bet · H701CU13 · 2020-04-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena handlar bl.a. om andelstal i vägsamfälligheter, finansiering av och tillgång till geodata samt översyn av Lantmäteriet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, C, KD, L) och två särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /2020. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Finansiering av och tillgång till geodata Motioner som bereds förenklat 1.Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 1 (KD) 2.Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 2 (SD, KD) 3.Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 2 (L) 4.Översyn av Lantmäteriet, punkt 3 (M, C, KD) 1.Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 1 (C) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 4 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:863 av (M), 2019/20:908 av och (båda C), 2019/20:1791 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2019/20:3344 av (M) yrkande 1. Reservation 1 (KD) Finansiering av och tillgång till geodata 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 36 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26. Reservation 2 (SD, KD) Reservation 3 (L) 2019/20:1261 av och (båda S) yrkande 2, 2019/20:1566 av (M), 2019/20:1834 av m.fl. (C), 2019/20:2548 av (C), 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 47. Reservation 4 (M, C, KD) Motioner som bereds förenklat 2019/20:292 av (KD), 2019/20:442 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:477 av och (båda S), 2019/20:493 av m.fl. (C), 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2019/20:1005 av (S), 2019/20:1286 av (M), 2019/20:1604 av Alireza Akhondi (C), 2019/20:1621 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:1770 av och (båda C), 2019/20:1848 av Lawen Redar (S), 2019/20:2070 av (S), 2019/20:2283 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2368 av (M), 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:2714 av (M), 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 35, 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 35, 2019/20:2978 av (M), 2019/20:3156 av (SD) yrkandena 1–7, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 34. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (C), (V), (L), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (SD), (SD) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 i olika fastighetsrättsliga frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om andelstal i vägsamfälligheter, finansiering av och tillgång till geodata samt översyn av Lantmäteriet. Av dessa behandlas ca 30 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om införande av ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar. Utskottet hänvisar till tillkännagivande i frågan och pågående arbete. Jämför reservation 1 (KD) och särskilt yttrande 1 (C). I kommittémotion 2019/20:3246 anser m.fl. (C), med hänvisning till tillkännagivande, att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamsamhetsanläggning kan utformas. Behovet av ändrade regler gäller särskilt vägsamfälligheter. Motionärerna menar att regeringen skyndsamt bör föreslå förenklade regler för att ändra andelstal i samfällighetsföreningar. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 29). I kommittémotion 2019/20:3243 yrkande 24 föreslår m.fl. (KD) ett tillkännagivande om att se över lagstiftningen så att det blir möjligt för samfällighetsföreningar som förvaltar vägar att själva ändra andelstalen för de fastigheter som ingår i den gemensamhetsanläggning som föreningen förvaltar. Enligt motionärerna skulle en lagstiftning som överlåter åt vägsamfällighetsföreningarna att ta beslut om ändrade andelstal med kvalificerad majoritet och med krav på registrering i offentliga register frigöra Lantmäteriets resurser väsentligt. Motionärerna anför vidare att regeringen enligt tillkännagivande ska återkomma till med besked i frågan. I motion 2019/20:3344 yrkande 1 föreslår (M) ett tillkännagivande om att regeringen aktivt ska arbeta för att ska införa ett förfarande, liknande det i , där vägsamfällighetsföreningar själva kan besluta att ändra andelstal för de fastigheter som ingår i föreningen. Motionären hänvisar till tillkännagivande och menar att det är viktigt att regeringens arbete med frågan följs upp. Liknande förslag framställs i motionerna 2019/20:863 av (M), 2019/20:908 av och (båda