bet · H701SoU6 · 2020-03-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som rör apoteks- och läkemedelsfrågor, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbete. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Effektiv och säker läkemedelsanvändning Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel Motioner som bereds förenklat 1.Systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandling, punkt 1 (M, SD, KD) 2.Information om läkemedel som omfattas av läkemedelsförsäkringen, punkt 2 (V) 3.Frågor om effektiv och säker läkemedelsanvändning i övrigt, punkt 3 (SD) 4.Generikasystemet, punkt 4 (M, KD) 5.Generikasystemet, punkt 4 (L) 6.Finansiering av vissa läkemedel, punkt 6 (M, SD, KD) 7.Restnoterade läkemedel, punkt 7 (SD) 8.Restnoterade läkemedel, punkt 7 (V) 9.Stärkt arbete mot läkemedelsbrist, punkt 8 (SD, L) 10.Arbete inom EU för att säkra tillgången på läkemedel, punkt 9 (V) 11.Retur av läkemedel, punkt 10 (C) 12.E-recept, punkt 11 (C) 13.Etablering av farmaceuter på distans, punkt 13 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Effektiv och säker läkemedelsanvändning Systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandling 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 1 (M, SD, KD) Information om läkemedel som omfattas av läkemedelsförsäkringen 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 2 (V) Frågor om effektiv och säker läkemedelsanvändning i övrigt 2019/20:93 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:817 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 20, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2019/20:2812 av (KD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 98 och 2019/20:3363 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 4 (M, KD) Reservation 5 (L) 2019/20:1430 av och (båda S). Finansiering av vissa läkemedel 2019/20:31 av (KD) yrkande 8, 2019/20:2463 av i (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 6 (M, SD, KD) 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:817 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Stärkt arbete mot läkemedelsbrist 2019/20:3363 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 9 (SD, L) Arbete inom EU för att säkra tillgången på läkemedel 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 10 (V) 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 11 (C) 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 12 (C) 2019/20:1197 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2253 av (M) yrkandena 1–3. Etablering av farmaceuter på distans 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 13 (C) Reglering av ägande av apotek och vårdtjänstföretag m.m. 2019/20:1236 av (S) och 2019/20:2318 av m.fl. (S). Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (C), (V), (SD), (S), (SD), (KD), (M), i (M), (L), (S), (S), (S), i (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 40 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde informerade generaldirektör med medarbetare om verksamheten och aktuella frågor, bl.a. om arbetet med den nationella läkemedelslistan. Vid utskottets sammanträde informerade generaldirektör med medarbetare om verksamheten och aktuella frågor. ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet, eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Effektiv och säker läkemedelsanvändning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om effektuppföljning av läkemedelsbehandling, information om läkemedel som omfattas av läkemedelsförsäkringen, biverkningsrapportering, läkemedels-förskrivning till barn och unga, läkemedelsboken, medicintekniska produkter samt pubertetshämmande och könskonträra läkemedel. Jämför reservation 1 (M, SD, KD), 2 (V) och 3 (SD). Systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandling I kommittémotion 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om regelbunden och systematisk effektuppföljning av läkemedelsbehandling. Motionärerna betonar bl.a. att slöseri med oanvända läkemedel eller felaktigt använda mediciner är ett omfattande problem. Information om läkemedel som omfattas av läkemedelsförsäkringen I kommittémotion 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att ansvaret för information om huruvida ett läkemedel omfattas av läkemedelsförsäkringen eller inte bör läggas på ansvariga läkare samt farmaceuter där läkemedlet hämtas ut. Dagens system skapar inte patientsäkerhet och riskerar att bli godtyckligt. I kommittémotion 