bet · H701FiU44 · 2020-06-09 00:00:00 — om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019 Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket till handlingarna. Skrivelse 2019/20:153 om det finanspolitiska ramverket 2019. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om det finanspolitiska ramverket 2019 Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om det finanspolitiska ramverket 2019 lägger skrivelse 2019/20:153 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (KD), (L), (SD), (MP), (M), (M), (V), (S), (C), (S), (S), (SD) och (S). I regeringens skrivelse 2019/20:153 om det finanspolitiska ramverket 2019 behandlas 2019:38. I rapporten har granskat tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Granskningen har inriktats på två revisionsfrågor: är regeringens redovisning i de granskade dokumenten transparent och har finanspolitiken utformats i enlighet med det finanspolitiska ramverket? överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Regeringen lämnade sin svarsskrivelse på granskningsrapporten . Inga motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. om det finanspolitiska ramverket 2019 Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. Det finanspolitiska ramverket syftar till att skapa grundläggande förutsättningar för en effektiv finanspolitik. En budgetpolitik som leder till hög skuldsättning och stigande ränteutgifter riskerar att tränga undan angelägna åtgärder, omfördela välfärd på ett oönskat sätt och begränsa stabiliseringspolitiken. Hållbara finanser är grundläggande för att lyckas med den ekonomiska politiken. Mot bakgrund av den viktiga funktion som ramverket fyller och de riskfaktorer som finns är det enligt motiverat att återkommande granska regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket. Denna granskning utgår från de ekonomiska propositioner som presenterades och fokuserar på regelefterlevnad och redovisningens transparens. Det övergripande syftet har varit att granska regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . Granskningen har inriktats på följande revisionsfrågor: • Är regeringens redovisning i de granskade dokumenten transparent? • Är finanspolitiken utformad i enlighet med det finanspolitiska ramverket? Bedömningsgrund för granskningen är regeringens skrivelse 2017/18:207 för finanspolitiken. Granskningens resultat och rekommendationer övergripande slutsats är att regeringen följer ramverket och att redogörelsen i de ekonomiska propositionerna i huvudsak uppfyller de krav som kan ställas på en transparent redovisning. anser dock att det finns ett antal insatser som kan göras för att förbättra uppföljningen av överskottsmålet och utgiftstaket. konstaterar att överskottsmålet följs upp med en indikator och nästkommande budgetår. Eftersom uppföljningen bygger på prognoser menar att prognosjämförelserna i de ekonomiska propositionerna är centrala för uppföljningen av målet. Redogörelsen i budgetpropositionen bedöms dock inte vara tillräcklig för att förklara de prognosskillnader som finns mellan regeringen och olika expertmyndigheter. anser vidare att det är otydligt hur det bakåtblickande åttaåriga genomsnittet som används i uppföljningen av överskottsmålet ska tolkas. Av budgetpropositionen framgår det t.ex. inte vilken målnivå som genomsnittet för perioden –2018 ska jämföras med. Från och med ändrades överskottsmålet från en till en tredjedels procent av BNP. I kommande propositioner kommer det bakåtblickande åttaårssnittet därmed att omfatta budgetår som har haft både den tidigare och den nya målnivån. konstaterar att regeringens förslag till utgiftstak redovisas enligt den praxis som anges i det finanspolitiska ramverket. menar dock att skälen för förslaget inte tar avstamp i en redogörelse för regeringens syn på hur offentliga utgifter och skatteuttag bör utvecklas på . anför att den tidigare efterlyst en presentation av sådana skäl i samband med att regeringen föreslår nivåer för utgiftstaken. Mot den bakgrunden rekommenderar regeringen att: • utveckla redovisningen i de ekonomiska propositionerna så att skillnaderna mellan regeringens och expertmyndigheternas prognoser för strukturellt sparande och BNP-gap förklaras tydligare • klarlägga i vilket sammanhang och hur det bakåtblickande åttaårssnittet ska användas i uppföljningen av överskottsmålet • motivera förslagen till utgiftstak med sin syn på hur de offentliga utgifterna och skatteuttaget bör utvecklas på . Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen konstaterar att tidigare rekommenderat regeringen att tydligare redovisa jämförelser av prognoser (RiR 2017:32). I skrivelse 2017/18:203 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket välkomnade regeringen rekommendationer men konstaterade att förändringar av det aktuella slaget var komplexa. Regeringen delade bedömning att prognosjämförelser är centrala för förtroendet för finanspolitiken och för efterlevnaden av det finanspolitiska ramverket men framhöll att bedömningen av varje nyckelvariabel, som t.ex. potentiell BNP, BNP-gap eller strukturellt sparande, bygger på en rad detaljer i underliggande antaganden och metodval som kan skilja sig åt mellan olika prognosmakare. Denna komplexitet menade regeringen gör det svårt att i detalj redogöra för respektive prognosmakares alla bakgrundsantaganden. Mot den bakgrunden har regeringen gett i uppdrag att göra fördjupade analyser och utvärderingar av regeringens prognoser. Regeringen gör fortfarande samma bedömning och framhåller vidare att den i de ekonomiska propositionerna både för BNP-gapet och för strukturellt sparande redovisar sin och expertmyndigheternas prognoser så att eventuella skillnader tydligt framgår. Därutöver redovisar i bakgrundspromemorior vilka metoder som använts för att beräkna både potentiell BNP och strukturellt sparande. När det gäller det bakåtblickande åttaårssnittet för det finansiella sparandet framhåller regeringen att det endast används för att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser. Genomsnittet ska i huvudsak användas för att vid nästa översyn utvärdera om målnivån behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga finanserna. redovisar regeringen indikatorn, men menar att den har mindre betydelse för budgetutrymmet i ett framåtblickande perspektiv. Den ändrade målnivån kommer därför enligt regeringen inte att innebära några förändringar av uppföljningen. Regeringen anför att den avser att fortsätta arbetet med att öka tydligheten och transparensen i redovisningen. När det gäller motiveringen till förslaget till utgiftstak är regeringens uppfattning att förhållandet mellan de offentliga utgifterna och framtida skatteuttag bara är en av flera omständigheter att beakta vid bedömningen av en ny nivå på utgiftstaket. Vidare framhåller regeringen att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras först efter avstämning mot överskottsmålet med hänsyn till eventuella inkomstförändringar. Utgiftstakets nivå bör därmed enligt regeringen inte betraktas som ett mål för de faktiska utgifterna. Regeringen framhåller att den därför står fast vid sin tidigare bedömning som redovisades i skrivelse 2016/17:138 om transparensen i budgetpropositionen . Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser I skrivelsen anför regeringen att den ständigt strävar efter att öka tydligheten och transparensen i de ekonomiska propositionerna i den riktning som rekommenderar och att det även gäller redovisningen av det åttaåriga bakåtblickande genomsnittet. Regeringen framhåller tydlighet och transparens som bärande delar i det finanspolitiska ramverket och något som bidrar till att finanspolitiken blir mer förutsägbar. I likhet med regeringen anser utskottet att tydlighet och transparens är viktiga delar i det finanspolitiska ramverket. Utskottet kan också notera att regeringen ständigt strävar efter att öka tydligheten och transparensen i de ekonomiska propositionerna i den riktning som rekommenderar, vilket utskottet välkomnar. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:153 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019.