bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Utredningen ska bl.a. se över möjligheterna att underlätta för industrin att bidra till omställningen. När det gäller frågan om att formulera om samhällsmålen anför regeringen i huvudsak följande i propositionen. Det allmänna ska enligt 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Enligt om klimatförändringar har en skyldighet att agera för att se till att klimatsystemet inte förändras på ett skadligt sätt och att skydda samhällsmedborgarna mot potentiella effekter till följd av skadliga förändringar av klimatsystemet. och regeringen har ett gemensamt ansvar för att klimatpolitiken utformas i enlighet med detta. Detta ansvar bör enligt regeringen komma till tydligt uttryck i de mål som reglerar regeringens och arbete. I propositionen framgår vidare att Miljömålsberedningen anförde att klimatpolitiken är komplex och inte enbart en uppgift för miljöpolitiken och att det ambitiösa miljömål som satts till 2045 innebär att alla politikområden behöver ta ett större och integrerat ansvar för klimatpolitiken. Enligt Miljömålsberedningen behöver det klimatpolitiska arbetet vara samordnat och integrerat med regeringens övriga arbete inom samtliga politikområden för att säkerställa att regeringens arbete bidrar till att uppnå klimatmålen och undvika konflikt mellan skilda intressen. Miljömålsberedningen föreslog därför att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål ser över och vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen. Regeringen anför i propositionen att den instämmer i Miljömålsberedningens bedömning och anser att en översyn av respektive samhällsmål är ett naturligt steg i integreringen av klimatmålen i målen för respektive politikområde. En bättre samordning mellan klimatmålen och andra samhällsmål kan enligt regeringen minska risken för konflikter och möjliggöra synergier. Klimat- och miljöfrågorna behöver fortsätta att integreras i arbetet i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. Regeringen framhåller att även i sin granskning av den svenska klimatpolitiken (RiR 2013:19) rekommenderade regeringen att samordna klimatmålen med andra övergripande samhällsmål. När det gäller frågan om konsekvensanalyser anför regeringen i huvudsak följande i propositionen. En utgångspunkt för att integrera klimat i alla relevanta politikområden är att konsekvenser i fråga om utsläpp av växthusgaser är analyserade och ingår i beslutsunderlag. Regeringen arbetar redan aktivt för att successivt säkerställa att miljö- och klimatfrågorna, tillsammans med andra relevanta aspekter, blir belysta i beslutsunderlagen för regeringens politik, men arbetet behöver fortsätta att utvecklas. Regeringen anför vidare att Miljömålsberedningen har föreslagit att det ska införas bestämmelser om konsekvensanalys när det gäller effekter på klimatet i kommittéförordningen och förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Regeringen instämmer i huvudsak med Miljömålsberedningens förslag och avser därför att tydliggöra regelverket så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. En översyn av förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning och av kommittéförordningen kommer enligt regeringen att påbörjas. Regeringen anför vidare i propositionen att det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället för att ska lyckas med målsättningen att bli världens första fossilfria välfärdsland. En inkluderande klimatpolitik tar enligt regeringen hänsyn till de olika förutsättningar som finns i städer och på landsbygden liksom i olika inkomstgrupper. Landsbygden har en nyckelroll i omställningen till en mer cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi. De värden som skapas i omställningen måste också komma landsbygden till del. För att hela landet ska kunna utvecklas och ställa om till fossilfrihet behöver särskilda hänsyn tas. Genomförandet i gles- och landsbygden ska anpassas till de särskilda förutsättningar som råder där. Regeringen anför i propositionen att den delar Klimatpolitiska rådets syn att en effektiv klimatpolitik behöver bygga på legitimitet, tillit, rättvisa och acceptans. I kommittémotion 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att ska ställa sig bakom det som regeringen föreslår om inriktningen för det klimatpolitiska arbetet, med de ändringar som anförs i motionen om att samordna klimatmålen med andra övergripande samhällsmål samt att regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av arbetets effekter på klimatet såväl nationellt som globalt inom de politikområden där det är relevant. Motionärerna anför att regeringens formulering i propositionen riskerar att uppfattas