bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om inriktning för det klimatpolitiska arbetet. Propositionen är den första klimathandlingsplan som regeringen, i enlighet med klimatlagen, överlämnar till . I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. Utskottet anser att bör avslå samtliga följdmotionsyrkanden och de yrkanden från allmänna motionstiden /20 om klimatpolitik som behandlas i betänkandet. I betänkandet finns 60 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sju särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. Cirka 100 yrkanden i följdmotioner. Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Inriktning för det klimatpolitiska arbetet Hållbara förnybara drivmedel och infrastruktur för alternativa drivmedel Europeiskt och internationellt klimatarbete Motioner som bereds förenklat 1.Regeringens förslagspunkt, punkt 1 (M) 2.Översyn av samhällsmålen, punkt 2 (SD) 3.Översyn av samhällsmålen, punkt 2 (V) 4.Översyn av samhällsmålen, punkt 2 (KD) 5.Redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder, punkt 3 (M, KD) 6.Uppdrag till , punkt 4 (M, KD) 7.Konsekvensanalyser i övrigt, punkt 5 (SD) 8.Konsekvensanalyser i övrigt, punkt 5 (V) 9.Översyn av all relevant lagstiftning, punkt 6 (V) 10.Översyn av all relevant lagstiftning, punkt 6 (KD) 11.Övriga motioner om klimatpolitikens inriktning, punkt 7 (V) 12.Prissättning av växthusgasutsläpp, punkt 8 (V) 13.Finansmarknaden, punkt 9 (V) 14.EU:s system för handel med utsläppsrätter, punkt 10 (M) 15.EU:s system för handel med utsläppsrätter, punkt 10 (V) 16.EU:s system för handel med utsläppsrätter, punkt 10 (KD) 17.Konsumtionsbaserade utsläpp, punkt 11 (V) 18.Klimatarbetet i den offentliga sektorn, punkt 12 (V) 19.Klimatarbetet i den offentliga sektorn, punkt 12 (KD) 20.Klimatdeklarationer, punkt 13 (KD) 21.Industri och export, punkt 14 (M) 22.Industri och export, punkt 14 (SD) 23.Industri och export, punkt 14 (V) 24.Samarbete med kärnkraftsländer, punkt 15 (M, KD) 25.Samarbete med kärnkraftsländer, punkt 15 – motiveringen (L) 26.Kärnkraftsfrågor i övrigt, punkt 16 (M, SD, KD) 27.Kärnkraftsfrågor i övrigt, punkt 16 – motiveringen (L) 28.Elproduktion i övrigt, punkt 17 (V) 29.Cirkulär ekonomi, punkt 18 (V) 30.Cirkulär ekonomi, punkt 18 (KD) 31.Skogens bidrag för att minska utsläppen, punkt 19 (M, KD) 32.Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt, punkt 20 (M) 33.Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt, punkt 20 (V) 34.Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt, punkt 20 (KD) 35.Etappmål för flyget, punkt 21 (V) 36.Infrastrukturfrågor, punkt 22 (V) 37.Infrastrukturfrågor, punkt 22 (KD) 38.Järnväg och kollektivtrafik, punkt 23 (V) 39.Järnväg och kollektivtrafik, punkt 23 (KD) 40.Cykling, punkt 24 (V) 41.Ekonomiska styrmedel, punkt 25 (V) 42.Ekonomiska styrmedel, punkt 25 (KD) 43.Laddinfrastruktur och elvägar, punkt 26 (KD) 44.Stoppdatum för fossila drivmedel, punkt 27 (SD, KD) 45.Stoppdatum för fossila drivmedel, punkt 27 (V) 46.Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel i övrigt, punkt 28 (M) 47.Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel i övrigt, punkt 28 (V) 48.Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel i övrigt, punkt 28 (KD) 49.Energieffektiva och klimatsmarta fordon, punkt 29 (V) 50.Energieffektiva och klimatsmarta fordon, punkt 29 (KD) 51.Avskiljning och lagring av koldioxid, punkt 30 (M) 52.Avskiljning och lagring av koldioxid, punkt 30 (KD) 53.Utsläppsminskningar i andra länder, punkt 31 (M) 54.Utsläppsminskningar i andra länder, punkt 31 (V) 55.EU, punkt 32 (V) 56.EU, punkt 32 (KD) 57.EU, punkt 32 (L) 58.Klimat- och handelspolitik, punkt 33 (V) 59.Klimatmålen, punkt 34 (V) 60.Klimatanpassning, punkt 35 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (L) 7.En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 3 yttrande 2019/20:CU3y Bilaga 4 yttrande 2019/20:FöU6y Bilaga 5 yttrande 2019/20:NU6y Bilaga 6 yttrande 2019/20:SkU8y Bilaga 7 yttrande 2019/20:TU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inriktning för det klimatpolitiska arbetet godkänner det som regeringen föreslår om inriktningen för det klimatpolitiska arbetet. Därmed bifaller proposition 2019/20:65 och avslår motion 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 5 (M, KD) 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 6 (M, KD) 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Översyn av all relevant lagstiftning 2019/20:2275 av m.fl. (S), 2019/20:2445 av och (båda MP) yrkande 1, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 23 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) Övriga motioner om klimatpolitikens inriktning 2019/20:1096 av (S), 2019/20:3045 av m.fl. (S), 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 11 (V) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 9–11, 13 och 14. Reservation 12 (V) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. Reservation 13 (V) EU:s system för handel med utsläppsrätter 2019/20:529 av (KD) yrkande 10, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 29, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 8, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 8, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 14 (M) Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 18–20. Reservation 17 (V) Klimatarbetet i den offentliga sektorn 2019/20:2445 av och (båda MP) yrkandena 2 och 3, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 22 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Reservation 18 (V) Reservation 19 (KD) 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 20 (KD) 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 25–28 och 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) Reservation 23 (V) 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 24 (M, KD) Reservation 25 (L) – motiveringen 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 10. Reservation 26 (M, SD, KD) Reservation 27 (L) – motiveringen 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 29 och 65. Reservation 28 (V) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 24, 30 och 31 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 29 (V) Reservation 30 (KD) Skogens bidrag för att minska utsläppen 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 31 (M, KD) Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 38, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:2858 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 43, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 27, 50 och 51 samt 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 32–35. Reservation 32 (M) Reservation 33 (V) Reservation 34 (KD) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 37. Reservation 35 (V) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 42–48, 50 och 53 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 14. Reservation 36 (V) Reservation 37 (KD) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 56–62 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15 och 16. Reservation 38 (V) Reservation 39 (KD) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 51, 52, 54 och 55. Reservation 40 (V) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 38 och 49 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 17–19. Reservation 41 (V) Reservation 42 (KD) Hållbara förnybara drivmedel och infrastruktur för alternativa drivmedel 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 20–22. Reservation 43 (KD) Stoppdatum för fossila drivmedel 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 39 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 44 (SD, KD) Reservation 45 (V) Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel i övrigt 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 21, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 36 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 46 (M) Reservation 47 (V) Reservation 48 (KD) Energieffektiva och klimatsmarta fordon 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 40, 41, 63 och 64 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 23 och 25. Reservation 49 (V) Reservation 50 (KD) Avskiljning och lagring av koldioxid 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 7–9, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 9, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 51 (M) Reservation 52 (KD) Utsläppsminskningar i andra länder 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 43 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Reservation 53 (M) Reservation 54 (V) Europeiskt och internationellt arbete 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 17, 66 och 67 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 55 (V) Reservation 56 (KD) Reservation 57 (L) 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 68–74. Reservation 58 (V) 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 59 (V) 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 31 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 60 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (V), (SD), (L), (S), (M), (M), Per Schöldberg (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. I propositionen överlämnar regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen i enlighet med klimatlagen. Handlingsplanen berör frågor om utsläppsminskningar. I propositionen föreslår regeringen att ökade ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden. Regeringen redogör även för sin bedömning av hur detta bör gå till. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Med anledning av propositionen har fyra motioner väckts. I betänkandet behandlar utskottet även 33 motioner från allmänna motionstiden /20. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och de behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Vid utskottets sammanträde presenterade sin rapport . Utskottet har berett civilutskottet, försvarsutskottet, näringsutskottet, skatteutskottet och trafikutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och de inkomna följdmotionerna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Yttrandena återges i bilaga 3–7. Propositionen är den första klimatpolitiska handlingsplan som regeringen, i enlighet med klimatlagen, överlämnar till . I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. Regeringen föreslår att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Det arbetet bör innefatta att se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag, att regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen och att regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Även det klimatrelaterade arbetet som regeringen avser att vidta internationellt och inom EU presenteras. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . I propositionen behandlas fem tillkännagivanden från . Internationella avtal och Agenda 2030 enades världens länder i om ett nytt klimatavtal som binder alla länder och ska börja gälla . Den globala uppvärmningen ska enligt avtalet hållas , och ansträngningar ska göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Avtalet innebär att länder utarbetar, meddelar och upprätthåller s.k. nationellt fastställda klimatbidrag, dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser. Parterna ska successivt öka sina bidrag, och dessa ska förnyas . ratificerade och blev part , vilket innebär att formellt åtagit sig att genomföra avtalet. i , COP 24, resulterade i en gemensam regelbok för hur länderna ska planera, kommunicera, genomföra, rapportera och följa upp sina åtaganden under . I regelboken finns också regler för hur man ska följa upp det globala klimatarbetet för att se hur det svarar mot målen i . Länderna som deltog i klimatmötet i åtog sig inte att höja sina ambitioner när det gäller att minska koldioxidutsläppen, utan tidigare utsatta ambitioner står fast. Med dem skulle världens temperatur höjas med enligt FN:s klimatpanel IPCC:s specialrapport om 1,5-graders global uppvärmning, alltså över de max som slår fast att temperaturen får höjas. hölls COP 25 i . Ambitionen var att slutföra de återstående tekniska detaljerna i . En av de stora frågorna var utformningen av artikel 6, som handlar om frivilliga marknader för handel med utsläppsrätter. Någon överenskommelse kunde dock inte nås i denna del utan den sköts upp till COP 26. COP 26 skulle ha hållits i men har skjutits upp med anledning av coronaviruset. antog världens länder 17 globala hållbarhetsmål till 2030, den s.k. Mål 13 Bekämpa klimatförändringarna är ett av dessa. EU:s klimatmål och långsiktiga klimatstrategi Följande kvantitativa mål ligger till grund för EU:s klimatpolitik, som även har stor betydelse för hur svensk klimatpolitik ska bedrivas: – antog EU:s långsiktiga mål som är att till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 80–jämfört med . – Till 2020 ska EU:s utsläpp minska jämfört med , andelen energi från förnybara energikällor ska öka till och energiförbrukningen ska minska . Målsättningen genomförs genom de rättsakter som antagits på EU-nivå under ett samlat klimat- och energipaket till 2020. – antog slutsatser med riktlinjer för ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 (nedan 2030-ramverket). Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser till 2030 ha minskat inom EU jämfört med , och förnybar energi och bättre energieffektivitet ska uppnås. Enligt beslutet ska målet gälla för hela ekonomin. Dessutom ska regler fastställas för hur växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska bokföras. Genom och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (LULUCF-förordningen) antogs regler om bokföring av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Europeiska kommissionen presenterade 2018 meddelandet En ren jord åt alla om en långsiktig klimatstrategi för utsläppsminskningar inom EU till 2050, COM(2018) 773. På miljörådet antog EU:s miljö- och klimatministrar EU:s inlaga till långsiktig klimatstrategi under . Strategin slår fast EU:s målsättning om klimatneutralitet till 2050 och bygger på Europeiska rådets slutsatser samt kommissionens meddelande En ren jord åt alla. Europeiska kommissionen presenterade sitt meddelande om en europeisk grön giv, COM(2019) 640. Den är en ny tillväxtstrategi som enligt kommissionen ska ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen som behandlar klimat- och miljörelaterade utmaningar. presenterade Europeiska kommissionen sitt förslag till en europeisk klimatlag, COM(2020) 80. Förslaget syftar till att fastställa ett ramverk för att uppnå unionens gemensamma målsättningar om klimatneutralitet (nettonollutsläpp) av växthusgaser till 2050 och framsteg i klimatanpassningsarbetet. beslutade om ett nytt klimatpolitiskt ramverk för . omfattar en klimatlag, ett långsiktigt klimatmål och etappmål för att minska inhemska växthusgaser samt ett klimatpolitiskt råd. beslutade i samband med ramverket även om en ny precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan som lyder: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Till miljökvalitetsmålet hör fem etappmål, varav de fyra sistnämnda beslutades av 2017. Etappmålet innebär att utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, ska minska till 2020 jämfört med . ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation), dvs. växthusgasutsläppen utanför EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS), bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläpps-minskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS) ska minska med jämfört med . Miljökvalitetsmålet har kopplingar till tre globala hållbarhetsmål i Agenda , varav 7 Hållbar energi för alla och 11 Hållbara städer och samhällen har direkta kopplingar och 15 Ekosystem och biologisk mångfald har indirekta kopplingar. I propositionen lämnar regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till . Regeringen redogör för beslutade och planerade åtgärder för att minska utsläppen i tre avsnitt – tvärsektoriella åtgärder, åtgärder per sektor och åtgärder inom transportsektorn. Därefter beskriver regeringen kompletterande åtgärder och agerande inom EU och internationellt. Det här avsnittet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens förslag till riksdagsbeslut och det följdmotionsyrkande som rör en ändring av detta beslut. I samma avsnitt behandlas även övriga yrkanden om tillkännagivanden i följdmotioner och motioner från allmänna motionstiden som berör regeringens förslag till riksdagsbeslut och regeringens bedömning i den delen. Därefter behandlas övriga delar av propositionen, övriga följdmotioner och ett antal motioner från allmänna motionstiden som rör klimatpolitiska frågor. Inriktning för det klimatpolitiska arbetet Utskottets förslag i korthet godkänner det som regeringen föreslår om inriktning för det klimatpolitiska arbetet. avslår därmed ett motionsyrkande om ändringar i inriktningen. avslår även ett antal motioner om översyn av samhällsmålen, redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder, uppdrag till och konsekvensanalyser i övrigt, en översyn av all relevant lagstiftning och klimatpolitikens inriktning i övrigt. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (KD), 5 (M, KD), 6 (M, KD), 7 (SD), 8 (V), 9 (V), 10 (KD) och 11 (V). Regeringens förslag och bedömning I propositionen lämnar regeringen förslag på inriktningen för det klimatpolitiska arbetet. Regeringen föreslår att ökade ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Enligt regeringens bedömning bör arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden innefatta att – all relevant lagstiftning ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag – regeringen i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen – regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. Skälen för regeringens förslag och bedömning Regeringen anför i propositionen att de klimatmål som har beslutat om är sektorsövergripande. För att klimatmålen ska kunna nås behöver aktörer inom alla samhällsområden och på alla nivåer bidra. För att regeringens klimatpolitiska arbete ska kunna utgå från det långsiktiga tidsatta utsläppsmålet i enlighet med 3 § klimatlagen behöver klimatet, enligt regeringens bedömning, integreras i alla relevanta politikområden, inte bara i politik som endast syftar till att minska utsläppen. Regeringen anför att utmaningen är att se klimatomställningen ur ett helhetsperspektiv där samtliga politikområden bidrar till att utsläpp av växthusgaser minskar i linje med mål. Arbetet med att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden bör därför innefatta de tre områden som framgår av regeringens bedömning ovan. Regeringen anför i propositionen att det, om klimatmålen ska nås, är viktigt att se över hur klimatfrågan har integrerats i lagstiftning som utformas i syfte att reglera olika politikområden och vid behov anpassa denna lagstiftning så att den också är i linje med de klimatpolitiska målen. Regeringen ska därför tillsätta en utredning för att se över all relevant svensk lagstiftning som har betydelse för klimatmålen. Utredningen ska vid behov föreslå ändringar i syfte att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. Regeringen anför i propositionen att och bestämmelser med stöd av balken är centrala för möjligheten att nå klimatmålen och har betydande potential att styra utsläppen av växthusgaser. Enligt regeringen bör därför en översyn av prioriteras i den översyn av relevant lagstiftning som ska göras. Detta gäller särskilt de delar som rör prövning av verksamheter som ger upphov till utsläpp av växthusgaser i . Regeringen lyfter även fram andra aspekter, t.ex. prövning av verksamheter med lokal miljöpåverkan som bidrar till att nå klimatmålen men som har svårt att tillgodoräkna sig klimatnyttan i prövningen. Utgångspunkter för översynen bör enligt regeringen vara förutsägbara och effektiva prövningsprocesser som minimerar tiden för prövning, samt kostnaden och den administrativa bördan för företag. Enligt regeringen bör en utredning tillsättas i syfte att åstadkomma en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning som möjliggör en snabbare omställning till fossilfrihet.