bet · H701NU13 · 2020-03-19 00:00:00 — 2019/20:1 utg.omr. 19) ett nytt mål för den regionala tillväxtpolitiken. Det tidigare gällande målet, utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1 utg.omr. 19, bet. 2007/08:NU2, rskr. 2007/08:99), skulle enligt regeringens förslag ändras till utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Som skäl för ändringen angav regeringen att Agenda 2030-delegationen i sitt slutbetänkande (SOU 2019:13) föreslår att målet för den regionala tillväxtpolitiken får en komplettering om hållbar utveckling. Ett tillägg till målet kan enligt delegationen innebära att en sammanhållen styrkedja av politiska mål från EU-nivå till regional nivå kan åstadkommas, vilket innebär att befintliga EU-medel och statliga tillväxtmedel kan styras till projekt som i högre grad kan bidra till hållbar utveckling. Med hållbar utveckling avses en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Regeringens förslag till justering var i linje med delegationens förslag. Regeringen anför vidare att justeringen av målet även ligger i linje med förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete. Genom den föreslagna justeringen av målet uppnås en större samstämmighet mellan målet för den regionala tillväxtpolitiken och dels målen i de regionala utvecklingsstrategierna, vilka i många fall har kopplingar till Agenda 2030-målen, dels målen för landsbygdspolitiken, vilka har en tydlig utgångspunkt i Agenda 2030-målen. Regeringen redovisar vidare i propositionen en beskrivning av målet för den regionala tillväxtpolitiken. Här framgår att en utgångspunkt för den regionala tillväxtpolitiken är att förutsättningarna för att skapa utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft varierar över landet, något den regionala tillväxtpolitiken ska möta och ta till vara. Viktiga samhällsutmaningar som demografisk utveckling, globalisering, klimat, miljö och energi samt social sammanhållning är en utgångspunkt för politiken. Det framgår vidare att utvecklingskraft handlar om att skapa en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Dessa tre dimensioner är lika betydelsefulla och ömsesidigt beroende av varandra. Regeringen anför i propositionen att den regionala tillväxtpolitiken ska främja jämställdhet, integration och mångfald. Politiken ska även främja en bättre miljö, minska klimatpåverkan och främja energiomställning. Dessutom ska politiken främja en hållbar strukturomvandling och utveckling av näringslivet. Med stärkt lokal och regional konkurrenskraft avses enligt regeringen att politiken ska skapa förutsättningar för näringslivet att stärka både sin produktivitet och sina möjligheter att utveckla nya och hållbara verksamheter, affärsmodeller och marknader. Den regionala tillväxtpolitiken ska dels främja utvecklingen av hållbara och effektiva lokala och regionala institutioner och innovationsmiljöer, dels mer direkt främja en ökad konkurrenskraft i företagen, exempelvis genom kapitalförsörjning. Av propositionen framgår vidare att regeringens prioriteringar för att nå målet för den regionala tillväxtpolitiken är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning och internationellt samarbete. Regeringen framhåller att prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Den regionala tillväxtpolitiken ska vidare främja en hållbar social, ekonomisk och miljömässig regional utveckling. Ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska beaktas inom alla prioriteringar. Inom prioriteringarna finns följande fokusområden: innovation, företagande och entreprenörskap, miljödriven näringslivsutveckling och energifrågor, tillgänglighet genom transportsystemet, fysisk planering och boende, tillgänglighet genom informationsteknik, kommersiell och offentlig service, kultur och fritid, internationellt samarbete samt närområdet – både handel och stärkt samarbete. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till nytt mål för den regionala tillväxtpolitiken och välkomnade tillägget som innebär att målet omfattar en hållbar utveckling. godkände regeringens nya mål (bet. 2019/29:NU2, rskr. 2019/20:113). Förordning om regionalt tillväxtarbete fattade regeringen beslut om en ny förordning (2017:583) om regionalt tillväxtarbete, som trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska vara vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ska utarbeta och fastställa en regional utvecklingsstrategi och samordna insatser för att genomföra strategin. Den regionala utvecklingsstrategin ska vara en samlad och sektorsövergripande strategi för det regionala tillväxtarbetet i ett eller flera län och innehålla mål och långsiktiga prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet. Den regionala utvecklingsstrategin ska bidra till sektorsövergripande samverkan mellan länen och mellan aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Den ska ligga till grund för strukturfondsprogrammen inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, och beaktas när man tar fram andra regionala strategier och program. Av förordningen framgår bl.a. att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska vara en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet och att arbetet ska följas upp. