bet · H701FiU21 · 2020-06-16 00:00:00 — Vi konstaterar att regeringen framfört att man noga följer utvecklingen och vid behov kommer att föreslå ytterligare resurser. Vi anser att de förstärkningar som regeringen föreslår i vårändringsbudgeten i bästa fall endast räcker till att täcka kommunernas och regionernas minskade skatteintäkter, och att ett omfattande resurstillskott brådskar. Vi anser därför att det är bra att regeringen aviserat att ytterligare medel i form av generella statsbidrag ska tillföras kommunerna och regionerna. Slutligen ser vi regeringens förslag till vårändringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Vi står inte bakom den förda budgetpolitiken. För att förverkliga vår politik krävs en helt annan inriktning. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande i fråga om vårändringsbudget . Vi konstaterar dock att regeringen i stora delar har tillgodosett det vi motionerade om. Vårändringsbudget (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Coronapandemin drabbar hela det svenska samhället med humanitära kostnader som följd, tusentals liv går förlorade och långt många fler insjuknar. Det ställer oss inför stora prövningar som land och medför höga krav på myndigheter och politiker att leverera adekvata beslut och åtgärder, för att tackla de medicinska aspekterna av pandemin, såväl som de ekonomiska. Kraftigt negativ tillväxt, konkurser och hotande massarbetslöshet riskerar att mycket snabbt rasera delar av svenskt näringsliv och – i förlängningen – svensk välfärd. ser regeringens förslag till vårändringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och och Liberalerna. Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens vårändringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi avstår därför från ställningstagande i fråga om vårändringbudgeten . Vi kommer i detta särskilda yttrande att belysa de åtgärder som vi ser som absolut nödvändiga för att hantera de ekonomiska konsekvenserna av pandemin och sedan framföra våra ståndpunkter i fråga om regeringens ordinarie Vårändringsbudget . bestämda uppfattning är att de åtgärder som regeringen infört för att hantera coronakrisen inte är tillräckliga för att undvika en våg av konkurser inom ett flertal branscher, främst bland små och medelstora företag. Effekterna skulle bli ytterst smärtsamma för många enskilda entreprenörer, varav många permanent skulle upphöra med att vara verksamma som företagare. Här måste man observera att staten drar en enorm nytta av dessa företagare när omständigheterna är normala och att det nu är upp till staten att sträcka ut en hjälpande hand. Till skillnad från många andra länder har dock stabila statsfinanser att falla tillbaka på. Detta är ett resultat av en budgetsanering som ägde rum , överskottsmål och det man kan generellt kalla budgetdisciplin hos både socialdemokratiska och borgerliga regeringar. Som oppositionsparti har stått bakom överskottsmålet och är anhängare av det finanspolitiska ramverket. Men staten finns inte till för sin egen skull, utan måste agera resolut när medborgarnas intressen står på spel. Vi anser att det finns ett utrymme för staten att låna pengar på av BNP, alltså ca , utan att de långsiktiga följderna skulle bli särskilt dramatiska, för att inte säga negligerbara. Effekterna av att inte undsätta näringslivet är just nu mycket mer skrämmande. har föreslagit slopade arbetsgivaravgifter och egenavgifter , att staten tar fullt ekonomiskt ansvar för permitteringar direkt kopplade till coronakrisen, att räntan för anstånd på skatteinbetalning sätts till , att arbetslöshetsförsäkringen utvidgas till att gälla fler och taket höjs samt att omsättningsstöd ska införas och gälla minst i ett kvartal. Ett par av dessa förslag är av sådan art och karaktär att det är svårt att uppskatta någon offentligfinansiell effekt eftersom vi inte vet hur mycket de enskilda förslagen kan komma att nyttjas. Att helt slopa arbetsgivaravgifter och egenavgifter medför dock en statlig kostnad på , dvs. en synnerligen betydande lättnad för företagen. Detta är en väldigt bred åtgärd som i kombination med mer nischade stöd kan fungera väl. Företag – trots sin ständiga konkurrens – är i slutändan inte bara beroende av sina konsumenter utan även av andra företag. Det handlar om att ge företagen ett andrum så att de ges möjligheten att rida ut denna storm. Ska man leta efter något positivt i denna allvarliga situation så är det att coronapandemin i sig inte får några större direkta återverkningar på samhällets strukturer. Infrastruktur och fabriker kommer att stå intakta och folk kommer att kunna börja arbeta, vilket innebär att möjligheterna till en återhämtning är relativt goda så snart ekonomin kommer igång. Den springande punkten kan just vara att inte behöva hantera en våg av konkurser, vilket riskerar att bli fallet om staten inte agerar snabbt och beslutsamt. Vad gäller den ordinarie vårändringsbudgetens utgiftsförändringar är inställning till dessa följande. Regeringen har anfört att utbrottet av det nya coronaviruset inneburit att tidningsbranschens redan svåra ekonomiska situation har förvärrats genom kraftigt minskade annonsintäkter och att det är viktigt att distributionen av tidningar upprätthålls