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att information om biverkningar ska kunna föras över till . Motionärerna avser i detta fall biverkningar av vaccinationer. Läkemedelsförskrivning till barn och unga I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om standardiserad uppföljning och utvärdering av följsamhet av nationella riktlinjer och rekommendationer vid förskrivning av psykofarmaka till barn och unga. Det uttalade målet ska enligt motionärerna vara en minskad läkemedelsförskrivning till barn och unga med psykiska besvär och en behandlingspraxis där fokus ligger på långsiktiga och ändamålsinriktade åtgärder. I kommittémotion 2019/20:817 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att till viss del distribuera i tryckt form. Motionärerna anför att man måste säkerställa att den här typen av viktig information inte enbart går att ta del av genom digitala plattformar. I motion 2019/20:93 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ska ansvara för att godkänna medicintekniska implantat. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regelverket för kliniska studier av medicintekniska produkter ska omprövas. Pubertetshämmande och könskonträra läkemedel I motion 2019/20:2812 av (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att analysera och forska om off-label-användningen av pubertetshämmande och könskonträra läkemedel. Av 1 kap. 1 § lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista följer att med automatiserad databehandling ska föra ett register över vissa uppgifter om förskrivna och expedierade läkemedel och andra varor för människor (en nationell läkemedelslista). Hälso- och sjukvårdspersonal, expedierande personal på öppenvårdsapotek och patienten får ges ändamålsenlig åtkomst till uppgifterna i registret. Enligt 3 kap. 8 § får, i den utsträckning det behövs för ändamålen enligt 3 kap. 2–5 §§, den nationella läkemedelslistan innehålla följande uppgifter: förskriven vara, mängd och dosering, aktiv substans, läkemedelsform, styrka, administreringssätt, läkemedelsbehandlingens längd, behandlingsändamål och datum för förskrivning patientens namn, personnummer eller samordningsnummer, folkbokföringsort och postnumret i patientens bostadsadress förskrivarens namn, yrke, specialitet, arbetsplats, arbetsplatskod och förskrivarkod senaste datum för när läkemedelsbehandlingen ska följas upp eller avslutas expedierad vara, mängd och dosering, datum för expediering, expedierande apotek, expedierande farmaceut och uppgift om att farmaceuten har motsatt sig utbyte av ett förskrivet läkemedel och skälen för det kostnad, kostnadsreducering enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168) andra uppgifter som krävs i samband med en förskrivning eller en expediering uppgift om samtycke och om spärrade uppgifter uppgift om fullmakt. Med undantag för de bestämmelser som reglerar skyldighet att informera vissa myndigheter samt kraven på hälso- och sjukvården samt öppenvårdsapotek träder lagen i kraft . I dessa delar träder lagen i kraft . När en patient har drabbats av en vårdskada ska vårdgivaren enligt 3 kap. 8 § 6 patientsäkerhetslagen (2010:659) informera patienten om möjligheten att begära ersättning enligt patientskadelagen (1996:799) eller från läkemedelsförsäkringen. Läkemedelsförsäkringen utgör ett frivilligt åtagande från läkemedels-bolagens sida. Den patient som i samband med sjuk- och hälsovård har drabbats av en läkemedelsbiverkan till följd av ett läkemedel som lämnats ut legalt i från apotek eller butik eller i samband med en klinisk prövning kan få ersättning för personskada om vissa fastställda villkor är uppfyllda. Enligt 6 kap. 1 § läkemedelslagen (2015:315) ska ansvara för ett system för säkerhetsövervakning som har till syfte att samla in, registrera, lagra och vetenskapligt utvärdera uppgifter om misstänkta biverkningar av läkemedel som godkänts för försäljning. Av 2 § framgår att den som har fått ett läkemedel godkänt ska rapportera information om misstänkta biverkningar av läkemedlet. ska enligt 3 kap. 2 § 1 läkemedelsförordningen (2015:458) möjliggöra och underlätta för konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal att rapportera misstänkta biverkningar av läkemedel till . Vidare framgår av 7 § att den som innehar ett godkännande eller en registrering för försäljning av ett läkemedel ska föra register med alla uppgifter om misstänkta biverkningar av läkemedlet som förekommit