C) och 2019/20:1791 yrkande 1 av Per Åsling och (båda C). Anläggningslagen (1973:1149) innehåller regler om samverkan mellan fastigheter. Enligt lagen kan det inrättas gemensamhetsanläggningar, dvs. anläggningar som är gemensamma för flera fastigheter och som tillgodoser ändamål av stadigvarande betydelse för dem (1 §). De deltagande fastigheterna i en gemensamhetsanläggning utgör en samfällighet. Samfälligheten kan förvaltas antingen av delägarna gemensamt eller av en samfällighetsförening som bildats för ändamålet. Den i praktiken klart dominerande anläggningstypen är vägar. I fråga om inrättande och förvaltning av enskilda vägar gällde fram till också bestämmelser i lagen (1939:608) om enskilda vägar, som då upphävdes. Efter upphävandet gäller enbart bestämmelserna i anläggningslagen och lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Huvudregeln enligt anläggningslagen är att en anpassning av en anläggning till ändrade förhållanden kräver en ny förrättning. Enligt 35 § anläggningslagen får en fråga som har behandlats och slutligt avgjorts vid en förrättning prövas vid en ny förrättning om förhållandena har ändrats på ett sätt som väsentligt inverkar på frågan det i det tidigare avgörandet har beslutats att frågan får omprövas och har gått ut eller det i annat fall har framkommit ett klart behov av omprövning. Vid den nya förrättningen får det inte beslutas om en sådan ändring i fråga om kretsen av fastigheter som deltar i en gemensamhetsanläggning eller en fastighets andelstal att avsevärd olägenhet uppkommer från allmän eller enskild synpunkt. I 24 a § anläggningslagen anges att lantmäterimyndigheten i ett anläggningsbeslut kan bestämma att styrelsen för en samfällighetsförening får besluta om ändring av andelstal på grund av att en fastighets användningssätt ändras stadigvarande. Styrelsen ska genast underrätta berörd fastighetsägare om den fattar ett sådant beslut. Styrelsen ska vidare möjligt anmäla beslutet för införing i fastighetsregistrets allmänna del. Beslutet får tillämpas först sedan sådan införing har skett. Styrelsens beslut om ändring av andelstal får inte överklagas. Den som är missnöjd med beslutet får väcka talan mot föreningen hos mark- och miljödomstolen enligt vad som sägs i 46 § lagen om förvaltning av samfälligheter angående rättelse av uttaxering. Enligt 42 a § anläggningslagen får lantmäterimyndigheten i samband med en fastighetsbildningsförrättning besluta att en nybildad eller ombildad fastighet ska anslutas till en befintlig gemensamhetsanläggning. ska då också bestämma andelstal för fastigheten. Om gemensamhetsanläggningen förvaltas av en samfällighetsförening företräder föreningen delägarna vid förrättningen. Vidare gäller enligt 43 § anläggningslagen att en överenskommelse om att en fastighets andelstal ska ändras har samma verkan som ett beslut vid en ny förrättning, om överenskommelsen godkänns av lantmäterimyndigheten. Ett sådant godkännande får lämnas endast om det är uppenbart att överenskommelsen inte strider mot anläggningslagen. En överenskommelse torde som regel träffas mellan ägaren av den berörda fastigheten och samfällighetsföreningen. Om anläggningen inte förvaltas av en sådan förening måste samtliga delägare i samfälligheten ingå i överenskommelsen. Det påpekas i förarbetena att ett godkännande inte får ske om det råder den minsta tveksamhet om huruvida överenskommelsen är förenlig med lagen (prop. 1973:160 s. 263 f.). beslutade om vissa ändringar i bl.a. 35 och 43 §§ anläggningslagen (prop. 2014/15:71, bet. 2014/15:CU12, rskr. 2014/15:211). Lagändringarna, som trädde i kraft , syftar till att bl.a. förenkla handläggningen enligt anläggningslagen. En samfällighetsförening ges utökade möjligheter att företräda vissa delägare vid bl.a. omprövning av förrättningsbeslut och överenskommelser om att ändra fastigheters andelstal. Om den nya förrättningen gäller en fråga av enklare slag och samfälligheten förvaltas av en samfällighetsförening företräder enligt 35 § anläggningslagen föreningen de delägare som frågan väsentligen saknar betydelse för. Vid överenskommelser enligt 43 § anläggningslagen ska samfällighetsföreningen delägare som inte ska inträda eller utträda ur samfälligheten eller vars andelstal inte ska ändras. Detta gäller såväl när överenskommelsen träffas som vid den efterföljande prövningen av frågan om godkännande av överenskommelsen. Frågan om huruvida samfällighetsföreningarna