bet · H701MJU12 · 2020-04-16 00:00:00 — Byråkrati och långa handläggningstider får helt enkelt inte begränsa företag som vill ta ett utökat miljöansvar. Förbättrade tillståndsprocesser för vattenbruket, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 10. Tillståndsprocessen för fiskodling varierar stort mellan olika länsstyrelser och kan ta . Tillstånden är inte enbart tidskrävande och kostsamma, utan är dessutom tidsbegränsade till . Rådande lagstiftning och reglering hindrar utveckling och förnyelse. Det bromsar initiativ om att framföra nya mindre miljöpåverkande odlingstekniker och odling av nya arter. Förut-sättningarna för både befintliga odlingar att expandera och etablering av nya fiskodlingar måste förbättras. Länsstyrelsernas miljötillståndsprocesser, punkt 9 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 12. Det finns exempel på treåriga handläggningstider. Då kan affärsmöjligheten ha försvunnit tillsammans med viljan att faktiskt investera och förbättra sin verksamhet. Detta motarbetar inte bara livsmedelsstrategin utan försvårar även avsevärt för enskilda näringsidkare. vill effektivisera arbetet med miljö-tillståndsprocesser hos länsstyrelserna. tillstyrkan av vindkraft, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2019/20:2374 av (M). och har till regeringen lämnat förslaget att kommunerna inte längre ska ha rätt att säga nej till vindkraftsetableringar. Myndigheterna föreslår att tillstyrkan i 16 kap 4 § tas bort. Vindkraftsbranschen har länge velat ta bort det s.k. kommunala vetot mot vindkraft, men vindkraftens intressen står inte över allt annat, exempelvis inte det kommunala självstyret. Skulle kommunernas vindkraftsveto tas bort blir kommunen bara en remissinstans bland andra, och det kommunala självstyret får sig en allvarlig törn. Vi Kristdemokrater är positiva till vindkraft, men det måste ske på lokalbefolkningens villkor. Mot denna bakgrund anser vi att kommunernas rätt att säga nej till vindkraftsetableringar bör bevaras. Kumulativ påverkan på rennäringen, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 53. Rennäringen bedrivs i samebyar, som innefattar ett visst, avgränsat land-område. Det finns målkonflikter mellan denna och ett antal andra näringar eller verksamheter. Det finns en risk för att vissa samebyar först får anpassa ren-skötseln efter vattenkraftsutbyggnad och skogsbruk, sedan till gruvnäring och vindkraftutbyggnad, inklusive omfattande infrastrukturexploatering. Allt påverkar renskötseln på olika sätt och minskar möjligheterna att bedriva näringen. Inte minst vindkraftsutbyggnaden har ökat mycket . Det finns behov av att undersöka om reglerna i den nya verkligheten fungerar i praktiken. Det behövs en utredning av utformningen av regler och andra regler för att säkerställa att de förmår att ta hänsyn till den ackumulerade påverkan på enskilda samebyars renskötsel. Buller från idrottsanläggningar och motorbanor, punkt 12 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 22 och 2019/20:296 av (KD), 2019/20:1456 av (M), 2019/20:2069 av och (båda S), 2019/20:3135 av m.fl. (S) och 2019/20:3379 av m.fl. (L) yrkande 3. Barns och ungas engagemang och känsloyttringar hörs, och måste få höras, på idrottsanläggningar. har det varit flera domstolsprövningar av buller som lett till försämrade möjligheter för idrotten. De grundar sig i allmänna råd om buller, där buller från idrottsförläggningar jämställs med industribuller. För idrott gäller en gräns på och för vägbuller en gräns på . Detta har medfört att vissa idrottsanläggningar redan har fått inskränkningar i verksamheten och att fler anläggningar kan hotas av samma sak. Detta måste få en tillfredsställande lösning för samtliga inblandade parter. Idrottens betydelse såväl för enskilda människor som för samhället är ovärderlig. Därför behöver regeringen ge i uppdrag att se över de allmänna råden om buller kopplade till motorbanor och de idrotts-anläggningar som lyder under definitionen industribuller, med syfte att under-lätta för de verksamheter som bedrivs där. För motoridrotter behövs en över-syn av regler om ljud från motoridrott. Buller från idrottsanläggningar och motorbanor, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3379 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:296 av (KD), 2019/20:1456 av (M), 2019/20:2069 av och (båda S), 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:3135 av m.fl. (S) och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 22. Förtätning av städerna innebär en ökad risk för konflikt mellan olika intressen. har flera domstolsprövningar lett till inskränkningar av möjligheten till idrottsutövande kopplat till buller. Det finns flera exempel