bet · H701FiU22 · 2020-03-12 00:00:00 — Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om verksamheten i () till handlingarna. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i IMF 2019 och regeringens prioriteringar för arbetet i institutionen. Skrivelsen behandlar IMF:s övergripande bedömningar och policyrekommendationer när det gäller den ekonomiska utvecklingen såväl internationellt som i . Vidare beskrivs institutionens arbete med övervakning, utlåning och kapacitetsutveckling för att främja ekonomisk utveckling och finansiell stabilitet. Även IMF:s resurssituation och frågor som rör medlemsstaternas inflytande i och styrning av institutionen behandlas i skrivelsen. IMF har enligt utskottet en mycket viktig roll när det gäller att identifiera och uppmärksamma risker för den finansiella stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen. Enligt IMF har den generellt expansiva inriktningen på penningpolitiken världen över bidragit till att stötta tillväxten, som institutionen pekar på riskerna med en utdragen period med låga räntor. De låga räntorna bidrar till uppbyggnad av finansiella sårbarheter genom att finansiella institutioner tar större risker för att behålla nivån på sin avkastning. IMF:s utlåning nådde en topp efter finanskrisen för att därefter minska . har utlåningen ökat på nytt, men nivån ligger fortfarande långt under toppnivån efter finanskrisen. IMF lyfter fram klimatförändringar som en av de största globala utmaningarna, med både direkt och indirekt påverkan på ekonomisk utveckling och finansiell stabilitet. Dessutom innebär enligt IMF en ökad digitalisering både möjligheter och risker för den finansiella stabiliteten, varvid fintech och cybersäkerhet förutses få ökad betydelse vid institutionens övervakning och rådgivning. En följdmotion med anledning av skrivelsen avstyrks, men utskottet står liksom motionärerna bakom den överenskomna modellen med en ordnad översyn av överskottsmålet varannan mandatperiod. Utskottet föreslår i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen samlat bör utvärdera effekterna av makrotillsynsåtgärder och även återkomma med förslag till åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet delvis ett antal motionsyrkanden som lyfter dessa frågor. Övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 avstyrks. Motionsyrkandena handlar om Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken (AIIB), amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, medlemskap i europeiska bankunionen, kontanthantering och betaltjänster, hållbart sparande och gröna investeringsbanker, finansiell rådgivning, vissa försäkringsrelaterade frågor, penningtvätt och terrorism, , kreditupplysning och betalningsanmärkningar samt inkassoverksamhet. anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och hur den påverkas av cyberhot och finansiell teknologi (fintech). I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , generaldirektör , riksgäldsdirektör samt riksbankschef . Uppteckningar från utfrågningen ingår som en bilaga till betänkandet. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, V). Skrivelse 2019/20:66 Redovisning av verksamheten i . Ett yrkande i en följdmotion. Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Som ett led i finansutskottets arbete med forsknings- och framtidsfrågor beslutade utskottet att göra en kartläggning och beskrivning av forskning och andra initiativ om hot och möjligheter för den finansiella stabiliteten. Kartläggningen som fokuserar på hur cyberhot, fintech och klimatförändringar kan komma att påverka den finansiella stabiliteten presenterades vid utfrågningen . Arbetet är publicerat i rapportserien Rapporter från (2019/20:RFR5). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ansvariga myndigheters bedömningar av den finansiella stabiliteten Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden Medlemskap i europeiska bankunionen Hållbart sparande och gröna investeringsbanker Penningtvätt och finansiering av terrorism 1.Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken, punkt 2 (SD) 2.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (M) 3.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (SD) 4.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (C) 5.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (V) 6.Medlemskap i europeiska bankunionen, punkt 5 (L) 7.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 6 (C) 8.Kontanthantering och betaltjänster, punkt 6 (KD) 9.Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 10 (SD) 10.Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 10 (KD) 11.Penningtvätt och finansiering av terrorism, punkt 10 (L) 12.SBAB, punkt 11 (V) 13.Kreditupplysning och betalningsanmärkningar, punkt 12 (SD) 14.Kreditupplysning och betalningsanmärkningar, punkt 12 (KD) 1.Verksamheten i , punkt 1 (M) 2.Verksamheten i , punkt 1 (V) 3.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 3 (V) 4.Hållbart sparande och gröna investeringsbanker, punkt 7 (V) 5.Finansiell rådgivning, punkt 8 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3491 av m.fl. (M) och lägger skrivelse 2019/20:66 till handlingarna. 2019/20:746 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen samlat bör utvärdera effekterna av makrotillsynsåtgärder och även återkomma med förslag till åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2019/20:2058 av m.fl. (L), 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 65, 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 23, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2019/20:3380 av m.fl. (SD) samt 2019/20:15 av (SD), 2019/20:16 av (SD), 2019/20:1570 av (M), 2019/20:3140 av och (båda SD) yrkande 1 och 2019/20:3164 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:589 av m.fl. (V), 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:772 av (SD), 2019/20:833 av (M), 2019/20:1795 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:1835 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Medlemskap i europeiska bankunionen 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 6 (L) 2019/20:304 av (SD), 2019/20:1561 av (M) yrkande 2, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) Hållbart sparande och gröna investeringsbanker 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:1841 av (S) och 2019/20:2448 av och (båda MP) yrkande 5. 2019/20:3164 av och (båda SD) yrkande 4. 2019/20:638 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:841 av (M), 2019/20:2135 av Per Åsling och (båda C) och 2019/20:2237 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2. Penningtvätt och finansiering av terrorism 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2469 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Reservation 11 (L) 2019/20:1842 av m.fl. (V) yrkandena 11–13 och 2019/20:2377 av (M). Reservation 12 (V) 2019/20:24 av (SD), 2019/20:2013 av (SD), 2019/20:3231 av (SD) och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 58. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) 2019/20:2562 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (KD) och (S). Inledningsvis i betänkandet redogörs för finansiella stabilitetsbedömningar av de myndigheter som ingår i Finansiella stabilitetsrådet, dvs. Finansinspek-tionen, och . Därefter behandlas regeringens skrivelse om verksamheten i IMF 2019 (skr. 2019/20:66) och en följdmotion med anledning av skrivelsen. Skrivelsen, som är den tredje i ordningen, har tagits fram som svar på ett tillkännagivande från om behovet av en regelbunden skrivelse i vilken regeringen redovisar arbetet med frågor som rör finansiell stabilitet inom IMF och andra internationella finansiella institutioner där är medlem (se bet. 2016/17:FiU22 punkt 1, rskr. 2016/17:186). Regeringen redogör för arbetet inom IMF och för arbetet inom såväl IMF som andra internationella finansiella institutioner. Därutöver behandlas tematiskt ett femtiotal motionsyrkanden om finansmarknadsfrågor från allmänna motionstiden . Motionerna handlar om Asiatiska infrastukturinvesteringsbanken (AIIB), amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, medlemskap i europeiska bankunionen, kontanthantering och betaltjänster, hållbart sparande och gröna investeringsbanker, finansiell rådgivning, vissa försäkringsrelaterade frågor, penningtvätt och terrorism, , kredit-upplysning och betalningsanmärkningar samt inkassoverksamhet. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och hur den påverkas av cyberhot och finansiell teknologi (fintech). I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , generaldirektör , riksgäldsdirektör samt riksbankschef . Uppteckningar från utfrågningen finns som en bilaga i betänkandet. Utfrågningen publiceras även som en fristående publikation i rapportserien Rapporter från (2019/20:RFR7). Som ett led i finansutskottets arbete med forsknings- och framtidsfrågor beslutade utskottet att göra en kartläggning och beskrivning av forskning och andra initiativ om hot och möjligheter för den finansiella stabiliteten. Kartläggningen, som fokuserar på hur cyberhot, fintech och klimatförändringar kan komma att påverka den finansiella stabiliteten , presenterades vid utfrågningen . Arbetet är publicerat i rapportserien Rapporter från (2019/20:RFR5). Ansvariga myndigheters bedömningar av den finansiella stabiliteten Finansiella stabilitetsrådet, där (), , () och regeringen ingår, träffas i normalfallet . Nedan redogörs för diskussionen från rådets möte enligt protokollet. I avsnittet redovisas vidare de ansvariga myndigheternas bedömningar av den finansiella stabiliteten. Både FI och publicerar två stabilitetsrapporter , /juni respektive november/december. RGK publicerar ingen särskild stabilitetsrapport, men prognoser och riskbedömningar för finansmarknaderna finns i statsupplåningsrapporterna som publiceras , den senaste . Av protokollet från Finansiella stabilitetsrådets senaste möte framgår rådets diskussion om stabilitetsläget. anses det finansiella systemet fungera tillfredsställande. Bland de risker och sårbarheter som kan hota den finansiella stabiliteten har det låga ränteläget ökat i betydelse. Globalt och i har räntorna varit låga , och tillbaka förväntar sig marknadsaktörer långvarigt låga räntor i både omvärlden och . De svenska hushållens höga skuldsättning är fortfarande en stor risk för svensk ekonomi och det anses viktigt att de införda makrotillsynsåtgärderna behålls. Myndigheterna i stabilitetsrådet ser ett behov av strukturella reformer av t.ex. skattesystemet och bostadspolitiken för att hantera problemen på bostadsmarknaden. Mot bakgrund av ett fortsatt lågt ränteläge utgör utvecklingen med ökad skuldsättning i den kommersiella fastighetssektorn också en betydande risk, och bankerna behöver hålla mer eget kapital vid utlåning till denna sektor för att öka sin motståndskraft. Lågräntemiljön kan också hota motståndskraften i pensionsföretagen. diskuterade även risker kopplade till penningtvätt och cyberhot. När det gäller penningtvätt har bl.a. lagstiftningen stärkts, och ytterligare åtgärder förutses i närtid. Det konstaterades att cyberriskerna ökat och att det kan utgöra en risk för den finansiella stabiliteten. Cybersäkerhet är en fråga som stabilitetsrådet arbetar med, och det samarbetet kommer att fortsätta. Även klimatrisker i ett finansiellt stabilitetsperspektiv diskuterades. Bland annat konstaterades att det är viktigt att de klimatrelaterade riskerna bättre kan mätas, prissättas och hanteras. senaste finansiella stabilitetsrapport (2019:2) publicerades . bedömer att riskerna för den finansiella stabiliteten i är något större än . Konjunkturen både i och i omvärlden har mattats av som många centralbanker gjorde penningpolitiken mer expansiv. Sammantaget har detta bidragit till att marknadsaktörer förväntar sig fortsatt mycket låga räntor . Ett större risktagande har bidragit till att flera tillgångsmarknader är högt värderade i ett historiskt perspektiv. Därutöver brottas många länder i euroområdet fortfarande med stora statsskulder och låg lönsamhet i banksektorn. Till riskbilden hör också en eventuell upptrappning av handelskonflikten mellan och samt en oordnad Brexit. Hushållens skulder står för den största inhemska risken: Finansiella kriser och fall i bostadspriserna har historiskt sett fått djupare och mer varaktiga konsekvenser om de föregåtts av en kraftigt stigande skuldsättning. Även om det är positivt att hushållens skulder nu växer i något långsammare takt och att bostadspriserna inte stiger lika snabbt som tidigare är skuldsättningen historiskt hög. Det innebär enligt att den svenska ekonomin är sårbar, särskilt om bostadspriserna skulle falla kraftigt. Problem på bostadsmarknaden kräver politiska lösningar: Att hushållens skulder har stigit beror enligt bl.a. på att räntorna har fallit, men framför allt på att bostadsmarknaden fungerar dåligt och att skattesystemet inte är väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. Enligt bör regeringen och vidta ytterligare åtgärder inom bostads‐ och skattepolitiken för att minska riskerna i hushållssektorn. Vidare bör vidtagna makrotillsynsåtgärder behållas och ha beredskap för att vidta ytterligare åtgärder. Det finns sårbarheter i det svenska banksystemet: Det handlar om banksystemets storlek, koncentration, sammanlänkning, begränsade kapitalnivåer och, i vissa avseenden, låga motståndskraft mot likviditetsrisker. Storbankerna i finansierar sig också till stor del på de internationella kapitalmarknaderna, vilket bidrar