själva ska kunna besluta om andelstal i gemensamhetsanläggningar enligt den s.k. Finlandsmodellen berördes inte i propositionen. () har i skrivelser till regeringen föreslagit att lagstiftningen ska ändras så att det blir möjligt för vägföreningar att själva ändra andelstalen för de fastigheter som ingår i föreningen och har lämnat förslag på hur en sådan ändrad lagstiftning kan utformas. I en kompletterande skrivelse till regeringen daterad föreslår REV bl.a. att en ny bestämmelse med följande innehåll förs in i anläggningslagen: 43 a § En samfällighetsförening kan genom beslut på föreningsstämma ändra en eller flera fastigheters andelstal för utförande eller drift av en gemensamhetsanläggning. För beslut om sådan ändring fordras minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. Ett sådant beslut har samma verkan som ett beslut vid en ny förrättning, om det godkänns av lantmäteri-myndigheten. beslutade , i enlighet med utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan (bet. 2018/19:CU13, rskr. 2018/19:201). I betänkandet anförde utskottet vidare att REV:s förslag bör beaktas i detta arbete. Justitie- och migrationsminister besvarade (fr. 2019/20:274), (fr. 2019/20:424) och (fr. 2019/20:543) skriftliga frågor om regeringens hantering av tillkännagivande om ändrade andelstal i en gemensamhets-anläggning. Justitie- och migrationsministern anförde bl.a. följande som svar på fråga 2019/20:274: […] fråga tar främst sikte på tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning. Tillkännagivandet knyter an till ett liknande förslag som har lämnats av (). Syftet med en sådan lagreglering som efterfrågas är naturligtvis vällovligt. Frågan är dock komplicerad, vilket även har framhållits i svar på liknande riksdagsfrågor. Eftersom det inte är frivilligt för en fastighetsägare att vara ansluten till en gemensamhetsanläggning är det särskilt viktigt att regelverket är rättssäkert. En svårighet med en ordning där föreningar själva kan besluta om ändrade andelstal är just att rättssäkerheten kan försämras när en majoritet av föreningens medlemmar kan ändra andelstalen mot minoritetens vilja. Att minoritetens rättssäkerhet behöver kunna garanteras är något som också tagit fasta på vid sitt tillkännagivande. Beredningen av tillkännagivande och REV:s förslag pågår i . Regeringen kommer att återkomma till i frågan när det arbetet är slutfört. Ministern anförde följande som svar på fråga 2019/20:424: […] har frågat mig när jag bedömer att en rättssäker regelförenkling avseende ombildning av andelstal i samfällighetsföreningar läggs fram som ett lagförslag till riksdag. Frågan knyter an till tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan. Som […] är inne på – och som jag har framhållit i tidigare frågesvar – måste frågan om hur rättssäkerheten för enskilda medlemmar ska garanteras lösas, innan ett lagförslag kan läggas fram. Hur en sådan reglering bör utformas preciseras inte i tillkännagivandet. […] lyfter fram bostadsrättsföreningar som exempel på föreningar som har möjlighet att själva ändra fördelningen av andelar (insatser). Även vid sådana beslut är dock utgångspunkten att beslutet bara blir giltigt om samtliga bostadsrättshavare som berörs har gått med på det. Beslutet kan ändå bli giltigt om minst två tredjedelar av de berörda bostadsrättshavarna har gått med på det och beslutet dessutom har godkänts vid en prövning av hyresnämnden. Dessa regler syftar bland annat till att skydda en minoritet av bostadsrättshavare mot missbruk från majoritetens sida. Beredningen av tillkännagivande pågår i . Bland annat har departementet bett Lantmäteriet att lämna synpunkter på det som anges i tillkännagivandet. Regeringen kommer att återkomma till i frågan när beredningen är slutförd. Som svar på fråga 2019/20:543 anförde ministern bl.a. följande: […] har frågat mig om – givet att ordningen för förändring av andelstal i bostadsrättsföreningar upplevs som rättssäker – en motsvarande ordning eller lagstiftning kan vara tillämpbar även för landets vägsamfälligheter. Som jag har informerat om pågår beredningen av både tillkännagivande och ett anknytande förslag från () i . Jag vill inte föregripa det utredningsarbete som har efterfrågat genom att redan nu ta ställning till hur en sådan lagreglering som avses närmare kan eller bör utformas. Regeringen kommer att återkomma till i frågan när arbetet är slutfört. har gett Lantmäteriet