där ljud från barns fotbollsspelande eller tennis har klassats som buller. I ett aktuellt rättsfall, Boovallen i , konstaterar mark- och miljödomstolen att bullret från närliggande medför högre bullernivåer för intil-liggande bostäder än med ljudet från fotbollsplanerna, men eftersom väg-bullret lyder under en annan kategori av buller gäller andra riktvärden och det anses därmed inte utgöra en hälsorisk för närboende. Dagens regelverk innebär att ett flertal idrottsanläggningar hotas av ned-läggning eller kraftiga inskränkningar i verksamheterna. I huvudsak är det idrottsanläggningar i tätorterna, områden där det råder stor brist på anläggningar, som drabbas när bullerreglerna inte är anpassade efter dagens krav. Det försvårar för föreningslivet att bedriva och utveckla verksamheten samt erbjuda ännu fler barn och unga möjlighet att ta del av en fysiskt aktiv fritid och den gemenskap som föreningslivet innebär. allmänna råd behöver därför uppdateras efter dagens förutsättningar så att buller från fotbollsplaner, tennisplaner och andra idrottsanläggningar inte likställs med industribuller. Buller på skolgårdar, punkt 14 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 38. Hälsoeffekterna av höga bullernivåer är väl belagda, och det är viktigt att begränsa buller i miljöer där människor ska bo och vistas. behöver regler och krav vara proportionerliga och anpassade till de tekniska möjlig-heter som finns när det gäller att minska bullret, exempelvis genom olika byggtekniker eller andra åtgärder i närmiljön. Utomhusmiljöer såsom skolgårdar är per definition inte lika skyddade som våra bostäder. Här är det därför viktigt att ta ett betydande ansvar när nya planer tas fram och att aktivt arbeta för att minskat buller. Lika viktigt som att kartlägga bullret på den plats där en skola planeras är att utvärdera vilka möjligheter som finns att begränsa bullret i samband med byggnation. Detta är nödvändigt för att inte omöjliggöra exploatering där sådan kan göras på ett bra sätt även om miljön i grunden är bullerutsatt. Den nationella samordning i bullerfrågor som bedrivs av ansvariga myndigheter är därför viktig och bör utvecklas. har kommunerna ett viktigt ansvar att ta i samband med planeringen. Såväl nationellt som lokalt finns behov av att utveckla arbetet med bullerfrågor för att kunna sprida goda exempel och ge stöd i dessa komplicerade frågor också till små kommuner som inte alltid har full kapacitet att på egen hand utveckla lösningar. Parallellt med detta är det viktigt att främja forskning i syfte att stärka arbetet med miljökvalitetsnormen för buller. Tillsyn av tillståndspliktiga gårdar, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 41, 43 och 44. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner i fråga om miljön. Vi vill därför se över hur man kan minska byråkratin och underlätta vardagen för lantbrukare. Det är viktigt att de som arbetar med miljö- och djurtillsyn har relevant kompetens för ändamålet. Vi menar också att de som arbetar med djurskydds-tillsyn i animalieproduktion i största möjliga mån ska ha egen yrkeserfarenhet av djurhållning. Dessutom bör de myndigheter som hanterar frågor som berör de landsbygdsnära näringarna ha god förståelse för de aktuella näringarna. Rättssäkerheten vid tillsyn måste öka. kan olika bedömningar göras i olika kommuner som ibland resulterar i kommunala särkrav. Möjligheten för länsstyrelserna att delegera tillsynen av tillståndspliktiga gårdar bör slopas. På så vis ökar möjligheterna för högre kompetens vid bedömningar och risken minskar för att kraven på tillstånds-pliktiga gårdar spiller över i liknande krav på anmälningspliktiga gårdar. En särskild miljöprövningsdelegation inom länsstyrelserna med särskild kompetens inom jordbruk för beslut som rör jordbruksärenden bör också prövas. bör få starkare instruktioner att i sin tillsyns-vägledning arbeta för att länsstyrelserna och kommunerna ska behandla lant-brukare lika, oavsett var i landet dessa finns. Kompetenshöjande specialisering av tillsynspersonal genom samarbete mellan kommuner bör uppmuntras och hinder för det minskas. Miljökriterierna inom offentlig upphandling, punkt 16 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4. Offentlig upphandling behöver bli ett bättre och mer kraftfullt verktyg för att åstadkomma lägre klimatutsläpp och mindre gifter i vår vardag och driva utvecklingen mot cirkulära system. De miljö- och klimatmål som det offentliga sätter upp är det också rimligt och nödvändigt att det offentliga hjälper till att uppfylla. Detta kan möjliggöras genom förstärkta informations-insatser, genom fortsatt arbete med upphandlingskriterier och genom att införa grundläggande hållbarhetskrav i lagen om offentlig upphandling. har tagit fram olika krav som det offentliga kan använda sig av för att ställa tuffare miljökrav. De finns olika ambitionsnivå och de är frivilliga att använda. På den statliga nivån är det dock lämpligt att ett lägsta golv i form av de baskrav som kan ställas också fastställs. Ett mål bör också vara att andelen avancerade krav och spjutspetskrav ökar. Miljökriterierna inom offentlig upphandling, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 15. Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter via upphandlingen av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. Genom en offentlig upphandling som drivs av hållbarhet och bygger på en livscykelanalys gynnas såväl klimatet som produktkvaliteten. I den offentliga upphandlingen bör hänsyn tas till faktorer som miljö- och klimatpåverkan. Det bör också beaktas att kortare transporter minskar den negativa miljöpåverkan. Detta talar för en ökad andel närproducerat. Därför bör kriterierna i möjligaste mån utformas så att lokala företag kan delta i upphandlingen. Offentliga medel till miljöorganisationer, punkt 17 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 35. har vi sett hur lantbrukare och jägare utsatts för både hot och fysiska övergrepp från våldsbejakande aktivister. Det är helt oacceptabelt. Tryggheten för de människor som är verksamma inom de gröna näringarna måste tas på allvar. Det behövs kraftfulla insatser mot denna typ av vålds-bejakande rörelser. Mot denna bakgrund bör kraftfulla åtgärder mot sabotage och hot mot gröna näringar och jakt vidtas genom ett totalstopp för offentliga medel till våldsbejakande organisationer. Utvärdering av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 21. Havs- och vattenmyndigheten inrättades av alliansregeringen och inledde sin verksamhet 2011. Myndigheten har till uppgift att lösa viktiga miljöproblem och skapa en hållbar förvaltning av hav, sjöar och vattendrag. bör dess verksamhet utvärderas i syfte att säkerställa att arbetet bedrivs ändamålsenligt och effektivt. Markägares inflytande och möjlighet till rättslig prövning m.m., punkt 3 (C) (C) och (C) anför: Inom skogsbruket sker markintrång som lämnar markägare otroligt maktlösa. Detta får ekonomiska konsekvenser för markägaren som kan bruka sin mark. Vi anser, i likhet med vad motionärerna anför i kommittémotion 2019/20:3247 yrkande 3, att det vid markintrång som begränsar äganderätten och ett produktionsinriktat skogsbruk ska betalas ekonomisk ersättning till markägaren. Vi anser också att det bör göras en omfattande översyn av olika typer av ersättningsformer för att markägaren enkelt och effektivt ska kunna få ersättning vid bildande av områdesskydd som begränsar ett produktionsinriktat skogsbruk. Till följd av januariavtalet har regeringen tillsatt en utredning om stärkt äganderätt, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av mark, samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. I motiven för utredningen nämns bl.a. att rättssäkerheten ska stärkas för markägare och företag att och det ska säkerställas att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. En annan central del av utredningen är att klargöra markägares rätt till ersättning, och hur denna bör beräknas. I avvaktan på den utredning som pågår har vi valt att inte reservera oss mot utskottets ställningstagande i frågan. Vi kommer dock att noga följa regeringens arbete för att stärka äganderätten och återkomma med förslag om det finns skäl för det. Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av våra företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /19:MJU8 Skyddet av värdefull skog och 2018/19:MJU18 Övergripande miljöfrågor samt till de aktuella kommitté-motionerna. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge utryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av våra företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /19:MJU8 Skyddet av värdefull skog, 2018/19:MJU9 Naturvård och biologisk mångfald och 2018/19:MJU18 Övergripande miljöfrågor samt till de aktuella kommittémotionerna. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge utryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av våra företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /19:MJU8 Skyddet av värdefull skog och 2018/19:MJU18 Övergripande miljöfrågor samt till de aktuella parti- och kommittémotionerna. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge utryck för dem i detta betänkande. Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (KD) (KD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av våra företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /19:MJU8 Skyddet av värdefull skog och 2018/19:MJU18 Övergripande miljöfrågor samt till de aktuella kommitté-motionerna. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att ge utryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:107 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äganderätten inte får urholkas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av klara och tydliga ersättningsregler och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:296 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra de maximalt tillåtna ljudnivåerna för idrottsanläggningar till samma nivåer som gäller för vägar och järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverken ska vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:417 av (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för tydligare direktiv från som underlättar för handläggare på länsstyrelser att tolka direktiven och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöorganisationers talerätt i viltfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:601 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera och förenkla tillståndsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten för länsstyrelserna att delegera tillsyn av tillståndspliktiga gårdar bör slopas och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få starkare instruktioner att i sin tillsynsvägledning arbeta för att länsstyrelserna och kommunerna ska behandla lantbrukare lika och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra och underlätta kompetenshöjande specialisering av tillsynspersonal genom samarbete mellan kommuner och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruk ska klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för som miljöfarlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av utformningen av regler och andra regler för att säkerställa att de förmår att ta hänsyn till den ackumulerade påverkan på enskilda samebyars renskötsel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grön infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utopiska mål behöver arbetas bort ur miljökvalitetsmålen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:611 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemen för ersättning i samband med brukandebegränsningar av mark behöver omarbetas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att planering av grön infrastruktur inte bör omfatta enskilda markägare och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om att undanta privat mark från brukande ska fattas endast efter samråd med ägaren och efter att andra alternativ prövats, och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa miljöorganisationers möjligheter att begära rättslig prövning av normala skogsbruksåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningsformerna vid bildandet av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:984 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att göra motorfordonsverkstäder till anmälningspliktig verksamhet enligt miljöprövningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1027 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte klassa lantbruk som miljöfarlig verksamhet enligt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1338 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en grundlig översyn av i syfte att minska byråkratin, avgiftsnivåerna och regelkrånglet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1456 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera regelverket för buller i anslutning till såväl fotbollsplaner och tennisanläggningar som motorbanor så att det inte försvårar eller omöjliggör för föreningslivet att bedriva och utveckla verksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1761 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktualisera förslagen i betänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43) och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att skjuta till extra resurser till de myndigheter som hanterar tillståndsärenden i syfte att korta ned handläggningstiderna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1891 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att närboende som ska få vindkraftsanläggningar bredvid sig ska ha ett avgörande inflytande om en anläggning ska byggas eller inte, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:1995 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga initiativ för att generellt förkorta hanteringstiderna för miljötillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av en grön gräddfil för näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2001 av och (båda SD):