till att öka sårbarheterna. De utredningar som pågår om bristande rutiner mot penningtvätt skulle dessutom kunna leda till att förtroendet för bankerna minskar, vilket i sin tur kan påverka bankernas möjligheter att finansiera sig. Vid sidan av bostadslånen har storbankerna i en betydande utlåning till företagssektorn. Företagens skuldsättning är hög och har ökat , främst hos de kommersiella fastighetsbolagen. Fastighetsbolag har, både i och i andra länder, ofta spelat en avgörande roll i större finanskriser. är utvecklingen inom sektorn stark, men detta kan ändras om de ekonomiska förutsättningarna försämras. Sårbarheterna i banksystemet kräver åtgärder: Det är angeläget att bankerna har tillräckligt kapital och tillräcklig likviditet för att kunna upprätthålla sina funktioner även om risker skulle materialiseras. stresstester belyser vikten av att storbankerna håller tillräckliga likviditetsreserver och att dessa reserver finns i varje enskild väsentlig valuta. Storbankerna behöver även vara transparenta med vilka likviditetsrisker de tar. anser fortfarande att de svenska storbankerna behöver öka sitt kapital i förhållande till sina totala tillgångar och att FI bör införa ett bruttosoliditetskrav på . Klimatförändringar och cyberhot ger upphov till risker: Ett övergripande hot mot det internationella finansiella systemet är klimatrelaterade risker, vilka kan påverka såväl försäkringsbolag som banker negativt. Det är enligt viktigt att inkludera klimatrelaterade risker i tillsynen av finansiella institut och övervakningen av finansiell stabilitet. För att de klimatrelaterade riskerna ska kunna mätas, prissättas och hanteras krävs bl.a. att såväl finansiella som icke‐finansiella företag förbättrar sin rapportering av dessa. Vidare är cyberrisker ett av de största hoten mot det internationella finansiella systemet. Myndigheter, banker och finansiella infrastrukturföretag bör därför arbeta med att förebygga cyberhot i sina system. Åtgärder behövs för en säkrare finansiell infrastruktur: I rapporten tar också upp att det finns risker och sårbarheter i flera av de finansiella infrastruktursystemen (bl.a. i eget system för stora betalningar, ) och att det därför är angeläget att arbetet med att minska dessa fortsätter. publicerade FI sin senaste finansiella stabilitetsrapport (2019:2). FI framhåller att räntorna har varit låga , både globalt och i , och att det har lett till ett ökat risktagande bland olika aktörer. Exempelvis har försäkringsföretag investerat i mer illikvida tillgångar, såsom fastigheter. Inflödet i fonder som investerar i företagsobligationsfonder har också ökat, som andelen företagsobligationer med lägre kreditbetyg stiger. Sammantaget har det ökade risktagandet bidragit till att driva upp priserna på aktier och andra finansiella tillgångar, men även på bostäder och fastigheter. Det har också lett till att hushåll och företag har lånat alltmer. Bland företagen har i synnerhet de kommersiella fastighetsföretagen stora skulder, och de är även känsliga för högre räntor. Om problem uppstår kan det leda till betydande kreditförluster hos bankerna. Störningar som kan hota den finansiella stabiliteten: En lägre ekonomisk tillväxt kan dämpa risktagandet, enligt FI. Men skapar förväntningarna på fortsatt låga räntor incitament i motsatt riktning, vilket kan leda till högre tillgångspriser och skulder. Om viljan att ta risk skulle minska snabbt, t.ex. som en följd av att konjunkturen bromsar in kraftigt och svaga europeiska banker får allvarliga problem, kan det orsaka stora prisfall på de finansiella marknaderna. Detta kan i sin tur leda till att svenska banker får ökade kreditförluster och upplåningskostnader. Det kan dessutom medföra att stora investerare, exempelvis försäkringsföretag, gör anpassningar i sina placeringar och därmed förstärker prisfallen ytterligare. I förlängningen kan ett sådant händelseförlopp hota den finansiella stabiliteten i . De svenska försäkringsföretagens långsiktiga motståndskraft har minskat: Svenska försäkringsföretag har haft en god finansiell ställning. Motståndskraften ser fortfarande ut att vara god, men FI bedömer att det delvis beror på att det gällande solvensregelverket inte fullt ut speglar riskerna med dagens mycket låga räntenivåer. Ett långvarigt lågränteläge kan enligt FI innebära solvensproblem för företagen och i värsta fall att de får svårigheter att fullgöra sina framtida pensionsåtaganden. Men effekten slår igenom gradvis och på lång sikt. På kan försäkringsföretag