande inställning till kärnkraftens roll på inte berett att tillstyrka några förslag på detta tema. Därtill vill utskottet tillägga att kostsamma investeringar i forskningsinfrastruktur som kräver anslag från statsbudgeten som exempelvis en forskningsreaktor måste hanteras inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Utskottet anser visserligen att behöver kärntekniskt utvecklingsarbete men anser att sådan verksamhet bör bedrivas inom ramen för europeiska samarbeten och inte genom att man uppför en kostsam experimentreaktor. Någon särskild strategi för utvecklingen av fjärde generationens kärnkraft anser utskottet inte heller vara motiverat. Med det anförda avstyrks motionerna 2019/20:2363 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3333 (KD) i de delar som på olika sätt berör utvecklingen av den fjärde generationens kärnkraft. När det gäller frågan om den fortsatta driften av vissa befintliga kärnkraftsreaktorer – – som pekas ut särskilt i motionerna vill utskottet hänvisa till vad det tidigare anförde tidigare under detta i samband med behandlingen av motioner om statliga bolag (inklusive ). Utskottet vidhåller uppfattningen att beslutade uppdrag till innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad, och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör inte uttala sig om. Vidare vill utskottet även påminna om att – liksom de övriga statligt ägda bolagen – är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Med hänvisning till detta ser utskottet ingen anledning för att uttala sig om reaktorerna vid kärnkraftverket i . Därmed avstyrks motionerna 2019/20:549 (SD), 2019/20:1468 (M), 2019/20:2670 (M), 2019/20:3333 (KD) och 2019/20:3351 (L) helt eller i de delar som gäller kärnreaktorerna . Vissa övriga frågor om kärnkraft Utskottet har redan tidigare i detta betänkande konstaterat att kärnkraften har en viktig roll i den svenska energimixen och att denna roll med största sannolikhet kommer att bestå under ytterligare decennier. Detta konstaterande innebär emellertid inte att utskottet instämmer i det som sägs i motion 2019/20:389 (SD) om att bör göra en långsiktig satsning på kärnkraft. Utskottet uppfattar att motionärernas ambitionsnivå när det gäller kärnkraften genomsyras av en sådan utbyggnadsiver som det är svårt att vare sig försvara eller motivera. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Motionen avstyrks även i den del som gäller ett upphävande av den bestämmelse i kärntekniklagen (17 kap. 6 a §) som reglerar var eventuellt nya kärnkraftverk får etableras. En omorientering av kärnkraftspolitiken bör göras samlat, och utskottet finner det således mindre lämpligt att uppmanar regeringen att återkomma med ett förslag om att avskaffa en av de paragrafer som utgör en av grundstenarna i den rådande politiken. I motion 2019/20:2363 (M) finns ett yrkande med liknande innebörd som det avstyrkta, om än något annorlunda formulerat. Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att det ska bli tillåtet att etablera kärnkraftverk även på andra platser än där det redan finns kärnkraftverk. Även den motionen avstyrks i den aktuella delen med hänvisning till det utskottet anförde ovan om nödvändigheten av en samlad och därtill också gärna brett förankrad hantering av kärnkraftens framtidsfrågor. Avslutningsvis avstyrker utskottet motion 2019/20:3333 (KD) i den del som gäller samarbete med andra kärnkraftsländer för att utveckla standardiserade kärnkraftverk och kärnkraftskomponenter. Utskottet hänvisar här till de samarbeten som redan finns etablerade inom bl.a. ramen för Euratom och EU:s s.k. SET-plan. Därtill vill utskottet påpeka att det inte kan anses vara en uppgift för att så specifikt som föreslås i motionen peka ut – och därmed i någon utsträckning även begränsa – vilken inriktning bör förespråka inom ramen för dylika samarbeten. Med det anförda avstyrks motionen i de delar som har berörts i detta avsnitt. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet tillkännager till regeringen att det fortsatta arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltningen behöver vara inriktat på att värna den småskaliga vattenkraften genom minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder till rimliga kostnader. Därmed bifaller förslag med denna inriktning i ett antal motioner. Mer allmänt hållna förslag om vattenkraftens betydelse avslås av . Här hänvisar utskottet bl.a. till att det inte har någon annan uppfattning än att vattenkraften har stor betydelse för det svenska kraftsystemet. Vidare konstaterar utskottet att det pågår ett arbete med att modernisera miljövillkoren och att effektivisera de tillståndsprocesser som kan kopplas till vattenkraften. Jämför reservation 11 (S, V, MP), 12 (SD) och 13 (L). I kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) anför motionärerna att vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen för elproduktion och att den storskaliga utbyggnaden av vattenkraften får ses som ett avslutat kapitel, men att det finns potential till effektiviseringar av befintliga anläggningar. Motionärerna redovisar även uppfattningen att det finns betydande potential i de småskaliga vattenkraftstationerna. De anser att genom ett tillkännagivande till regeringen bör understryka vattenkraftens och den småskaliga vattenkraftens betydelse (yrkande 4). Effektiviteten skulle kunna ökas ytterligare i kraftstationerna utan att vattenflödet behöver ökas som det finns många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Det finns även en större potential för den småskaliga vattenkraften att kunna delta i reglermarknaden med ny teknik. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande till regeringen om att utreda förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften inklusive hur dess potential ska kunna förverkligas (yrkande 5). För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften fram till tidpunkter där elenergin efterfrågas mer, anser motionärerna att förutsättningarna för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften bör utredas (yrkande 6). Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion till 2040, sägs det i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C). Motionärerna konstaterar att ny lagstiftning om vattenkraft har skapat enklare regler och rimliga krav som förenar miljöåtgärder med långsiktig lönsamhet för vattenkraften, ökad produktion av förnybar el och fortsatt skydd för utveckling av infrastruktur, bostadsbyggande och gröna näringar. anser de att arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltning behöver fortsätta och att de principer som varit vägledande för de nya reglerna för vattenkraften, om minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder med rimliga kostnader, bör få genomslag i vattenförvaltningen i sin helhet (yrkande 40). I kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD) framhålls det att vattenkraften har en nyckelroll i det svenska energisystemet. Motionärerna värnar de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el, men ägarna till de småskaliga vattenkraftverken har enligt motionärerna fått det allt kämpigare . Bakgrunden är krav om miljöanpassningar och omprövningar av tillstånd och en oro bland vattenkraftsägare för att denna process ska leda till omfattande negativ påverkan på deras verksamheter. Motionärerna anser att genom ett tillkännagivande bör framföra till regeringen att den ska värna småskalig vattenkraft och säkerställa goda villkor för fortsatt drift (yrkande 7). Även i Liberalernas partimotion 2019/20:3351 av m.fl. lyfts vattenkraftens betydelse fram. Motionärerna påpekar att vattenkraften är klimatsmart och spelar en mycket viktig roll för den svenska energiförsörjningen, nu och (yrkande 24). Vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag inte exploateras. Åtgärder för att miljöanpassa vattenkraften bör genomföras långsiktigt, och insatser bör prioriteras där störst potential finns för att med relativt begränsade åtgärder uppnå stor miljönytta. Regelverket för nya tillståndsprövningar för vattenverksamheter ska vara flexibelt så att befintliga småskaliga vattenkraftsutövare ska kunna lägga sina resurser på effektiva miljöförbättrande åtgärder i stället för på administrativa kostnader för tillståndsprövningen. Vattenkraft med moderna miljövillkor I propositionen Energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) konstaterade regeringen att vattenkraften är central för förnybara elförsörjning. Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering på alla tidshorisonter – från sekund- och minut- till årsreglering. Vidare framhölls det att vattenkraften är avgörande för att elsystemet ska kunna ställas om till förnybar elproduktion. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är därför grundläggande. För att möta behovet av mer reglerbar förnybar elproduktion bedöms vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöva öka jämfört med , och det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. lämnade regeringen propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243), som bl.a. avser att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen. Av propositionen följer bl.a. att alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor. Det ska finnas en nationell plan för de prövningar och omprövningar som behöver göras för att befintliga verksamheter för produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor. Propositionen innehöll flera lagförslag. Lagändringarna innebär bl.a. en skyldighet för vattenverksamheter i hav, sjöar och vattendrag, som startats för att producera vattenkraftsel, att ha moderna miljövillkor. Myndigheternas tillståndsprövning ska ha ett nationellt helhetsperspektiv där behovet av åtgärder som förbättrar vattenmiljön ska vägas mot behovet av en nationell effektiv tillgång till el från vattenkraft. Regeringen ska se till att det finns en nationell plan som kan vägleda myndigheterna i tillståndsprövningen. ställde sig bakom regeringens förslag om vattenmiljö och vattenkraft (bet. 2017/18:CU31) och lagändringarna började gälla . Havs- och vattenmyndigheten, och har tillsammans ansvaret för att arbeta fram förslaget till nationell plan i samverkan med relevanta aktörer (se vidare nedan). behandlade utskottet senast ett antal yrkanden om vattenkraft, varav flera var likalydande eller snarlika de nu aktuella (bet. 2018/19:NU14). I sitt ställningstagande påminde utskottet om den betydelse som även regeringen fäster vid vattenkraften som en central del i energiförsörjning. Utskottet erinrade vidare om att regeringen i proposition 2017/18:228 Energipolitikens inriktning uttryckte att vattenkraften är avgörande för att det ska vara möjligt att ställa om till förnybar elproduktion och att vattenkraftens utbyggnad främst ska göras genom effekthöjningar i de befintliga vattenkraftverken med moderna miljötillstånd. Utskottet återknöt även till att hade behandlat regeringens ovan omnämnda proposition om vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31). Myndighetsuppdrag med koppling till vattenkraft Regeringen beslutade om ett antal uppdrag, vilka tidigare hade aviserats i den ovan omnämnda propositionen Vattenmiljö och vattenkraft. Havs- och vattenmyndigheten fick bl.a. i uppdrag att utveckla sin vägledning för hur vattenkraften kan miljöanpassas på ett kostnadseffektivt sätt i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. För att genomföra delar av förslagen i propositionen Vattenmiljö och vattenkraft fattade regeringen beslut om ändringar i 20 förordningar, däribland i förordningen (1998:1388) om vattenverksamheter som anger ramarna för den ovannämnda nationella planen. Förordningen anger bl.a. att planen ska främja största möjliga reglerförmåga i elproduktionen, att behov av ökad effekt främst kan tillgodoses i befintliga vattenkraftverk samt främja elberedskap och nationell, regional och lokal stabilitet i elsystemet. Nationell plan för omprövning av vattenkraft lämnade Havs- och vattenmyndigheten, och ett gemensamt förslag till nationell plan för omprövning av vattenkraft till regeringen. Syftet med förslaget till nationell plan är att omprövningarna av vattenkraftens miljövillkor ska leda till både största möjliga nytta för vattenmiljön och en effektiv nationell tillgång till vattenkraftsel. Förslaget till plan bereds inom med inriktning på att regeringen ska kunna fatta beslut om planen och därtill knutna förordningsförändringar . Forsknings- och innovationsprogrammet Hållbar vattenkraft driver forsknings- och innovationsprogrammet Hållbar vattenkraft.