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Regionerna ansvarar för det regionala tillväxtarbetet Genom ändringar i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar är det regionerna (och med vissa undantag ) som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Exempelvis har regionerna ansvar för att utarbeta och fastställa strategier för länens utveckling, att samordna insatser för genomförandet av strategin samt att besluta om användningen av vissa statliga medel för det regionala tillväxtarbetet. De regionala utvecklingsansvarigas kompetensförsörjningsarbete Regeringen beslutade att ge regionerna, och berörda samverkansorgan som genomför insatser inom kompetensförsörjningsområdet uppdraget att utifrån de prioriteringar som görs i den regionala utvecklingsstrategin organisera och fastställa målsättningar för regionalt kompetensförsörjningsarbete i samverkan med bl.a. kommuner, arbetsliv, utbildningsaktörer, statliga myndigheter samt övriga berörda aktörer i länet. Vidare ska de tillhandahålla analyser och prognoser av privat och offentlig sektors behov av kompetens , föra dialog med berörda aktörer om de behov som där identifieras samt ge förslag på insatser utifrån dessa, bl.a. i syfte att fler ska påbörja reguljära studier. Därtill uppdrogs ovannämnda aktörer att stödja och främja insatser inom utpekade fokusområden, inklusive bidra till etableringen av effektiva strukturer för validering på regional nivå, medverka i planeringen av utbud och inriktning för regionalt yrkesvux inom vuxenutbildning samt bidra till etableringen av lärcentrum (N2017/07699/RTS, N2017/07558/KLS, N2017/07559/KLS delvis). Statliga myndigheters medverkan i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 19) anger regeringen att tolv statliga myndigheter (, Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , , , , och ) och en stiftelse () med statlig finansiering har tagit fram långsiktiga strategier för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet, inklusive EU:s sammanhållningspolitik, (N2014/2501/RT). Myndigheterna redovisade genomförda och planerade insatser för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet till (N2018/02615/RTS). Redovisningarna visar bl.a. att myndigheternas tillämpning av de regionala utvecklingsstrategierna och dialogen med aktörer med regionalt utvecklingsansvar varierar stort. Av uppföljning av den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 framgår att det finns behov av att fortsätta utveckla myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet (N2017/06891/RTS). Regeringen bedömer vidare i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19) att dessa strategier är viktiga för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Här lyfter regeringen vikten av att statliga myndigheter beaktar regionala förutsättningar och prioriteringar inom sina verksamhetsområden, vilket förtydligas i förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete. Det är därför viktigt att dessa strategier tillämpas och uppdateras löpande så att myndigheterna och stiftelsen dels beaktar regionala förutsättningar och prioriteringar, dels utvecklar sin samverkan med landstingen i respektive län samt . Regeringen uppger därtill att har en fortsatt viktig roll i att stödja och höja kunskapen om regionalt tillväxtarbete hos statliga myndigheter samt i att fortsatt följa upp hur dessa myndigheter tillämpar de regionala utvecklingsstrategierna. Landsbygdsprogrammet löper –2020 och omfattar stöd och ersättningar som finns för att utveckla landsbygden. Stöden och ersättningarna som ingår i landsbygdsprogrammet finansieras gemensamt av och EU genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling som är en av EU:s fyra struktur- och investeringsfonder. Stödet uppgår till sammanlagt . I landsbygdsprogrammet ingår företagsstöd, projektstöd, miljöinvesteringar, miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd, djurvälfärdsersättningar