i uppdrag att lämna synpunkter på det som anges i tillkännagivande. I ett yttrande till lämnar Lantmäteriet följande förslag till ny bestämmelse i anläggningslagen: 43 a § En samfällighetsförening kan genom beslut på föreningsstämma ändra en eller flera fastigheters andelstal för utförande eller drift av en För beslut om sådan ändring fordras minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. Ett sådant beslut har samma verkan som ett beslut vid en ny förrättning, om det godkänns av Ett sådant godkännande får lämnas endast om det är uppenbart att beslutet inte strider mot denna lag. Lantmäteriet anger i yttrandet att den föreslagna regleringen inte innebär att Lantmäteriet tagit ställning till om bestämmelsen bör införas eller inte. Förslaget är framtaget för att visa hur anläggningslagen kan ändras för att möjliggöra att samfällighetsföreningar själva ska kunna besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning som rättssäkerheten garanteras för minoriteten i föreningen. Lantmäteriet anför vidare sammanfattningsvis följande: Med tillräckligt väl underbyggt underlag från föreningarna inför lantmäterimyndighetens prövning bedöms föreslagen reglering både kunna bli billigare och gå snabbare hos lantmäterimyndigheten än om andelstal ska ändras genom en omprövning av anläggningsbeslutet vid förrättning (i det följande benämnt omprövningsförrättning) eftersom en stor del av arbetet med att beräkna och besluta om andelstal hanteras av föreningarna när de väljer denna alternativa metod för att ändra andelstal. Vidare faller en rad uppgifter bort som annars lantmäterimyndigheten har att hantera i en förrättning, t.ex. att hålla sammanträde. blir involverad först i slutet av processen genom att de beslut som föreningen tagit ska prövas och beslut tas om godkännande. Om det går snabbare och blir billigare totalt sett är dock inte självklart, i vart fall inte om föreningarna behöver anlita extern expertis. Fråga är också om det finns tillräckligt med utbud av tjänster på den öppna marknaden som kan möta upp föreningarnas behov i detta avseende. Om föreningarnas underlag är bristfälligt riskerar man vidare att besluten inte godkänns och att nedlagd tid och pengar går till spillo. Föreningarna riskerar att drabbas av ”dubbla” kostnader, dvs. både för sitt eget arbete och den därmed sammanhängande prövning som lantmäterimyndigheten utför samt för den eventuella omprövningsförrättning som trots allt kan komma att behövas. Förslaget kommer inte att kunna komma tillrätta med inaktuella andelstal som beror på att utomstående fastigheter använder en anläggning utan att formellt vara delägare i den. Föreslagen reglering bedöms, totalt sett, leda till en ökad inströmning av ärenden till lantmäterimyndigheten eftersom antalet ansökningar om omprövning inte lär minska i motsvarande grad som antalet ansökningar inkommer enligt föreslagen reglering. Eventuellt kommer behovet av personella resurser öka genom förslaget. Denna fråga kommer bl.a. att påverkas av i vilken utsträckning föreningarna kommer att använda sig av den föreslagna regleringen. Även om regleringen leder till att processen hos lantmäterimyndigheten blir snabbare och billigare kommer en del av , arbete och kostnad i stället att hamna på föreningarna att hantera innan ärendet når lantmäterimyndigheten. Det lär därför även fortsättningsvis finnas föreningar som avstår från att låta justera andelstal trots att ett sådant behov finns. Bakgrunden till tillkännagivande är att det finns ett behov av att komma till rätta med inaktuella andelstal i gemensamhetsanläggningar för framför allt väg men reglerna som föreslås är inte begränsade till väganläggningar utan kan också tillämpas av samfällighetsföreningar som förvaltar andra typer av anläggningar. Behovet av att ändra andelstal bedöms dock vara väsentligt mindre för övriga typer av anläggningar. Regeringens skrivelse 2019/20:75 m.m. I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen följande: har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan. Frågan behandlas i ett förslag som har lämnats in till av (). Beredningen av frågan pågår i . Bland annat har Lantmäteriet fått i uppdrag att analysera frågan. Ett svar från Lantmäteriet är att vänta . Därefter kan ställning tas till vilka ytterligare beredningsåtgärder som bör vidtas. Punkten är inte slutbehandlad. Enligt uppgift från har och inbjudits att lämna synpunkter på Lantmäteriets yttrande. Avsikten är att ett möte ska hållas . Som redovisats ovan beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan. Beredning av frågan pågår inom . Bland annat har Lantmäteriet på uppdrag av i ett yttrande lämnat synpunkter på det som anges i tillkännagivandet. Enligt uppgift från har och inbjudits att lämna synpunkter på Lantmäteriets yttrande. Avsikten är att ett möte ska hållas . Enligt utskottet bör resultatet av det pågående arbetet nu avvaktas. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör följaktligen avslås. Finansiering av och tillgång till geodata Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om finansiering av och tillgång till geodata. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD, KD) och 3 (L). I kommittémotion 2019/20:608 yrkande 3 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Motionärerna hänvisar till de problem som uppstod i samband med skogsbranden i . De anför vidare att kostnadsfria kartor kan underlätta för fler företag att utveckla tjänster. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att effektivisera plan- och byggprocessen genom en digital planprocess och att i ett första steg införa öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 25). Motionärerna framhåller att Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhälls-byggandet. Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att se över finansieringsmodellen för geodata för att förbereda ett framtida införande av öppna och avgiftsfria geodata (yrkande 26). I kommittémotion 2019/20:2802 anser m.fl. (L) att finansieringsmodellen för geodata bör ses över för att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. I avvaktan på en sådan översyn bör Lantmäteriet så långt som möjligt fortsätta att göra öppna geodata tillgängliga. Vidare bör det arbete som pågår med standardisering av geodata intensifieras. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data är det också nödvändigt att harmonisera den offentliga sektorns geografiska data internationellt. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta (yrkande 36). Geodata är information som har en geografisk anknytning. Geodata innefattar exempelvis kartor och kartdata samt registerinformation om byggnader, sjöar, vägar, vegetation och befolkning. Geodata har stor betydelse för många sam-hällsfunktioner, t.ex. inom samhällsplanering, miljöanalyser samt navigering och positionering. Lantmäteriet har ett samordningsansvar inom geodataområdet. Lantmäteriet har ansvar för att samordna och skapa en infrastruktur för geografisk miljöinformation enligt lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och förordningen (2010:1770) om geografisk miljö-information. För detta ändamål finns Geodataportalen (), som är en gemensam ingång till information och tjänster som ska vara tillgängliga inom geodataområdet. Geodataportalen är även öppen för allmänheten. Alla myndigheter, regioner, kommuner och andra organisationer med myndighetsuppgifter kan teckna användaravtal om geodatasamverkan och mot en årlig avgift få tillgång till ett samlat utbud av geodata. Vissa myndigheter och organisationer är dessutom skyldiga att göra sina geodata tillgängliga enligt lagen och förordningen om geografisk miljöinformation. genomförande av det s.k. Inspiredirektivet om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i EU sker inom ramen för geodatasamverkan. är tillsatt av regeringen och består av ett antal myndigheter och organisationer som ger råd i frågor som rör Lantmäteriets samordningsroll för geodataområdet. I den nationella geodatastrategin för perioden –2020 som tagits fram av Lantmäteriet i samråd med och berörda organisationer anges att de fyra viktigaste övergripande målen för perioden –2020 är att: Geodata är öppna. Geodata är användbara. Geodata är tillgängliga. Samverkan är välutvecklad. Lantmäteriet har bl.a. gjort vissa av myndighetens enklare kartprodukter och en positioneringstjänst tillgängliga som öppna data. har statliga myndigheter tillgång till grunddata som t.ex. information från fastighetsregistret och viss geografisk information avgiftsfritt, för användning inom det offentliga uppdraget. Uppdrag till Lantmäteriet att ta fram en ny geodatastrategi Regeringen har i regleringsbrevet gett Lantmäteriet i uppdrag att tillsammans med de myndigheter och organisationer som är representerade i ta fram en geodatastrategi –2025.