som att alla samhällsmål ska prövas mot klimatmålen och därefter vid behov omformuleras. Enligt motionärerna bör klimatmålen inte vara överordnade andra samhällsmål. Motionärerna föreslår därför att formuleringen i stället bör lyda att i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål ska klimatmålen samordnas med andra övergripande samhällsmål. Motionärerna anför om konsekvensanalyser att dessa även måste innehålla eventuella effekter för de globala utsläppen för att inte strida mot det övergripande målet om att minska utsläppen globalt för att nå mål. I kommittémotion 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att klimatpolitiken måste beaktas i utformningen av alla samhällsmål men inte vara överordnad alla andra samhällsmål. Det är enligt motionärerna viktigt att klimatpolitiken beaktas i utformningen av annan politik men det får inte betyda att klimatpolitiken i alla sammanhang ska överordnas all annan politik. Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 3 bör regeringen ges i uppdrag att föreslå nya formulerade samhällsmål som är förenliga med klimatmålen i de fall det finns behov av det. Motionärerna anför att klimatet inte kan vänta och att regeringen inte ska avvakta en översyn av respektive samhällsmål. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att en översyn av samhällsmålen måste värderas jämställt i relation till klimatmålen. Motionärerna anför att en översyn bör göras men att samhällsmålen måste värderas jämställt utifrån sina meriter vid eventuella målkonflikter. Bara så kan samhället utvecklas i ett förvaltarskap som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. I kommittémotion 2019/20:3479 av m.fl. (SD) anförs att handlingsplanen till största delen består av mindre konkreta förslag och att det är svårt att bedöma kostnadseffektiviteten och i vilken utsträckning förslagen bidrar till att klimatmålen nås. Regeringen bör därför enligt motionärerna återkomma till med en analys av hur förslagen bidrar till att minska utsläppen (yrkande 1). Enligt motionärerna bör vidare all klimatpolitik utvärderas utifrån hur den bidrar till att minska utsläppen på global nivå. Motionärerna anför att klimatfrågan är en global utmaning, vilket gör klimatpolitiken komplex. Huvudfokus i den svenska klimatpolitiken bör därför ligga på att bidra till minskade utsläpp på global nivå (yrkande 2). Motionärerna anför vidare att kostnadseffektivitet i klimatarbetet är centralt för att svensk klimatpolitik ska kunna bedrivas utan negativ påverkan på jobb och tillväxt (yrkande 5). I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med en beräkning av hur stora utsläppsminskningarna beräknas bli som en följd av handlingsplanen. I yrkande 7 i samma motion anförs att regeringen bör återkomma med en handlingsplan som är kompletterad med kvantifierbara åtgärder som minskar utsläppen med och sammanlagt . Enligt kommittémotion 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 2 bör regeringen skyndsamt återkomma med en redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder för att minska utsläppen samt i vilken grad beslutade och planerade åtgärder kan förväntas bidra till att nå de nationella och globala klimatmålen. I yrkande 3 i samma motion föreslås att ska ges i uppdrag att utvärdera hur effektiva regeringens enskilda klimatreformer är i syfte att åskådliggöra vilka reformer som är mest effektiva och gör störst skillnad för klimatet samt vid behov föreslå nya effektivare åtgärder. Motsvarande yrkande framförs i kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 2. Översyn av all relevant lagstiftning m.fl. (V) välkomnar i kommittémotion 2019/20:3480 yrkande 2 regeringens bedömning att all relevant lagstiftning bör ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Styrningen bör dock enligt motionärerna även omfatta statliga myndigheter och bolag. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se till att förordningar, direktiv och ägarinstruktioner till myndigheter och statliga bolag är i enlighet med det klimatpolitiska ramverket. Motionärerna anför vidare i yrkande 23 i samma motion att regeringen bör återkomma med ändringar i i syfte att stärka som verktyg för att nå klimatmål och övriga nationella miljökvalitetsmål. Motionärerna välkomnar regeringens avsikt att tillsätta en utredning om men saknar tydlighet i när detta ska genomföras. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 6 anförs att regeringen bör inrätta ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt. Motion 2019/20:2275 av m.fl. (S) berör frågan om att verka för att myndigheterna prioriterar en effektiv omställning till det fossilfria samhället. Enligt motionärerna behövs ett tydligare samverkansuppdrag till statens myndigheter för effektiva tillståndsprocesser som kan öka takten i omställningen. I motion 2019/20:2445 av och (båda MP) yrkande 1 anförs att myndigheternas klimatarbete bör skärpas. Motionärerna anför att och klimatlagen måste genomsyra alla nivåer av samhället. För att arbetet ska bli så strategiskt och systematiskt som det behöver vara krävs att alla myndigheter får i uppdrag att kontinuerligt sträva efter dessa mål. En ny bestämmelse bör införas i myndighetsförordningen om att myndigheter fortlöpande ska arbeta för att nå och målen i den svenska klimatlagen. Övriga motioner om klimatpolitikens inriktning I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att klimatpolitiken ska visa hur vi uppfyller och utgå från en rad åtgärder på alla nivåer – såväl globalt, nationellt som lokalt och för både företag och organisationer. Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 8 bör regeringen återkomma med förslag som kompletterar klimathandlingsplanen genom samlade åtgärder för ökad jämlikhet och jämställdhet. Motionärerna anför att handlingsplanen inte har någon ambition att hantera krisen ur ett rättviseperspektiv och att förutsättningarna för att alla deltar i omställningen ökar i ett jämlikt samhälle. Enligt motion 2019/20:1096 av (S) är fler och mer kraftfulla åtgärder nödvändigt för en snabbare omställning och för att begränsa utsläppen av växthusgaser. I motion 2019/20:3045 av m.fl. (S) anförs att den svenska klimatpolitiken måste utgå från ett klass- och landsbygdsperspektiv för att klimatomställningen ska lyckas. En kraftfull klimatpolitik kräver enligt motionärerna en lika kraftfull politik för ekonomisk omfördelning. behandling och kompletterande uppgifter Översyn av all relevant lagstiftning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över all relevant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (dir. 2019:101). Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. • se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen • identifiera annan relevant lagstiftning som kan ha betydelse för att nå klimatmålen • redovisa på vilket sätt lagstiftningen är relevant för möjligheterna att nå klimatmålen • prioritera lagstiftningarna utifrån förutsättningar att bidra till att dessa mål kostnadseffektivt nås • se över denna lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag • lämna nödvändiga författningsförslag • redovisa eventuella ytterligare utredningsbehov • i konsekvensanalysen bl.a. beskriva hur förslagen påverkar svenska företags konkurrenskraft, risken för koldioxidläckage och de globala koldioxidutsläppen. Uppdraget att se över hur kan utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen och analysen av annan relevant lagstiftning ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Vidare kan noteras att regeringen gav i uppdrag att se över och ge förslag på förändringar i miljöledningsförordningen för att ytterligare stärka de statliga myndigheternas miljöarbete. Uppdraget ska redovisas (M2020/00238/Nm). har riktat flera tillkännagivanden till regeringen om effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider. riktade ett tillkännagivande till regeringen om förenklade och förkortade tillståndsprocesser (bet. 2016/17:MJU22, rskr. 2016/17:289). riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare reformera tillståndsprocesserna för miljöpåverkande verksamheter (bet. 2017/18:MJU19, rskr. 2017/18:217). Även riktade ett tillkännagivande till regeringen i fråga om tillståndsprocesser, om ett s.k. grönt spår för att ta ytterligare steg för att förbättra tillståndsprocesserna (bet. 2018/19:MJU18, rskr. 2018/19:275). Med anledning av bl.a. de nämnda tillkännagivandena har en utredare på regeringens uppdrag undersökt om det nuvarande systemet för miljöprövning av miljöfarlig verksamhet är utformat på ett sätt som främjar investeringar som driver teknik- och metodutvecklingen mot minskad negativ miljöpåverkan. I uppdraget ingick även att föreslå åtgärder för att prövningen av verksamheter enligt ska främja investeringar som bidrar till en grön omställning. Utredningen skulle även föreslå hur miljöprövningsprocessen kan bli mer effektiv och ändamålsenlig. Uppdraget redovisades i promemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38). Av regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att arbetar med att ta hand om slutsatserna och förslagen som lämnades i utredningen. Frågan om effektivare tillståndsprocesser och kortare handläggningstider behandlades senast av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2019/20:MJU12 Övergripande miljöfrågor. Utskottet avstyrkte motionsförslagen