och stöd till lokalt ledd utveckling. Miljö, hållbar utveckling och innovation är prioriterade områden. Landsbygdsprogrammet sorterar under statsbudgetens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. Förslaget till EU:s långtidsbudget 2021–2027 och de olika stödprogrammen är under förhandling inom EU. Nationell strategi för regional tillväxt och attraktionskraft Den nationella strategin för regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är vägledande för arbetet med hållbar regional tillväxt och attraktionskraft i hela landet och ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. har, på regeringens uppdrag, följt upp den nationella strategin. Uppföljningen publicerades och innehåller bl.a. rekommendationer om hur arbetet med strategin ska förbättras och genomföras i fortsättningen (Rapport 0245). beslutade regeringen att ge ett uppdrag inom ramen för regeringens proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik för landsbygder (dnr N2018/04123/HL). Myndigheten ska enligt uppdragsbeskrivningen stärka genomförandet av landsbygdspolitiken och verka för att de landsbygdspolitiska målen nås. ska genomföra ett antal insatser inom ramen för propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19). ska verka för ett samordnat agerande inom en sammanhållen landsbygdspolitik. I detta ingår enligt uppdraget att verka för ett samordnat agerande hos statliga myndigheter samt bidra till politikens genomförande. ska ha en central roll i att stödja de statliga myndigheternas medverkan i genomförandet av politiken, genom bl.a. att bidra till ökad kunskap och främja erfarenhetsutbyten. De utpekade myndigheter är , , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Myndigheten för , , , , , , , Verket för innovationssystem och . Myndigheten ska även ta till vara de synergier, erfarenheter, kontaktnät och dialoger som finns inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken, näringspolitiken och övriga berörda politikområden. I uppdraget ingår vidare att föreslå relevanta indikatorer för uppföljning av en sammanhållen landsbygdspolitik, och i de fall det redan finns lämpliga indikatorer ska dessa användas. ska löpande följa och analysera genomförandet av den sammanhållna landsbygdspolitiken. Myndigheten ska i samband med årsredovisningen redovisa en uppföljning och analys av arbetet med en sammanhållen landsbygdspolitik. Vidare ska en fördjupad analys av utveckling och måluppfyllelse av en sammanhållen landsbygdspolitik lämnas till regeringen . En första fördjupad analys ska rapporteras till . ska därtill i samarbete med utpekade statliga myndigheter och andra relevanta aktörer utarbeta en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhällssektorer. Utgångspunkt för detta arbete ska vara hur de utpekade statliga myndigheternas verksamhet påverkar landsbygderna. Metodiken ska syfta till att stödja statliga myndigheter i arbetet med att, utifrån dessas respektive ansvarsområden, bidra till att målen för landsbygdspolitiken nås och bidra till att på ett naturligt sätt stärka landsbygdsperspektivet i verksamheten hos statliga myndigheter. Förslaget ska ta hänsyn till hur olika landsbygders förutsättningar skiljer sig åt och beakta förutsättningarna för myndighetssamverkan. har även haft i uppdrag att ta fram ett förslag till genomförande av ett antal näringslivsinsatser som syftar till att stärka företagens konkurrensförmåga i landsbygder genom ökad kunskaps- och innovationsutveckling, teknikanvändning och digitalisering samt genom satsningar på besöksnäringen. I underlaget skulle det bl.a. belysas hur förenklade statliga regelverk, förbättrade rutiner för ärendehantering m.m. kan bidra till att minska hindren för tillväxt och utveckling av näringslivet på landsbygderna samt kostnadsberäkningar för eventuella insatser lämnas. Detta uppdrag redovisades i rapporten – Förslag på näringslivsinsatser och besöksnäring (dnr Ä2018-1189). I rapporten föreslog bl.a. insatser som fokuserar på att förenkla tillämpningen av regelverk genom att förstärka det pågående arbetet inom digitalisering och teknik- och företagsutveckling genom ny kunskap, teknikinvesteringar och digital rådgivning. Som en följd av den ovan nämnda rapporten beslutade regeringen att ge ett uppdrag om näringslivsinsatser och insatser inom besöksnäringen inom ramen för en sammanhållen landsbygdspolitik (N2019/02257/RTL). Enligt uppdragsbeskrivningen ska utgå från befintliga insatser som har särskild relevans för företag som är verksamma på landsbygderna. I de fall insatserna syftar till ökad