i hela landet bl.a. för att nå en äldre målgrupp som inte i lika stor utsträckning läser nyhetstidningar digitalt. Man höjer därför mediestödet med permanent. Det är visserligen sant att tidningsbranschen drabbats och att det är viktigt att kunna täcka de s.k. vita fläckarna i landet. har därför inte satt sig emot de höjningar av mediestödet som aviserades i höstbudgeten. Vi anförde då att den lokala journalistiken emellertid bäst hjälps genom nya tekniska lösningar och genom att medierna arbetar med att anpassa sitt utbud efter efterfrågan. Mediestödet är otidsenligt och dess nuvarande skepnad behöver förändras. trappar därför ned driftstödet . Denna nedtrappning avser dock inte distributionsstödet och innovations- och utvecklingsstödet eller stödet for lokal journalistik. I dessa synnerligen svåra tider kommer många behöva göra uppoffringar för det allmännas bästa. Detta gäller naturligtvis även medie- och tidningsbranschen. När dessa genom så kraftigt ökat stöd gör sig så beroende av staten riskerar dessutom deras oberoende att påverkas. Vi är därför kritiska till den aviserade ökningen av mediestödet. Den psykiska ohälsan kan komma att eskalera kraftigt med anledning av den rådande coronapandemin. Stora samhällsförändringar och en ekonomi som sviktar, ökad arbetslöshet, ofrivillig isolering samt förluster av olika slag, förstärker riskerna. Samhällsstödet kommer att vara avgörande för att förhindra ökade suicidtal, självskador och en allmänt försämrad psykisk ohälsa i vår befolkning. Den nationella jourtelefonverksamheten Hjälplinjen, för personer med psykisk ohälsa och självmordstankar, lades ned . På vissa håll i landet satsas nu på olika former av telefonstöd med anledning av covid-19 och konsekvenserna som det för med sig, exempelvis med anledning av isolering och ökad oro. behöver dock en jämlik stödfunktion i hela landet och därför krävs det att vi återupprättar en nationell telefonstödfunktion för att motverka ökade självmordstal och en kraftigt försämrad psykisk ohälsa hos sårbara grupper. I pandemins framfart ökar uttaget av tillfällig föräldrapenning eftersom barn och elever ombeds vara hemma vid minsta sjukdomssymtom. Vi välkomnar satsningen men ställer oss frågande till om den är tillräcklig. I händelse av att skolstängningar aktualiseras så behövs ytterligare medel. I det förslag som kom från regeringen om tillfällig föräldrapenning i händelse av skolstängning föreslår man en sänkning av ersättningen. anser att ersättningsnivån ska ligga minst i linje med den normala nivån, samt att den ska omfatta alla barn t.o.m. årskurs 6. motsatte sig från början införandet av en jämställdhetsmyndighet och är fortfarande av åsikten att myndigheten bör avvecklas. Vi är därför kritiska mot anslagsökningen på . Vidare anser vi det vara helt fel att – under pågående coronapandemi – prioritera anslagsökningar till s.k. jämställdhetsintegrering, oavsett åsikt om myndigheten i sig. När det gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv motsätter sig att regeringen skär i budgeten för tre så centrala myndigheter. Dödsolyckorna i arbetslivet ligger fortfarande på en hög nivå och har ca en löntagare omkommit på sin arbetsplats. Vi anser att det är högst olämpligt att ta medel från de myndigheter som arbetar med att komma till rätta med dagens arbetsmiljöproblematik. Regeringen menar att myndigheterna kan utföra sina uppdrag trots minskade resurser. Vi gör en annan bedömning. Detta gäller särskilt för som i coronakrisen har fått ta emot ett stort antal anmälningar och därigenom fått ökad arbetsbörda. förväntas därutöver få ökad arbetsbörda i och med förändringarna av utstationeringslagen. Regeringens förslag om stärkt skydd vid utstationering innebär högre arbetsbelastning för i form av ökade krav på myndighetssamarbete, utökade krav på tillsyn och kontroll samt ett utökat informations- och kommunikationsuppdrag. Även detta arbete ska enligt regeringen utföras inom ramen för befintliga anslag, vilket vi anser vara en orimlig kravställning. Vi förstår vikten av medlemskap i arbetsorganisationen (), men medlen bör kunna omprioriteras från andra områden. har inget att invända mot de föreslagna anslagen inom utgiftsområdena 15 och 16. Däremot anser vi det vara viktigt att de satsningar som görs på utbildningsområdet är tydligt riktade och nischade mot bristyrken. Vi anser att det är rätt tidpunkt att göra satsningar för att få fler behöriga lärare, fler poliser, mer vårdpersonal och ökad kompetens inom de tekniska och naturvetenskapliga områdena, snarare än en allmän utbyggnad av högskoleplatser. Vi förutsätter att regeringen nu gör dessa strategiskt viktiga prioriteringar. Medel till folkbildningen för utbildningsinsatser för vuxna som behöver återkomma i arbete kan i rätt form vara lovvärda och rimliga tillskott för att möta och ställa om arbetskraft efter coronakrisen och kan komma att behövas. Om så är fallet och i så fall i vilken omfattning är oklart, och till dess att regeringen tydligare redovisat motiv och behov är vi kritiska till höjningen av stödet till folkbildningen. Vi anser att utbildningsinsatser främst bör hanteras inom det ordinarie utbildningsväsende, i detta fall och komvux. Regeringen behöver vidare tydligare