i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i ett tredjeland och som kommit till innehavarens kännedom. Det framgår också att innehavaren ska rapportera alla sådana biverkningar i enlighet med föreskrifter som kan utfärda. I föreskrifter (LVFS 2012:14) om säkerhetsövervakning av humanläkemedel finns närmare bestämmelser om hur biverkningar från humanläkemedel ska rapporteras. Av webbplats framgår att ska alla biverkningsrapporter, oavsett allvarlighetsgrad, skickas till den europeiska databasen för biverkningar, Eudravigilance (EV). Läkemedelsförskrivning till barn och unga Ordination och hantering av läkemedel inom sjukvård regleras bl.a. genom föreskrifter och allmänna råd om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården (HSLF-FS 2017:37). I 6 kap. 3 § finns bestämmelser som särskilt reglerar vårdgivarens ansvar vid läkemedelsordination och övrig läkemedelshantering till barn. Vårdgivaren ska säkerställa att den som ordinerar läkemedel till ett barn ges förutsättningar att göra detta med utgångspunkt i barnets behov. Till bestämmelsen finns det även ett allmänt råd om bl.a. barnspecifika beslutsstöd och it-stöd med rimlighetsbedömning. Av föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete framgår det att varje vårdgivare ska ansvara för att det ledningssystem som finns innehåller de processer och rutiner som behövs för att säkerställa att verksamheten uppfyller de krav som ställs i föreskrifterna (SOSFS 2011:9). Av 2 § 17 förordningen (2007:1205) med instruktion för framgår att myndigheten ska tillhandahålla producentobunden läkemedelsinformation till allmänheten. I lagen (1993:584) om medicintekniska produkter finns allmänna bestämmelser på nationell nivå om medicintekniska produkter. Den tidigare regleringen på EU-nivå för aktiva medicintekniska implantat (direktiv /385/EEG) och lagstiftningen för andra medicintekniska produkter (direktiv /42/EEG) har sammanförts till en enda lagstiftningsakt, förordningen om medicintekniska produkter (MDR). Lagstiftningen för in vitro-diagnostiska produkter (direktiv /79/EG) återfinns i förordningen om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (IVDR). Förordningarna ska börja tillämpas tre respektive efter ikraftträdandet. De trädde i kraft efter publicering i Europeiska unionens officiella tidning, dvs. Vissa delar av förordningarna som rör bl.a. anmälda organ och ansvarig myndighet för anmälda organ ska dock börja tillämpas efter ikraftträdandet. Förordningarna är direkt tillämpliga som nationell rätt. Regeringen lämnade en proposition till (prop. 2016/17:197 Anpassningar till EU:s nya förordningar om medicinteknik – del 1) om de delar av EU-förordningarna som skulle börja tillämpas . Propositionen innehöll främst förslag om anmälda organ och ansvarig myndighet för anmälda organ. Ändringar föreslogs bl.a. i lagen (1993:584) om medicintekniska produkter. Utskottet ställde sig i betänkande 2017/18:SoU3 bakom lagförslagen. följde utskottet (rskr. 2017/18:11). I promemorian Anpassningar till EU:s förordningar om medicinteknik – del 2 (Ds 2019:32) lämnas förslag till anpassningar till EU-förordningarnas övriga delar som ska börja tillämpas 2020 respektive 2022. Förslagen innebär bl.a. att lagen (1993:584) om medicintekniska produkter ska ersättas med en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU-förordningarna om medicintekniska produkter. Den nya lagen innehåller kompletterande bestämmelser om bl.a. kliniska prövningar, prestandastudier, tillsyn, sanktioner och bemyndiganden. För att anpassa EU-förordningarnas bestämmelser om etisk granskning av ansökningar om att få genomföra kliniska prövningar och prestandastudier föreslås även en ny lag med kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU:s förordningar om medicintekniska produkter. I promemorian anförs (s. 113) att till skillnad från om läkemedel, t.ex. och rådets direktiv /83/EG av om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel, där produkterna godkänns av myndigheter innan de släpps på marknaden bygger regelverket för medicintekniska produkter på att myndigheterna kontrollerar och utövar tillsyn över produkterna efter det att dessa har släppts på marknaden. Tillverkarna ansvarar i stället för att de släpper säkra produkter på marknaden. Av regeringens propositionsförteckning framgår att regeringen avser att lämna propositionen Anpassningar till EU:s förordningar om medicinteknik – del 2 till . Bakgrund och pågående arbete I propositionen