digitalisering hos företag ska bygga vidare på erfarenheter från sitt arbete med Digitaliseringslyftet men göra nödvändiga anpassningar utifrån förutsättningar för företag i landsbygdsområden. Digitaliseringsinsatserna ska svara mot företagens behov i olika utvecklingsstadier och kan exempelvis omfatta information, kompetensutveckling, externt stöd och stöd till såväl materiella som immateriella investeringar. I uppdraget ingår även att genomföra insatser för att stärka besöksnäringen på landsbygderna, bl.a. genom att främja den strategiska utvecklingen och samverkan mellan aktörerna inom naturturism. anger myndighetens årsredovisning att genomförandet av insatserna i regeringsuppdraget kommer att pågå och att resultat och effekter av projekt och insatser i uppdraget kommer att kunna presenteras i årsredovisningen . Vidare gav regeringen uppdraget att utveckla och stärka arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet (N2019/02162/RTL delvis). Enligt uppdragsbeskrivningen ska utveckla och stärka arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet inklusive sammanhållningspolitiken. De insatser som genomförs ska leda till resultat genom att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet integreras i ordinarie verksamhet. Uppdraget ska innefatta ett intersektionellt perspektiv. ska för att utveckla och stärka hållbarhetsarbetet särskilt bidra till att sprida erfarenheter från relevant forskning, samverkan mellan landstingen och och statliga myndigheter, inklusive länsstyrelserna samt övriga relevanta aktörer, att kunskaper och erfarenheter, om bl.a. hur olika perspektiv och aktörer kan bidra till hållbar utveckling, sprids mellan landstingen och , statliga myndigheter, inklusive länsstyrelserna, och övriga relevanta aktörer, att utveckla verktyg och metoder för hur arbetet kan utvecklas och att utveckla handläggningen av projektmedel, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service. Delrapporter av uppdraget ska lämnas in till –2022, och en slutrapport och en utvärdering av uppdraget ska lämnas . Regeringen gav uppdraget att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder (N2019/02735/RTL). Syftet med uppdraget är att identifiera åtgärder som kan underlätta för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens och därigenom bidra till en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Myndigheten ska bl.a. analysera inom vilka sektorer och yrken arbetsgivare har, eller bedöms komma att få, särskilt svårt att hitta kompetens på landsbygden samt föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . I regleringsbrevet fick bl.a. följande uppdrag. • Redovisa förslag och genomförda åtgärder för att öka måluppfyllelsen för de mål som regeringen aviserat för förenklingsarbetet enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. Redovisningen ska lämnas in till regeringen (uppdrag 2.1 Mål för förenklingsarbete under rubriken 2. Enklare och mer attraktiva villkor och förutsättningar för företag). • Sammanställa och analysera de statliga myndigheternas slutrapportering av genomförda insatser inom regional tillväxt och EU:s sammanhållningspolitik inom ramen för myndigheternas långsiktiga strategier för det regionala tillväxtarbetet för perioden –2020. I uppdraget ingår att tillhandahålla anvisningar för slutrapporteringarna. Uppdraget ska redovisas till regeringen (uppdrag 3.1 Sammanställning av statliga myndigheters slutrapportering under rubriken regional utveckling). • i framtagandet av en ny nationell strategi för hållbar regional utveckling. I uppdraget ska kunskap och erfarenheter från dialoger och samverkan med regionerna samt sammanställningar av regionernas regionala tillväxtarbete tas till vara (uppdrag 3.2 Nationell strategi under rubriken regional utveckling). • Ta fram en kunskapsutvecklande rapport som är baserad på aktuell forskning om synergier och länkar mellan stad och land med bäring på företagande, sysselsättning, boende och välfärd. Rapporten ska särskilt belysa den sociala hållbarheten. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och andra statliga myndigheter och aktörer. Uppdraget ska redovisas till regeringen (uppdrag 3.4 En kunskapsutvecklande rapport: Länkar mellan stad och land). • –2022 i analysen med kommande med koppling till regionala företagsstöd. I uppdraget ingår att bistå i arbetet att ta fram en ny s.k. regionalstödskarta (uppdrag 3.6 Regionala företagsstöd). Regionalt tillväxtarbete efter 2020 Den nuvarande strukturfondsperioden sträcker sig till 2020 och arbetet med utformningen av den nya sammanhållningspolitiken –2027 pågår på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Även den nuvarande nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft löper ut . Framtida utmaningar och prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken fick i regleringsbrevet uppdraget att ta fram en kunskapsutvecklande rapport om framtida utmaningar och prioriteringar för den regionala tillväxtpolitiken (N2019/02069/BI uppdrag 2.9). Enligt uppdraget skulle rapporten utifrån pågående utveckling och trender såväl nationellt som internationellt beskriva samhällsutmaningar och möjligheter som den regionala tillväxtpolitiken kan behöva ta hänsyn till. Vidare skulle analysera hur olika typer av regioner kan komma att påverkas av utvecklingen samt ge förslag på åtgärder och prioriteringar med syftet att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Uppdraget redovisades i rapporten i hela 2030 – Kunskap om regionala förutsättningar för tillväxt (Rapport 0292). Eftersom arbetet med att utveckla en ny nationell strategi för hållbar regional tillväxt både påverkar regionernas utvecklingsmöjligheter och bygger på deras behov erbjöd regeringen regionerna, som alla har ett lagstadgat enhetligt regionalt utvecklingsansvar, att lämna in redovisningar av sina identifierade framtida prioriteringar och utmaningar för att bidra till en uppdaterad och samlad bild av länens situation och ställningstaganden (N2019/01698/RTL). Samtliga regioner antog erbjudandet. Syftet med regionernas redovisningar är att bidra till en fördjupad kunskap om regionernas framtida prioriteringar inom det regionala tillväxtarbetet och EU:s sammanhållningspolitik för perioden –2027, inklusive europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). Redovisningarna överlämnades till , varpå fick i uppdrag att sammanställa och analysera regionernas rapporter samt komplettera med myndighetens egen syn. presenterade rapporten tillväxtarbete efter 2020 – Regionernas framtida prioriteringar (Rapport 0298). Rapporterna som nämns ovan är kunskapsunderlag för regeringens arbete med att ta fram en ny nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft bortom 2020 och i arbetet med utformningen av den nya sammanhållningspolitiken –2027. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19) att den regionala tillväxtpolitiken bör utvecklas för att bättre kunna möta samhällsutmaningarna och ta till vara de möjligheter som de skapar. Växande utmaningar inom bl.a. miljö och klimat, energi, social sammanhållning, kompetensförsörjning och demografi innebär en samhällsomställning, vilket även ställer krav på politikens inriktning och genomförande såväl nationellt som regionalt. Stora skillnader mellan och inom olika regioner visar även att det behövs en mer regionalt och lokalt anpassad politik. Regeringen anger vidare att regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av avgörande betydelse för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen ska därför se över statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen avser även att se över de uppgifter som följer av det regionala utvecklingsansvaret för att se om ansvar och roller kan behöva förtydligas. Regeringens prioriteringar för programperioden –2027 Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg. omr. 19) att Regionalfonden –2027 ska syfta till att hålla ihop EU och samt stödja regionernas utvecklingskraft, näringslivets konkurrenskraft och sysselsättning. För del är det viktigt att insatserna bidrar till ett grönt, hållbart och mer innovativt , och några av de utmaningar där Regionalfonden kan bidra är inom klimat- och energiområdet, forskning, innovation, konkurrenskraft i små och medelstora företag och digitalisering. De insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Stor hänsyn ska tas till olika territoriella förutsättningar, såsom de geografiskt långa avstånd som finns i stora delar av landet. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att det gränsöverskridande samarbetet även i fortsättningen ska ges hög prioritet och att de territoriella samarbetsprogrammen, Interreg, ska skapa ett genuint mervärde för EU. Regeringen bedömer att en viktig förutsättning för de territoriella samarbetsprogrammens möjligheter att bidra till en hållbar regional utveckling är att de är samordnade med övrigt regionalt, nationellt och europeiskt arbete. En översyn av programstruktur och inriktning bör göras i syfte att undvika överlappande geografisk indelning och inriktning. Det gäller framför allt program där samarbetet är inriktat mot samma länder och regioner.