bli mer benägna att agera procykliskt vid oro på de finansiella marknaderna. Bankerna behöver hålla mer kapital för att täcka riskerna med utlåning till den kommersiella fastighetssektorn: FI bedömer att de svenska storbankerna överlag har en tillfredsställande motståndskraft, med tillräckliga kapital- och likviditetsbuffertar. De har en god lönsamhet, men den kan försämras när den ekonomiska tillväxten dämpas. är utlåningen till den kommersiella fastighetssektorn stor. FI bedömer att denna sektor är sårbar och att den i ett läge med svår finansiell stress kan orsaka betydande kreditförluster för de svenska bankerna. I ett sådant läge kan det kapital som bankerna har för att täcka riskerna i utlåningen till kommersiella fastigheter understiga de förluster som kan uppstå. FI har därför föreslagit ett kapitalpåslag inom pelare 2 för kreditexponeringar mot den kommersiella fastighetssektorn. Åtgärden förväntas öka de svenska storbankernas totala kapitalkrav med mellan 4,5 och per bank. Riskerna kopplade till hushållens skulder har dämpats något: För att minska riskerna med hushållens skulder har FI vidtagit flera åtgärder, däribland två amorteringskrav. FI:s analyser visar att åtgärderna har gjort att hushållen lånar mindre och köper billigare bostäder. Hushållens skulder ökar nu långsammare. ökade också andelen låntagare med mycket höga skulder. Den utvecklingen har brutits. Genom att dämpa hushållens skulder har kraven enligt FI bidragit till att hushållen blivit mer motståndskraftiga mot försämrade ekonomiska förutsättningar. De har dessutom bidragit till att hushåll med stora bolån tar mindre tilläggslån. prognos och analys av de finansiella marknaderna I RGK:s prognos över statsupplåningen från konstateras att den globala tillväxten har fortsatt att mattas av. Stämningsläget på de finansiella marknaderna har däremot förbättrats, vilket bl.a. avspeglar sig i att volatiliteten på både aktiemarknaden och valutamarknaden har sjunkit. Det bedöms framför allt bero på att penningpolitiken globalt sett blivit mer expansiv. Sedan myndighetens föregående rapport har handelskonflikten mellan och mildrats, och ett delavtal har tecknats. Dessutom har lämnat EU med ett avtal som reglerar de kortsiktiga relationerna med EU, vilket har minskat osäkerheten. En risk som i stället har ökat är enligt RGK det spända läget mellan och . Om spänningarna i området ökar kan det sannolikt medföra att oljepriset stiger och att riskpremierna på de finansiella marknaderna ökar. En ny risk är utbrottet och spridningen av coronaviruset i . Vilken inverkan detta får beror på hur omfattande spridningen blir och hur det tar att få kontroll över viruset. RGK pekar även på att riskerna förknippade med det låga ränteläget kvarstår. De låga räntorna såväl i som i stora delar av omvärlden har medfört att risktagandet på de finansiella marknaderna har ökat och att riskpremierna har pressats ned till mycket låga nivåer. Om något skulle ske som gör att aktörerna på de finansiella marknaderna omvärderar priset på risk kan det medföra att riskpremierna stiger snabbt och att tillgångspriserna faller kraftigt på flera marknader. Vidare har likviditeten på statspappersmarknaden försämrats gradvis och upplevs som alltmer ansträngd. Försämringen beror enligt RGK till stor del på köp av statspapper i kombination med att RGK:s minskade utbud har krympt den volym statspapper som är tillgänglig på marknaden och att omsättningen gått ned. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om verksamheten i () 2019 till handlingarna. Skrivelsen behandlar institutionens arbete med frågor som rör finansiell stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionens utlåning och resurssituation samt inflytandet i och styrningen av institutionen. Avslutningsvis redogörs för viktiga framtida frågor för institutionens verksamhet. Där så är relevant redogörs även för regeringens prioriteringar för IMF:s arbete. IMF har enligt utskottet en mycket viktig roll när det gäller att identifiera och uppmärksamma risker för den finansiella stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen. En följdmotion med anledning av skrivelsen avslås, men utskottet står liksom motionärerna bakom den överenskomna modellen med en ordnad översyn av överskottsmålet varannan mandatperiod. Jämför särskilt yttrande 1 (M) och 2 (V). I skrivelsen redovisar regeringen verksamheten inom IMF 2019. Skrivelsen behandlar frågor om IMF utifrån tillkännagivande (bet. 2016/17:FiU22, rskr. 2016/17:186), dvs.