redogöra för hur medlen ska användas för att vi ska kunna ställa oss bakom förslaget. anser att uppgifter inte har förändrats sedan höstbudgeten fastställdes och vi motsätter oss därför ökningen på anslaget 1:1 inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Vidare vill vi också betona att medlen ifråga om skydd av skog på privat mark ska användas till skötsel av redan skyddad skog och till utestående ersättningar till markägare. Eftersom det pågår en översyn av nyckelbiotops-begreppet och av äganderätten i markfrågor, bör anslaget 1:3 inte användas till ytterligare skydd av skogsmark. är kritiska till det ökade beställningsbemyndigandet för anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi, vilket uteslutande avser investeringsstöd till solceller. Investeringsstödet för installation av solceller kan på goda grunder ifrågasättas då solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott. Ytterligare ett motargument är att pågående kristid belyser vikten av pricksäkra satsningar, där stöd underbygger samhällsviktiga funktioner och är hållbara . är positiva till anslaget 1:2 om ökade medel till sysselsättningsskapande produktiva arbeten för skogsbruket inom utgiftsområde 23, med tillägget att medlen bör kunna användas till människor som ställts utan arbete till följd av coronakrisen, alltså inte enbart för människor långt från arbetsmarknaden. stöder vidare att mer medel används till naturvårdsavtal men vill betona att ytterligare undantagande av skog från brukande inte bör göras innan presenterat sina resultat. När det gäller nyckelbiotoper anser vi att ett moratorium bör råda för nya sådana tills pågående rättsfall avslutats och tills presenterat sina resultat. Medel bör däremot kunna användas för att säkerställa att nyckelbiotopsregistret enklare blir sökbart för forskare och för att säkerställa att alla ändringar i registret är spårbara. Rutiner för säkerställande av samråd med markägare före skyddsbeslut och för överklagande av nyckelbiotopsbeslut bör utvecklas. Vårändringsbudget (V) (V) anför: I propositionen presenterar regeringen ett flertal förslag och åtgärder med anledning av coronaviruset. Motionsrätten i fråga om en ändringsbudget är kraftigt beskuren. Oppositionspartierna får bara ändra i anslag som regeringen ändrar i, och i de fallen får man dessutom bara föreslå lägre anslag. Motsvarande gäller på inkomstsidan och där får man endast föreslå ändringar som ökar statens inkomster. har därför främst lagt kraften på att förbättra regeringens förslag i utskottshanteringen av de olika budgetprodukterna som lämnats . har också pressat regeringen att anslå mer pengar till landets kommuner och regioner. Vårt samlade svar på coronakrisen gav vi i vår motion på regeringens ekonomiska vårproposition. I allt väsentligt står bakom de åtgärder som har föreslagits med anledning av Covid-19. Vi efterfrågar dock ett mer balanserat svar på den ekonomiska krisen. Företagen har fått stora omfattande stöd som personalen inom sjukvården, äldreomsorgen och Arbetsförmedlingen går på knäna på grund av otillräckliga resurser. Krispolitiken får inte bidra till ökade klyftor utan bör utformas så att den bidrar till ett robustare och starkare samhälle. Vad det gäller övriga delar i ändringsbudgeten så har i sedvanlig ordning avstått från att motionera. Vi avstår eftersom vi är i renodlad opposition och därmed inte kan ta ansvar för delar i en helhet som vi inte påverkat och som inte heller är vår politik. vill särskilt uppmärksamma och kommentera några av regeringens förslag i ändringsbudgeten. Vad det gäller ökningen av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med i syfte att Arbetsförmedlingen bättre ska kunna hantera en ökad arbetslöshet och säkerställa en likvärdig service i hela landet, så välkomnar detta. anser dock att Arbetsförmedlingen bör tilldelas betydligt mer resurser än så givet nuläget med en kraftig ökning av antalet inskrivna och en stigande arbetslöshet. Vi anser även att det måste bli ett aktivt stopp för reformeringen av Arbetsförmedlingen. Myndighetens samtliga resurser måste läggas på att hantera arbetslösheten och ge stöd och service till de som är och kommer att bli arbetslösa. Regeringen ökar anslaget till (Sis) med för att sänka kommunernas avgifter för placeringar vid särskilda ungdomshem och för att stärka säkerheten vid Sis-institutioner. tycker att det är bra att det görs en satsning på Sis, men anser inte att det är rimligt att satsningen finansieras genom att minska på anslaget för andra sociala satsningar som riktas till samma grupp. Vidare föreslås att anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö minskas med för att finansiera en ökning av anslaget för vissa skaderegleringar m.m. inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Oaktat behovet av att öka på anslaget för statens skaderegleringsverksamhet anser inte att det är lämpligt att det delvis finansieras genom en minskning av anslaget för havs- och vattenmiljö. Behovet av åtgärder för havs- och vattenmiljö för att exempelvis minska effekterna av övergödning är stort. Avslutningsvis kan konstateras att () föreslås få ett kapitaltillskott på . anser att det är bra men hade gärna sett att tillskottet till SBO hade motsvarat den summa som SBO tidigare begärt, dvs. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:99 Vårändringsbudget : 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 2.1 och 5.1). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (avsnitt 2.2 och avsnitt 5.2). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (avsnitt 2.3 och 5.2). 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 2.4, 5.1 och 5.2). 5.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik (avsnitt 2.5 och 5.2). 6.Riksdagen godkänner att regeringen genom försäljning till bokfört värde överlåter de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i till stiftelsen (avsnitt 5.4). 7.Riksdagen godkänner att regeringen från försäljningsintäkterna vid en försäljning av de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till byggnaderna, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning (avsnitt 5.4). 8.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget av finanspolitiska skäl till (avsnitt 4). 11.Riksdagen godkänner att regeringen förvärvar en del av fastigheten 3:10 för (avsnitt 6.2). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 46 (avsnitt 6.6). 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om försäljning av två ubåtar av Södermanlandklass med syftet att ubåtarna ska ägas av (avsnitt 6.6). 14.Riksdagen godkänner det föreslagna namnet på och användningen av anslaget 1:11 Insatser för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården (avsnitt 6.9). 15.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 2:1 (avsnitt 6.11). 16.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling (avsnitt 6.16). 17.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2022 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till kunskaps- och innovationsplattformen KIC Healthy living inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst för vart och ett av anslagen (avsnitt 6.16). 18.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom klimatområdet under för innovation och teknik (EIT Climate-KIC) och att –2025 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst (avsnitt 6.16). 19.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga kapitaltillskott till på högst (avsnitt 6.16). 20.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om en medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem High Performance Computing (Euro-HPC) på högst (avsnitt 6.16). 21.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. (avsnitt 6.22). 22.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 1:8 geologiska undersökning besluta om en årlig medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattformen KIC Raw materials under för innovation och teknik (EIT Raw materials) på högst (avsnitt 6.23). 23.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst 2 till (avsnitt 6.23). 24.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till SBO (avsnitt 6.23). 25.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 6.23). 26.Riksdagen godkänner det ändrade uppdraget för i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 6.23). 27.Riksdagen godkänner det ändrade uppdraget för i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 6.23). 28.Riksdagen bemyndigar regeringen att göra ett ekonomiskt åtagande i form av ett aktieägaravtal mellan ägarna till Instrument in Support of () (avsnitt 6.23). 29.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om dels förvärv av aktier i , dels tillskott av kapital till INSTEX till ett belopp om sammanlagt högst (avsnitt 6.23). 30.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 200 (avsnitt 6.23). 31.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 500 (avsnitt 6.23). 32.Riksdagen godkänner ändrad beräkning av inkomster (avsnitt 5.5 tabell 5.3). 33.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt tabell 1.1. 34.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2019/20:3606 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera det begränsade tillskottet till korttidsarbete och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utvärdera kommunernas och regionernas behov av resurser med anledning av den ökade belastningen på sjukvård och omsorg samt minskade intäkter med anledning av coronapandemin, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör analysera omfattningen av de extraordinära kostnader för sjukvård och äldreomsorg som kommuner och regioner har drabbats av med anledning av coronapandemin, och detta tillkännager för regeringen. Regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och ändrade anslag 2020 Det har inte väckts några motioner med yrkanden om ändringar av regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och ändrade anslag. Beslutad ram/anvisat anslag Förändring av ram/anslag Ny ram/ny anslagsnivå Allmänna val och demokrati Skatt, tull och exekution Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Avgifter till internationella organisationer Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Försvar och samhällets krisberedskap Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Statens utgifter för studiemedelsräntor Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Åtgärder för ras- och skredsäkring längs