bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — 2017/18:JuU1) avstyrkte utskottet motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter, bl.a. mot bakgrund av att hade aviserat ett flertal åtgärder för att vända sin negativa resultatutveckling. Därutöver, anförde utskottet, har regeringen gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Dessutom noterades att tidigare tillkännagivande om en effektivare polis var öppet. Utskottet noterade slutligen det lagstiftningsarbete som pågår för att renodla polisens arbetsuppgifter. Utskottet föreslog i samband med behandlingen av proposition 2016/17:224 Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen skulle återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) (bet. 2017/18:JuU6). Utskottet såg positivt på lagförslagen om att flytta uppgifter som rör djur till länsstyrelserna och anförde därefter följande: Med detta sagt vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att arbetet med att renodla polisens uppgifter måste fortsätta, och att det bör undersökas hur ännu mer resurser kan frigöras för att förstärka den centrala polisverksamheten. Utskottet har tidigare lämnat exempel på uppgifter som bör övervägas, bl.a. vissa tillstånds- och tillsynsärenden och passhantering. tillkännagav, som framgått ovan, för regeringen att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skyndsamt borde återupptas i detta syfte samt pekade på det angelägna i att tillkännagivandet , där utredningen också berördes, skulle efterkommas av regeringen. Utskottet noterar att regeringen i propositionen redovisar att tillkännagivanden bereds vidare inom . Några åtgärder för att återuppta den aktuella utredningen har emellertid inte vidtagits. Regeringen har inte heller, såvitt känt, vidtagit några åtgärder för att ytterligare renodla polisens verksamhet på andra områden än de tre som omnämns i propositionen: djurskydd, omhändertagande av berusade personer och transporter av frihetsberövade. Utskottet finner mot denna bakgrund anledning att åter föreslå ett tillkännagivande till regeringen om att utredningsarbetet måste återupptas. Mot bakgrund av regeringens behandling av tidigare tillkännagivanden bör ett nytt tillkännagivande förenas med en tidsfrist om att utredningen ska ha återupptagits . följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:145). I betänkandet om polisfrågor anförde utskottet att frågan om en renodling av polisens kärnverksamhet har behandlats tidigare (bet. 2017/18:JuU13 s. 42). Utskottet noterade att så sent som riktat ett tillkännagivande till regeringen om att återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter och att regeringen anfört att man avser att fortsätta arbetet med att renodla polisverksamheten. Mot denna bakgrund fanns det enligt utskottet inte skäl att ställa sig bakom motionerna om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Utskottet noterade 2019 vid behandlingen av motionsyrkanden om renodling av polisens arbetsuppgifter det arbete som gjorts men vidhöll sin tidigare uppfattning om att renodlingsarbetet måste fortsätta för att ge myndigheten utrymme att ägna sig åt sina kärnuppgifter: att upprätthålla allmän ordning och säkerhet och att bekämpa brott (bet. 2018/19:JuU10 s. 29 f.). Utskottet konstaterade emellertid också att mot bakgrund av de tillkännagivanden som tidigare gjorts, om renodling av polisens arbetsuppgifter, och att dessa alltjämt bereds inom samt att regeringen uppgett att man avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att ytterligare renodla polisens uppgifter fanns det inte tillräckliga skäl för att åter göra något tillkännagivande i frågan om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Samtliga motioner avstyrktes därför. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). I skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) uppger regeringen (s. 13 f. och 16) att den vidtagit följande åtgärder för att renodla polisens arbete och att punkten inte är slutbehandlad: har tillkännagett vad utskottet anför om renodling av polisens uppgifter (bet. 2014/15:JuU16 s. 13 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2986 yrkande 2. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). Regeringen beslutade propositionen Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (2016/17:224). I propositionen föreslog regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från till länsstyrelserna. Förslagen som innebär en renodling av arbetsuppgifter trädde i kraft . Regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Frågan bereds i . För att göra polisverksamheten mer effektiv har regeringen dessutom genomfört en renodling av verksamheten. Vissa uppgifter, exempelvis en del transporter av frihetsberövade och en del djurärenden, har flyttats till andra myndigheter. Syftet med dessa reformer är att frigöra tid för polisens kärnverksamhet. Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är inte slutbehandlad. Polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. binds tusentals polisarbetstimmar av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. bedriver en betydande ärendehantering av s.k. polismyndighetsärenden. Det bidrar till att myndigheten har ett omfattande uppdrag som rör annat än det som brukar definieras som kärnverksamheten, det vill säga att förebygga, ingripa mot och utreda brott. Det har gjorts några utredningar som belyst och föreslagit att vissa verksamheter som utförs av polisen i stället ska utföras av andra aktörer. konstaterade t.ex. att det fanns en rad uppgifter inom polisen som bör ha en annan huvudman. Det handlade bl.a. om passhantering, hittegods, felparkeringar och ett antal tillståndsärenden. Det breda uppdraget leder till ett fokus- eller koncentrationsproblem oavsett resurstillskott. Även med beaktande av att polisen har fått resurser för den verksamhet som ska bedrivas är det ett problem som hämmar kärnverksamheten. Tyvärr har utvecklingen mot en ökad renodling av polisens verksamhet stannat av . Den tidsödande transportverksamheten av frihetsberövade har t.ex. till stor del blivit kvar hos polisen, och regeringen har till och med planer på att polisen ska få ett större ansvar för transporterna framöver. Detta drabbar polisen både i städerna och på landsbygden. Det är enligt utskottets uppfattning inte heller rimligt att utbildade poliser ska ansvara för arbetsuppgifter i arrester m.m. där inte polisiär kompetens krävs. En annan för polisen arbetskrävande uppgift är att hjälpa till med handräckning av personer som blir föremål för ingripande enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). Detta är uppgifter som man borde överväga om inte bevakningsföretag själva skulle kunna utföra. Genom att transporten delegeras till ett bevakningsföretag skulle polisen kunna prioritera andra saker som är viktigare. Liknande överväganden kan göras för dem som är omhändertagna enligt 13 § polislagen (1984:387) för att genom sitt uppträdande ha stört den allmänna ordningen eller utgjort en omedelbar fara för denna. Andra uppgifter som skulle kunna hanteras av någon annan än polisen är hanteringen av hittegods och pass. Även vissa tillståndsärenden skulle kunna flyttas till kommuner eller avskaffas helt. Det gäller t.ex. tillståndsgivning för försäljning på offentlig plats eller för att sätta upp plakat eller ställa upp byggnadsställningar, byggsäckar, containrar eller liknande på offentlig plats. har vid flertalet tillfällen tillkännagivit för regeringen att aktivt arbeta för att renodla polisens verksamhet. Givet den händelseutveckling vi ser är det högst angeläget att regeringen omgående återkommer till med förslag på hur polisens verksamhet ytterligare kan renodlas. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:550 (SD) yrkande 4, 2019/20:2016 (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2524 (M), 2019/20:2832 (M) yrkande 5 och 2019/20:3069 (M) yrkande 11. Utskottet är däremot inte berett att vidta några åtgärder med anledning av vad som anförs i motion 2019/20:2218 av (M) om vård och behandling av omhändertagna personer. Danstillstånd och tillstånd till hotellrörelse Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att avskaffa kravet på danstillstånd och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om tillstånd att driva hotellrörelse. Jämför reservation 4 (SD, C, L). 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs att kravet på danstillstånd ska avskaffas helt. Liknande yrkanden framställs i kommittémotion 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 3 och motion 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 4. I partimotion 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs att kravet på tillstånd för hotell- och pensionatsverksamhet ska slopas. Liknande yrkanden framställs i kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 10 samt i motionerna 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:2006 av och (båda SD). Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen (1993:1617) krävs det tillstånd för att få anordna en offentlig danstillställning även om den inte anordnas på en offentlig plats. Ansökan om ett sådant tillstånd görs hos . tillsattes en utredning inom med uppdraget att utreda kravet på tillstånd för att anordna en offentlig danstillställning (Ju 2017:O). Utredningen skulle bl.a. analysera hur tillämpar reglerna om tillstånd och vilka för- och nackdelar som finns med det nuvarande systemet, och därefter ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras. I direktiven anfördes vidare bl.a. följande: Frågan om att ta bort kravet på tillstånd för danstillställningar som inte ska hållas på offentlig plats behandlades i propositionen Några frågor om ordningslagen (prop. 2003/04:174 s. 14). I propositionen anfördes att ett avskaffande av kravet på tillstånd visserligen skulle kunna leda till minskad byråkrati, men att de argument som kunde anföras mot detta, framför allt avseende ordning och säkerhet, vägde tyngre än behovet av minskad byråkrati. Regeringen föreslog därför inte några lagändringar. […] Sedan regeringen i prop. 2003/04:174 gjorde bedömningen att tillståndskravet skulle vara kvar när tillställningen inte ska äga rum på offentlig plats har förflutit. Med hänsyn till detta och till tillkännagivande [se nedan] finns det skäl att nu låta utreda frågan på nytt. Det bör göras utifrån ett bredare perspektiv utan begränsning till tillställningar som inte ska äga rum på offentlig plats. Utredaren presenterade promemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20). Utredarens förslag innebär att dagens absoluta tillståndskrav ersätts med ett tillståndskrav som är beroende av vissa riskfaktorer. Tanken med förslaget är att regelverket ska vinna större förståelse och acceptans genom att göra det tydligare varför och under vilka omständigheter dans är en tillståndspliktig verksamhet. Promemorian bereds inom . Inrikesminister har vid ett flertal tillfällen besvarat frågor om danstillstånd och anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:1013) : har frågat mig när jag kommer att presentera en proposition innehållande förslag som är i enlighet med tillkännagivande att kravet på tillstånd för att få anordna offentlig danstillställning ska tas bort. fick en utredare i uppdrag att biträda med att utreda frågan om kravet på tillstånd för att anordna offentlig danstillställning. Uppdraget redovisades (Ds 2018:20). Utredarens förslag remissbehandlades från till . Som jag i tidigare svar på fråga 2019/20:144 från (SD) och fråga 2019/20:927 från (M) anfört har ärendet tyvärr inte kunnat prioriteras på grund av att har haft ett flertal viktiga lagstiftningsärenden att hantera. Lagstiftningsärenden kopplade till straffskärpningar och nya polisiära verktyg mot den organiserade brottsligheten och gängvåldet har prioriterats före danstillståndet. Arbetet med att ta fram en lagrådsremiss pågår dock i . Tillstånd att driva hotellrörelse En annan av polisens uppgifter är att handlägga tillstånd att driva hotellrörelse. Enligt lagen (1966:742) om hotell- och pensionatsrörelse behövs tillstånd av för att få bedriva en hotell- eller pensionatsrörelse som är avsedd att ta emot minst nio gäster eller som omfattar minst fem gästrum. Enligt förekommer det inte sällan att internationella brottsnätverk använder sig av boenden som tillhandahålls genom olovlig hotellverksamhet för sitt uppehälle och för förvar av stöldgods under vistelsen i . har gjort tillslag mot flera adresser i villaområden i där olovlig hotellverksamhet förekommer. Tillslagen är ett sätt att komma åt brottsnätverken, men också ett sätt att försvåra verksamheten för personer som möjliggör kriminella aktiviteter genom att hyra ut villor i bostadsområden. Samverkan är avgörande för att komma tillrätta med problemet och kontrollerna genomförs därför i samarbete med kommun och . Påföljden för att bedriva olovlig hotellverksamhet är böter. Därutöver kan kräva in obetald skatt från den olovliga hotellverksamheten, som oftast är högre och därför kan vara mer kännbar för uthyrarna. Vid denna typ av kontroller har personer påträffats som inte har rätt att vistas i landet. De har omhändertagits och utvisats med stöd av utlänningslagen. Även narkotika, falska identitetshandlingar och stöldgods är enligt vanligt förekommande i dessa boenden. Att använda administrativa åtgärder som ett verktyg mot organiserad brottslighet är effektivt och bör användas i högre utsträckning. (Slutredovisning av regeringsuppdrag Uppdrag till , och att förstärka bekämpningen av internationella brottsnätverk som begår tillgreppsbrott i (Ju2018/00991/PO s. 15 f.). Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att avskaffa kravet på tillstånd för att anordna offentliga danstillställningar (s.k. danstillstånd. Vid behandlingen (bet. 2015/16:JuU20) föreslog utskottet ett tillkännagivande om att kravet på tillstånd ska avskaffas. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:197). Vid behandlingen av liknande motioner (bet. 2016/17:JuU18 s. 56 f.) anförde utskottet att tillkännagivandet bereddes i och att den beredningen inte borde föregripas. Utskottet ville därför inte föreslå något initiativ med anledning av motionerna. Efterföljande år anförde utskottet, vid behandlingen av likalydande motioner, att regeringen nu hade tillsatt en utredning med uppdrag att utreda tillståndskravet. Därmed fann utskottet inte skäl att på nytt föreslå ett tillkännagivande med ett sådant innehåll och avstyrkte de aktuella motionsyrkandena (bet. 2017/18:JuU13 s. 106). Regeringen anför i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) följande om tillkännagivandet om att avskaffa kravet på danstillstånd (s. 26): En s.k. bokstavsutredare har haft i uppdrag att analysera regleringen om tillståndskrav för att anordna danstillställning och ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. Departementspromemorian Tillstånd till offentlig danstillställning (Ds 2018:20) överlämnades och har remissbehandlats. Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. När utskottet behandlade likande motionsyrkanden om att avskaffa kravet på tillstånd för att anordna offentliga konstaterade utskottet att tidigare hade tillkännagett detta för regeringen och att regeringen tagit fram en promemoria i frågan. Mot bakgrund av att promemorian bereddes inom ansåg utskottet att det inte fanns tillräckliga skäl för att åter göra något tillkännagivande i frågan. Motionerna avstyrktes därför (bet. 2018/19:JuU10 s. 35). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Även frågan om att avskaffa kravet på tillstånd för att få driva hotell- och pensionatsrörelse har prövats tidigare, (bet. 2018/19:JuU10 s. 29 f.). Utskottet tog inledningsvis upp vad man tidigare anfört om att det var viktigt att de personer som bedriver hotell- och pensionatsrörelser av viss omfattning kontrolleras och att det var lämpligt att det var som skötte denna kontroll och utfärdade tillstånd till verksamheten. Man ansåg vidare, bl.a. mot bakgrund av det arbete som pågick med att renodla polisens verksamhet, att det inte fanns skäl att göra något tillkännagivande i frågan. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Frågan om att avskaffa kravet på tillstånd för danstillställning har utretts och frågan bereds inom . Utskottet anser att denna fråga kan avvakta utan att den nu behöver få en lösning. Utskottet har dock förståelse för att ett avskaffat tillståndskrav inte kan komma på plats under rådande pandemi, men emotser att regeringen skyndsamt återkommer till med ett lagförslag som kan börja gälla när coronakrisen är över. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:379 (SD) yrkande 3, 2019/20:1776 (C) yrkande 4 och 2019/20:2016 (L) yrkande 5. Utskottet, som noterar att kravet på tillstånd för att få driva hotell- och pensionatsrörelse är ett hjälpmedel för polisen i arbetet mot brottsnätverk och andra kriminella aktiviteter, vidhåller sin uppfattning i frågan om att avskaffa kravet på sådant tillstånd. Utskottet avstyrker således motionerna 2019/20:1776 (C) yrkande 7, 2019/20:2006 (SD), 2019/20:2016 (L) yrkande 6 och 2019/20:3251 (C) yrkande 10. Polisens befogenheter och arbetsmetoder Utskottets förslag i korthet avslår ett flertal motionsyrkanden som rör polisens befogenheter och arbetsmetoder. Yrkandena rör bl.a. frågor om sållningsprov av narkotikapåverkade bilförare, hundsök i skolor, publicering av bilder på gärningsmän samt skottdetektorer. Jämför reservation 5 (M, C, KD, L), 6 (M), 7 (KD), 8 (KD), 9 (M), 10 (M, KD), 11 (M, C, KD, L), 12 (M, KD) och 13 (M). I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 24 begärs att polisens möjlighet att slumpmässigt kontrollera förare som är alkoholpåverkade också ska gälla för förare som är påverkade av droger. Ett liknande yrkande framställs i motion 2019/20:3111 av (C), där motionären anför att polisen borde få göra kontroller av drograttfylleri med salivprov utan föregående misstanke om brott. I partimotion 2019/20:2828 av yrkande 48 efterfrågas lagändringar för att bl.a. ge polisen möjlighet att på skolor genomföra hundsök efter narkotika i större omfattning än vad som gäller . Dagens lagstiftning medför enligt motionärerna att hundsök på grund av gällande behovs- och proportionalitetsprinciper inte kan ske under normal arbetstid utan istället måste ske utanför lektionstid när skolorna är tomma. Lagen bör därför ändras så att det blir möjligt att också genomföra hundsök när eleverna är i skolan. Polisen bör också få lagstadgad rätt att även utan samarbete med enskilda skolor genomföra hundsök efter narkotika eller vidta liknande brottsförebyggande åtgärder i skolan. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 30 i denna del begärs utökade befogenheter för polisen att genomsöka fordon och fastigheter. I motion 2019/20:3214 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att polisens befogenheter att göra razzior hos missbrukare ska utökas. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 19 anförs att polisen har ett behov av tillfälliga arrester och att det för detta krävs ett enklare och tydligare regelverk. I kommittémotion 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 10 och ett likalydande yrkande av samma motionärer i kommittémotionen 2019/20:3065 yrkande 12 efterfrågas större möjligheter för polisen att publicera bilder på gärningsmän. Motionärerna anser att kravet på att det endast får ske för brott som kommer att leda till fängelsestraff eller mer ska tas bort samt att kravet på att en publicering ska vara av synnerlig vikt bör mjukas upp. I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 17 efterfrågas betydligt bättre förutsättningar för polisen att samla in och lagra biometriska uppgifter. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 22 efterfrågas likaledes förutsättningar för polisen att lagra biometriska uppgifter och i yrkande 21 att rättsläget klargörs så att polisen kan få större möjlighet att använda topsning än vad som är fallet. m.fl. (L) begär i partimotion 2019/20:2016 yrkande 12 automatisk kamerabevakning av fordon. Motionärerna anser att Polisen, utöver de förändringar som redan gjorts, också behöver få ökade möjligheter att använda sig av automatisk kamerabevakning för att identifiera fordon i gränsnära områden. Detta är ett viktigt instrument för att motverka stöldligor och andra former av gränsöverskridande organiserad brottslighet. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 9 efterfrågas att polisen utrustas med ANPR-kameror för att möjliggöra dold kameraövervakning på distans. Sådana kameror bör också användas vid gränsövergångar för att kunna kontrollera fordon som färdas in och ut ur landet. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 20 efterfrågas en möjlighet för polisen att sätta upp skottdetektorer på tak för att stävja s.k. skjutningar. Dessa detektorer känner av när en skottlossning sker och medför bl.a. att polisen snabbt kan få fram den exakta platsen för skottlossningen och därigenom komma snabbare till brottsplatsen och säkra bevis. Ett liknande yrkande framställs i motion 2019/20:33 av (KD). I kommittémotion 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 11 anförs att civila poliser bör användas för att övervaka platser och på sådana tider där personrån mot unga sker i hög utsträckning, s.k. hot spots. Fler civila poliser ska därmed kunna bevaka riskmiljöer, bidra till att öka upptäcktsrisken och också utgöra en kraftsamling för att bekämpa rån mot unga personer. Satsningen på att öka antalet poliser bör enligt motionärerna även kombineras med riktade arbetssätt mot personrån. I motion 2019/20:3223 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att polisens möjlighet till övervakning av tidigare dömda ses över. I motion 2019/20:796 av m.fl. (MP) yrkande 1 anser motionärerna att stat och samhälle gemensamt bör agera för att fler ska få uppleva trygga fotbollsmatcher med levande supporterkultur. I yrkande 2 efterfrågas en genomlysning av polisens strategiska arbete för säkerhet vid stora fotbollsevenemang, inklusive tillämpningen av villkorsgivning i samband med offentliga tillställningar i form av idrottsarrangemang. Polisens verksamhet med att utreda och beivra brott omfattar framför allt åtgärder inom ramen för förundersökningar. En förundersökning ska inledas så snart det på grund av angivelse eller av annat skäl finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har förövats (23 kap. 1 § ). Bestämmelsen ger uttryck för den principiella förundersökningsplikt som gäller i . När en förundersökning har inletts blir ett omfattande regelverk som innefattar både förpliktelser och rättigheter för den misstänkte tillämpligt. Beslutet att inleda en förundersökning ska fattas av , Säkerhetspolisen eller åklagaren.