med hänvisning bl.a. till att regeringen arbetar med att effektivisera tillståndsprocessen och att tillståndsprövningen enligt är en särskilt prioriterad fråga. Klimatpolitiska rådets rapport innehöll en bedömning av den klimatpolitiska handlingsplanen. välkomnade i rapporten att regeringen presenterat en bred handlingsplan med insatser i många olika sektorer, från lokal till internationell nivå. Enligt finns det dock brister i handlingsplanen. Den allvarligaste bristen är enligt rådet att regeringen inte redovisar i vilken grad beslutade och planerade insatser, i sina delar eller som helhet, bidrar till att klimatmålen kan nås. Därmed menar rådet att handlingsplanen inte uppfyller klimatlagens ambition i detta avseende. Rådet anför vidare att insatserna genomgående är diffust beskrivna och saknar tidsplan för genomförande. lämnar i rapporten ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av handlingsplanen. Rådet rekommenderar bl.a. regeringen att konkretisera den klimatpolitiska handlingsplanen så att den blir en plan för handling med ansvarsfördelning, tidsättning och effektbedömning av varje insats och av helheten och att följa upp planen i regeringens klimatredovisning. lämnade vidare följande rekommendationer till regeringen om ledarskap och styrning i den klimatpolitiska handlingsplanen. Stärk och bredda ansvaret för det klimatpolitiska arbetet i regeringen, förslagsvis genom en styrgrupp med ansvar för att implementera det klimatpolitiska ramverket med statsministern som ordförande. Ge relevanta myndigheter ett stående uppdrag att leverera förslag som bidrar till att klimatmålen nås inom utsatt tid, inklusive konsekvensutredda förslag till den klimatpolitiska handlingsplanen. Stärk myndigheternas kompetens och kapacitet för att bedöma och följa upp effekterna av politiska insatser för att uppnå klimatmålen i syfte att lägga en solid grund för kontinuerligt lärande och vidareutveckling av politiken. Se till att det klimatpolitiska ramverket och den klimatpolitiska handlingsplanen får lika starkt och tydligt genomslag i regeringens arbete som budgetpolitiken och det finanspolitiska ramverket. Omsätt de branschvisa färdplaner som tagits fram inom initiativet Fossilfritt i handlingsplaner för stegvis genomförande, uppföljning och uppdatering, gemensamt mellan regeringen och respektive bransch. Utöver rekommendationerna anförde rådet att några mer specifika utmaningar framträtt i analysen som avspeglas i samtliga sektorer och framstår som viktiga att hantera. Det gällde bl.a. att långa och oförutsägbara tillståndsprocesser kan bromsa investeringar som är viktiga för klimatomställningen. Rådet anförde att handlingsplanen lyfter fram bl.a. denna sektorsövergripande utmaning men att planen innehåller få konkreta planerade insatser och i stället generellt aviserar utredningar eller nya strategier. Rådet anförde vidare att det konkreta innehållet avgör vilka effekter dessa initiativ får och att hastigheten behöver vara hög och regeringens ledarskap tydligt. Enligt uppgift från kommer Klimatpolitiska rådets rapport att omhändertas i den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen . I likhet med regeringen bedömer miljö- och jordbruksutskottet att aktörer inom alla samhällsområden och alla nivåer behöver bidra för att nå de klimatmål som har beslutat om. Utskottet delar även regeringens bedömning att klimatet behöver integreras i alla relevanta politikområden – inte bara i politik som endast syftar till att minska utsläppen – för att arbetet ska kunna utgå från det långsiktiga tidsatta utsläppsmålet i klimatlagen. Utskottet välkomnar därför den inriktning för klimatpolitiken som regeringen lämnar i handlingsplanen. Utskottet delar regeringens bedömningar av de förändringar som behöver göras och de åtgärder som behöver vidtas för att nå klimatmålen. Utskottet ser positivt på regeringens ansats att göra ökade ansträngningar för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden och instämmer i regeringens bedömning av vad detta arbete bör innefatta. Utskottet konstaterar i likhet med Miljömålsberedningen att klimatpolitiken är komplex och inte enbart en uppgift för miljöpolitiken. Utskottet delar regeringens och Miljömålsberedningens ställningstagande att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov ska omformulera målen så att de är förenliga med klimatmålen. När det gäller frågan om konsekvensanalyser anför regeringen i propositionen att en utgångspunkt för att integrera klimatet i alla relevanta politikområden är att konsekvenser i fråga om utsläpp av växthusgaser är analyserade och ingår i beslutsunderlag. Utskottet välkomnar därför regeringens åtagande att göra regelverket tydligare så att det görs konsekvensanalyser av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen anför att den aktivt arbetar för att successivt säkerställa att miljö- och klimatfrågorna, tillsammans med andra relevanta aspekter, blir belysta i beslutsunderlagen. Utskottet noterar även att lyfter fram frågan om konsekvensanalyser i sin rapport och att denna kommer att hanteras i samband med nästa klimatredovisning. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör godkänna det som regeringen föreslår i propositionen om inriktningen för det klimatpolitiska arbetet. Miljö- och jordbruksutskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3482 (M) yrkande 1. Som miljö- och jordbruksutskottet uttalat ovan delar utskottet regeringens bedömning om vad arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla politikområden bör innefatta. Som utskottet anfört ovan delar utskottet även Miljömålsberedningens och regeringens uppfattning när det gäller frågan om översyn av samhällsmålen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:3479 (SD) yrkande 4, 2019/20:3480 (V) yrkande 3 och 2019/20:3481 (KD) yrkande 1. När det gäller frågan om konsekvensanalyser vill utskottet inledningsvis hänvisa till vad utskottet anfört ovan i frågan. Utskottet välkomnar den översyn av förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning och av kommittéförordningen som enligt regeringen kommer att påbörjas. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd när det gäller motionsyrkandet om redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3482 (M) yrkande 2. Mot bakgrund av vad som framkommit ovan om regeringens arbete i fråga om konsekvensanalyser bedömer utskottet att det inte finns skäl att ge något utvärderingsuppdrag till och avstyrker därför motionerna 2019/20:2659 (M) yrkande 2 och 2019/20:3482 (M) yrkande 3. När det gäller övriga motionsförslag om konsekvensanalyser konstaterar utskottet att regeringen redan påbörjat arbetet inom detta område. Regeringen har föreslagit att regelverket ska tydliggöras och aviserat vissa utredningar. Utskottet noterar vidare att i sin rapport lyfter fram frågan om bl.a. politikens konsekvenser och att denna rapport kommer att hanteras i samband med klimatredovisningen i nästa budget. Utskottet vill inte föregripa detta arbete och finner därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av övriga motioner på detta område. Utskottet avstyrker således motionerna 2019/20:3479 (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2019/20:3480 (V) yrkandena 1 och 7. Översyn av all relevant lagstiftning Som miljö- och jordbruksutskottet tidigare nämnt delar utskottet regeringens bedömning att arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden bör innefatta bl.a. att all relevant lagstiftning ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Utskottet välkomnar därför den utredning som regeringen nu har tillsatt. Utskottet delar även regeringens bedömning att är central för omställningen och välkomnar att regeringen avser att prioritera en översyn av . Utskottet ser vidare positivt på att regeringen i propositionen anför att utgångspunkten för översynen bör vara förutsägbara och effektiva prövningsprocesser och noterar att utskottet tidigare riktat flera tillkännagivanden till regeringen i fråga om tillståndsprocesser. När det gäller frågan om översynen även bör omfatta statliga myndigheter och bolag framhåller näringsutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att styrningen av de statliga bolagen följer statens ägarpolicy och de riktlinjer som finns för bolag med statligt ägande. noterar vidare att regeringen har redovisat att den inom ramen för statens ägarpolicy kommer att fortsätta att utveckla sin bolagsstyrning och vid behov revidera statens ägarpolicy. anför i sitt yttrande att utskottet förutsätter att sådana revideringar även kan innefatta anpassningar i förhållande till det klimatpolitiska ramverket. Något riksdagsuttalande med den innebörden anser näringsutskottet dock inte vara motiverat, och utskottet avstyrker motion 2019/20:3480 (V) yrkande 2. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och finner med hänsyn till regeringens breda ansats i propositionen och den genomgång av all lagstiftning som ska göras att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionen. Med hänsyn till den pågående översynen av all relevant lagstiftning finner utskottet inte heller skäl att vidta någon åtgärd med anledning av de förslag som framförs i motionerna 2019/20:2275 (S), 2019/20:2445 (MP) yrkande 1, 2019/20:3480 (V) yrkande 23 samt 2019/20:3481 (KD) yrkande 6. Övriga motioner om klimatpolitikens inriktning