Nationell läkemedelslista anges att ett övergripande mål med registret är att skapa en samlad källa av en patients förskrivna läkemedel och andra varor som patientens behov av integritetsskydd tillgodoses. Den nationella läkemedelslistan förväntas bidra till ökad patientsäkerhet och en effektivisering av arbetsmomenten vid ordination och förskrivning av läkemedel (prop. 2017/18:223 s. 1). Propositionen behandlades i betänkande /18:SoU35, där utskottet ställde sig bakom regeringens förslag. biföll utskottets förslag (rskr. 2017/18:369). Läkemedelsförsäkringen tecknas gemensamt av de företag som importerar, tillverkar eller säljer läkemedel som säljs i (). Av webbplats framgår att läkemedelsförsäkringen utgör ett frivilligt åtagande från läkemedelsbolagens sida och att den patient som i samband med sjuk- eller hälsovård har drabbats av en läkemedelsbiverkan kan få ersättning för personskada om vissa fastställda villkor är uppfyllda. () ger ut publikationen , som är läkemedelsbranschens samlade förteckning över humanläkemedel. I anslutning till varje läkemedel anges i om det omfattas av läkemedelsförsäkringen. I Läkemedels- och apoteksutredningens delbetänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) övervägdes ett antal åtgärder för att åstadkomma ett förbättrat skydd för den enskilde vid läkemedelsskador. Det konstaterades dock att inte kan kräva att läkemedelsföretagen eller läkemedel omfattas av en försäkring eller ett ersättningsskydd som är mer förmånligt för den enskilde än vad som krävs enligt det s.k. produktansvarsdirektivet (rådets direktiv /374/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister). Det fastslogs vidare att () när det utser periodens vara inte kan kräva att läkemedlet omfattas av en försäkring eller ett ersättningsskydd som är mer förmånligt än direktivet. I utredningen föreslogs att regeringen på EU-nivå skulle arbeta för en förändring av produktansvarsdirektivet. Utredningen föreslog att förskrivaren och apotek skulle ges ett informationsansvar gentemot patienten som därmed skulle få makt och möjlighet att göra ett aktivt val. Utredningens bedömning var att alla utredningens förslag sammantaget skulle skapa incitament för företagen att tillhandahålla läkemedel som omfattas av ett mer förmånligt skydd vid läkemedelsskador än vad som följer av den nuvarande regleringen. Enligt uppgift från bereds frågan om läkemedelsförsäkringen inom departementet. Uppföljning av förskrivna och uthämtade läkemedel I regleringsbrevet fick i uppdrag att optimera förvaltningsverktyget för Nationell källa för ordinationsorsak (S2017/07302/RS). Uppdraget genomfördes i samverkan med och redovisades till () i rapporten förvaltningsverktyget för Nationell källa för ordinationsorsak. , som tagit fram denna källa, redovisade i sin tur hur kodsystemet har gjorts färdigt för genomförande i vårdens it-system fr.o.m. . Införandet av den nationella läkemedelslistan kommer att innebära att uppgifter om förskrivna och uthämtade läkemedel blir mer heltäckande som fler uppgifter kommer att kunna följas upp, t.ex. orsaken till att ett läkemedel har ordinerats (ordinationsorsak). ska i enlighet med uppdrag i sitt regleringsbrev fortsätta att arbeta för en förbättrad biverkningsrapportering i hälso- och sjukvården genom att skapa ett elektroniskt system som möjliggör direktrapportering från journalsystem till . Arbetet ska utföras i flera steg och bedrivas i samarbete med Kommuner och Regioner (SKR). Tjänsten Sjukvårdens elektroniska biverkningsrapportering (Sebra) är ett behandlingsstöd vid läkemedelsbiverkningar som också tillåter digital rapportering till . Syftet med Sebra är att stödja dem som utför vård och behandling inom hälso- och sjukvård samt att effektivisera rapporteringen av läkemedelsbiverkningar till (). Sebra erbjuder ett sätt att skapa och skicka biverkningsrapporter digitalt. Behandlingsstödet Sebra erbjuds till regionerna. Samtliga regioner har möjlighet att beställa och ansluta sig till det digitala stödet genom Inera. Läkemedelsförskrivning till barn och unga har regeringens uppdrag att arbeta med området barn och läkemedel. Syftet med uppdraget är att öka kunskapen om barns läkemedel och verka för effektivare och säkrare läkemedelsanvändning till barn, såväl flickor som pojkar. Uppdraget omfattar ett program med olika insatser och ett långsiktigt åtagande för att förbättra barns läkemedelsanvändning (se för ökad kunskap om barn och läkemedel, –, dnr 4.3.1-2019-08). Enligt Läkemedelsverkets ovannämnda rapport gjorde myndigheten en översyn av behovet av att uppdatera befintliga kunskapsunderlag som omfattar barn och läkemedel och värderade behovet av att samla kunskap inom ytterligare områden liksom behovet av att följa upp barns läkemedelsanvändning. Myndigheten har också genomfört ett flertal insatser, bl.a. publicerat åtta nyhetsbrev med aktuell information om barn och läkemedel och en myndighetsrapport över registerkartläggning av barns och ungdomars användning av melatonin på recept i . föreslår i rapporten att myndigheten ska ta fram och utvärdera ett informationsmaterial om läkemedel riktat till barn och ungdomar samt att myndigheten ska utvärdera möjligheter till strukturerad uppföljning av barns läkemedelsanvändning utifrån angelägna områden såsom psykisk ohälsa och rekommendationer i myndighetens kunskapsdokument. För vårdpersonal som är delaktig i barns läkemedelsbehandling har tagit fram kunskapsmaterialet Säkrare ordination och läkemedelshantering till barn (). publicerade reviderade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna innehåller rekommendationer om effektivt omhändertagande, diagnostik och uppföljning samt olika behandlingar som kognitiv beteendeterapi, antidepressiva läkemedel och behandling med elchocker. Riktlinjerna gäller såväl barn och ungdomar som vuxna. genomförde 2018 en översyn av riktlinjerna. Syftet var att säkerställa att riktlinjerna är aktuella och bygger på bästa tillgängliga kunskap. Myndigheten gjorde bedömningen att riktlinjerna är aktuella (). kommer myndigheten på nytt att bedöma om kunskapsläget har förändrats för att se om riktlinjerna behöver uppdateras. I samband med omregleringen av apoteksmarknaden tog 2009 över ansvaret för från . Den har försett förskrivare och allmänhet med producentobunden läkemedelsinformation. publiceras den enbart på webben. Av webbplats () framgår att innehållet i inte uppdateras /19 och att viss information därför kan vara inaktuell. För senaste information inom respektive terapiområde hänvisar webbplatsen till aktuella vårdprogram, behandlingsrekommendationer och nationella riktlinjer. beslutade om budget (). Enligt stod det då klart att ekonomiska förutsättningar saknades för att fortsätta att driva . Enligt uppgift från pågår inget aktivt arbete inom myndigheten med . Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 57) framgår att regeringen anser att det är viktigt att det finns producentobunden läkemedelsinformation och att har varit ett viktigt kunskapsstöd för hälso- och sjukvården. Regeringen följer frågan. Kunskapsstöd om barn och ungdomar med könsdysfori har tagit fram kunskapsstödet God vård av barn och ungdomar med könsdysfori (art. nr 2015-4-6). Kunskapsstödet riktar sig till hälso- och sjukvårdens profession med rekommendationer om innehållet i utredning, vård och behandling vid könsdysfori. Regeringen gav i uppdrag att uppdatera kunskapsstödet (S2019/02042/FS, S2019/03899/FS). Vid genomförandet av uppdraget ska hänsyn tas såväl till ny kunskap som till de erfarenheter som har samlats under de senaste årens expanderande kliniska verksamheter. Av särskild vikt är enligt regeringen att myndigheten i detta arbete tar till vara de erfarenheter som vårdsökande och deras närstående har av tillgång till vård och av hur utredning, vård och uppföljning bedrivs. ska samordna uppdraget med sitt pågående uppdrag att sprida kunskapsstödet om vård och behandling vid könsdysfori till hälso- och sjukvårdens profession samt till andra berörda (S2018/05767/FS). Uppdateringen av kunskapsstödet ska redovisas . I detta sammanhang kan även nämnas att på regeringens uppdrag har tagit fram rapporten hos barn och unga – en kunskapskartläggning (307/2019). Analys av pubertetshämmande och könskonträra läkemedel (Smer) föreslog i en skrivelse till regeringen bl.a. att skulle få i uppdrag att analysera off-label-förskrivningen av pubertetshämmande och könskonträra läkemedel hos barn och ungdomar (dnr Komm2019/00368/S1985:A). har sedan i sitt regleringsbrev fått i uppdrag av regeringen att kartlägga förskrivningen av pubertetshämmande och könskonträra läkemedel hos personer med könsdysfori (S2019/04518/FS). Syftet med uppdraget är att öka kunskapen om läkemedelsbehandling av könsdysfori. Uppdraget ska redovisas . besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om den nationella läkemedelslistan (fr. 2019/20:477). Socialministern anförde bl.a. följande: