bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Utskottet framhöll att det av hänsyn till trafiksäkerheten är viktigt att vara restriktiv med skyltning utmed större allmänna vägar. Utskottet anförde vidare att det delar statsrådets bedömning att trafiksäkerheten är och ska vara överordnad enskilda näringsidkares behov av marknadsföring utmed de allmänna vägarna. Utskottet är fortfarande av samma uppfattning. Utskottet vill avslutningsvis påminna om att med anledning av coronaviruset beslutade om en ändringsbudget som innebär en ökning av ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer med (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:299). Beslutet innebär att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökades med sammanlagt . pekade i sitt betänkande på att järnvägstrafiken har reducerats, vilket har medfört att intäkter från banavgifter beräknas minska. har vidare identifierat ett antal planerade projekt som har fördyrats. pekade också på att den minskade järnvägstrafiken har skapat möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt få tillgång till järnvägsanläggningen för utökade underhållsåtgärder. bedömde även att det finns förutsättningar för att öka vägunderhållet. Beslutet innefattade därmed att det tillfördes för järnvägsunderhåll och för vägunderhåll . Mot bakgrund av motionsförslaget om signalsystemet () vill utskottet påminna om att detta är ett EU-gemensamt signalsystem för och att medlemsländerna enligt EU:s förordning om transeuropeiska transportnät (TEN-T) ska ha infört ERTMS på stomnätet för järnväg . Till uppgifter hör att driva genomförandet av detta i . Utskottet har tidigare behandlat motioner om ERTMS, (bet. 2019/20:TU15). Utskottet pekade då på att har uppgett att man inte har någon möjlighet att gå in med finansiering av ombordsystem eftersom det inte har anslagits några medel till detta. Det finns dock möjlighet att söka EU-bidrag, och administrerar ansökningar från svenska järnvägsföretag. Enligt ERTMS-programmets årsrapport fick 716 fordon bidrag för ERTMS-anpassning av ombordsystem . När det gäller serieinstallationer varierar beviljat stöd mellan av kostnaden, och beviljat stöd för pilotinstallationer varierar mellan . Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund positivt att det ges ett tillskott för att utveckla ERTMS och att utbetalningarna från Europeiska kommissionen via Fonden för ett sammanlänkat (CEF) uppgick till i stöd för investeringar och utveckling, varav de största utbetalningarna, på , avsåg ERTMS. Utskottet vill framhålla vikten av åtgärder för att på olika sätt främja resenärernas möjlighet att välja klimatsmarta transportmedel och därmed ett mer hållbart resande såväl nationellt som internationellt. Utskottet ser därmed positivt på det uppdrag som regeringen tidigare gett att utreda förutsättningarna för att upphandla nattågstrafik med dagliga avgångar till flera europeiska städer. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag på vilken trafik som bör upphandlas, redovisa en tidsplan för genomförandet och göra en bedömning av kostnaderna för staten. Vidare ingick att utreda andra möjligheter att underlätta etableringen av nattågstrafik till utlandet och hur staten kan bidra till att den upphandlade trafiken kan ersättas av trafik som bedrivs på kommersiell grund. I uppdraget som redovisades till regeringen pekar ut sträckningen ––som mest lämplig för att gå vidare med en eventuell upphandling av nattågstrafik till den europeiska kontinenten. Sträckan har enligt bra trafikmässiga förutsättningar, ger möjlighet till relevanta avgångs- och ankomsttider och öppnar för vidare förbindelser till andra delar av . En förutsättning för trafiken är bl.a. att nödvändiga överenskommelser med berörda länder kan ingås. bedömer att trafik på sträckan ––som tidigast skulle kunna vara igång . Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen om att anslå för arbetet med att förbereda upphandling av internationell tågtrafik till . Kollektivtrafiken erbjuder ett klimatsmart sätt att resa. Mot bakgrund av att ambitionen är att resandet med kollektivtrafik ska öka anser utskottet i likhet med regeringen att det är bekymrande att spridningen av det nya coronaviruset har påverkat kollektivtrafiken negativt. Utskottet vill därför påminna om att beslutade om en ändringsbudget och ett tillfälligt bidrag till regionala kollektivtrafikmyndigheter för att mildra effekterna av minskat resande med anledning av den pågående pandemin (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:366). Beslutet om att införa ett nytt tillfälligt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik innebär att ett nytt anslag, 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik, uppfördes på statens budget och har tilldelats . Utskottet anser i likhet med vad regeringen framför i budgetpropositionen att det finns ett fortsatt behov av stöd för att kunna upprätthålla ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik för att undvika trängsel och ökad smittspridning. Utskottet ser därför positivt på att regeringen föreslår att anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik ökas med 2021. Utskottet delar den bedömning som regeringen ger uttryck för i budgetpropositionen att de insatser som vidtagits med anledning av pandemin har kunnat möta flera akuta behov som uppstått men att ytterligare insatser kommer att krävas för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. När det gäller motionsförslagen om att främja cykling vill utskottet påminna om att regeringen beslutade om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling som ska bidra till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. Strategin ska bl.a. fungera som en plattform för ett fortsatt gemensamt arbete inom området. I anslutning till arbetet med cykelstrategin har regeringen fattat beslut om ett antal uppdrag för en ökad och säker cykling. Utskottet vill i likhet med vad som anges i den nationella cykelstrategin framhålla att cykeln ska vara ett attraktivt transportsätt, att det är viktigt att cykelvägnätet hänger samman både lokalt och regionalt samt att cykelvägnätet behöver utformas så att det blir både attraktivt och trafiksäkert med god framkomlighet. Cykelvägnätet ska även vara tillgängligt och lätt att använda för olika grupper av medborgare. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att den nationella planen för transportinfrastrukturen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cyklister. Inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna görs särskilda satsningar på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner samt andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och parkering. Satsningarna i den nationella planen innebär att kan vidta åtgärder för att möjliggöra pendling med cykel inom eller mellan ett fyrtiotal större tätorter och skapa sammanhängande stråk. Utskottet ser med tillfredsställelse på detta. Utskottet vill även påminna om att regeringen fattade beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Förordningen ger möjlighet för kommuner och regioner att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik, anläggningar för cykeltrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik eller cykeltrafik. Stadsmiljöavtalen har numera integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att andelen som reser med cykel ska öka och välkomnar därmed de satsningar som regeringen föreslår för att stimulera åtgärder som leder till ökad och säker cykling, bl.a. i statlig cykelinfrastruktur och i samverkan med civilsamhället. Utskottet välkomnar också förslagen om en tillfällig förstärkning av stadsmiljöavtalen med särskilt fokus på cykling då detta ger möjlighet för kommuner och regioner att söka statligt stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Utskottet anser att det är viktigt med fortsatta och långsiktiga åtgärder som bidrar till ett ökat resande med klimatsmarta transportmedel som cykel och kollektivtrafik. Övervakning av internationell tung trafik och kontrollplatser Utskottet har återkommande behandlat frågor som rör förbättrade kontroller av yrkestrafik på väg och bl.a. frågan om att införa ett elektroniskt system likt det tyska LKW-Mautsystemet, (bet. 2019/20:TU1). Utskottet framhöll då att det är angeläget att hitta en modell där samtliga som trafikerar svenska vägar är med och betalar och att det säkerställs att lagar och regler efterföljs. Utskottet underströk vikten av att beakta att länder skiljer sig åt och att är ett land med långa avstånd i norra utkant och att svensk konkurrenskraft är beroende av effektiva transporter. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på att regeringen presenterade en nationell godstransportstrategi där det identifieras ett antal områden där det behövs åtgärder för att skapa ett effektivt, kapacitetsstarkt och hållbart godstransportsystem. Utskottet vill i likhet med vad regeringen anger i strategin framhålla att sund konkurrens, ordning och reda och sjysta villkor är viktigt inom alla trafikslag och att arbetet med dessa frågor behöver stärkas särskilt när det gäller godstransporter på väg och att kontrollerna på vägtransportområdet kan förbättras och effektiviseras. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att se över hur kontrollen av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder (dir. 2019:51). I uppdraget till utredaren ingår bl.a. att göra en internationell utblick över hur kontrollen av yrkestrafik på väg har utformats för att regler ska följas bättre. När det gäller åtgärder för att stärka kontrollverksamheten och ytterligare förbättra hur regler följs kan detta enligt direktiven t.ex. ske genom effektiv användning av tekniska möjligheter. Översynen ska enligt direktiven redovisas till regeringen . Utskottet ser fram emot att få ta del av resultatet av utredningen. När det gäller behovet av fler kontrollplatser vill utskottet peka på att i enlighet med sitt regleringsbrev ska vidareutveckla arbetet med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. Utskottet noterar här den redovisning som lämnar i årsredovisningen om att myndigheten tillsammans med genomförde en omfattande inventering av landets trafikkontrollplatser –2019. Utskottet ser med tillfredsställelse på att inventeringen har resulterat i att nu har påbörjat en upprustning av 20 prioriterade kontrollplatser så att dessa kvalitativt uppnår de tekniska krav som ställs i EU-direktiv och i Transportstyrelsens föreskrifter. Utskottet konstaterar inledningsvis att är ett affärsverk som i huvudsak finansieras genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter, anslag samt övriga externa intäkter. ekonomiska resultat har enligt budgetpropositionen påverkats negativt, vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor samt att intäkterna varit låga i förhållande till kostnaderna. började tillämpa en reviderad avgiftsmodell bl.a. med syftet att få en ekonomi i långsiktig balans, minska sjöfartens miljöpåverkan samt öka transparensen i avgiftssystemet. Det reviderade avgiftssystemet tillsammans med ett kontinuerligt effektiviserings- och förändringsarbete för att minska kostnaderna i verksamheten förväntas enligt regeringen bidra till att långsiktigt få en ekonomi i balans. I budgetpropositionen pekar regeringen på att under inledningen av 2020 drabbades hårt ekonomiskt till följd av fallande avgiftsintäkter på grund av minskande fartygstrafik som en effekt av den pågående pandemin. Regeringen påminner om att med anledning av coronaviruset därför beslutade om en extra ändringsbudget bl.a. med ett kapitaltillskott på till (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Utskottet delar regeringens bedömning att effekterna framåt av den pågående pandemin kommer att vara påtagliga och att osäkerheten om utvecklingen framåt är stor. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det inte är rimligt att ställa krav på vare sig räntabilitet eller soliditet –2024 för och att myndighetens ledning behöver ges alla tillgängliga möjligheter att möta den nuvarande situationen. Enligt regeringens bedömning kommer det sannolikt inte att vara möjligt att återgå till nuvarande ekonomiska mål förrän . Utskottet noterar att med anledning av förslaget om att tillfälligt inte ställa krav på räntabilitet eller soliditet kommer inte heller utdelningskravet att tillämpas . investeringar har tidigare till övervägande del finansierats med egna medel, men finansieras farledsprojekt upptagna i den nationella planen via bidrag från . I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 anges att regeringen ser behov av att utveckla godstransportsystemet. Genom satsningar i den nationella planen, tillsammans med regeringens nationella godstransportstrategi, skapas enligt skrivelsen förutsättningar för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Fokus ligger på lösningar som effektiviserar nyttjandet av godstransporter, i synnerhet sådana som tar till vara sjöfartens och järnvägens kapacitet, liksom innovation för att skapa framtidens moderna godstransportsystem. I den nationella planen lägger regeringen fram förslag som bl.a. bidrar till en överflyttning från väg till järnväg och sjöfart. För att stärka en effektiv och hållbar godstrafik och främja överflyttning bedömer regeringen i skrivelsen att investeringarna i sjöfartens infrastruktur behöver öka. Utskottet delar denna uppfattning och ser därför positivt på att investeringarna i sjöfartsobjekt i den nationella planen flerdubblas jämfört med föregående plan. Utskottet konstaterar även att medel avsätts för bl.a. farledsfördjupningar och förbättringar av farleder i vilket ingår att kapaciteten i farleden till utökas. När det gäller statens isbrytare är det som förvaltar och ansvarar för denna verksamhet. har gjort bedömningen att om verket även fortsättningsvis ska kunna utföra sitt uppdrag att tillhandahålla effektiva och pålitliga isbrytartjänster bör en förnyelseprocess av de tre isbrytarna i Atleklassen påbörjas. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vad infrastrukturminister anförde i en interpellation om behovet av nya isbrytare (ip. 2019/20:335). Statsrådet pekade på att den svenska isbrytarflottan är ålderstigen och på att står inför behov av att investera i flottan för att säkerställa att handelssjöfarten kan trafikera samtliga svenska farvatten . Infrastrukturministern pekade vidare på det arbete som har inlett för att ta fram en prototyp för en ny isbrytare samt på att regeringen gett i uppdrag att återkomma med de närmare tekniska och finansiella förutsättningarna för att fortsätta med denna förnyelseprocess. Utskottet välkomnar infrastrukturministerns uttalande om att han efter att har redovisat detta är beredd att verka för att myndigheten ska ges förutsättningar att kunna fortsätta med denna förnyelseprocess. Vid ovannämnda interpellationsdebatt framhöll infrastrukturministern även regeringens ambition att få till en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och att regeringen vill se fler svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Infrastrukturministern pekade på att flera åtgärder som kan stärka sjöfarten har initierats och att inom ramen för regeringens nationella godstransportstrategi har tillsatt en nationell samordnare som ska jobba för en ökad inrikes sjöfart och närsjöfart. Den nationella samordnaren ska bl.a. analysera hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas samt vilka aktörer som har ansvar för eventuella åtgärder som föreslås. Samordnaren lämnade en rapport (TRV 2018/93261) med förslag om hur vidare analys och kartläggning kan ske. Den fördjupade kartläggningen och analysen kommer att ingå i det fortsatta arbetet inom ramen för regeringsuppdrag som nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart som löper . När det gäller frågan om sjöfartsstöd vill utskottet påminna om att det i samband med att tonnagebeskattningssystemet infördes beslutades att minskningen av statens intäkter delvis skulle finansieras genom en sänkning av anslaget för sjöfartsstöd (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). I praktiken innebär detta att efter att förordningsändringen trätt i kraft får en arbetsgivare tillbaka – i stället för – av skatteavdrag och sociala avgifter. Utskottet kan konstatera att Trafikanalys har regeringens uppdrag att genomföra en årlig utvärdering av effekterna av stödet till svensk sjöfart. Utskottet vill även påminna om att regeringen beslutade om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd för att stödja sjöfartsbranschen i det svåra ekonomiska läge som uppstått till följd av coronapandemin liksom att regeringen även tidigare beslutade om regellättnader för sjöfarten med anledning av covid-19. Det tillfälligt anpassade sjöfartsstödet, som godkänts av , innebär att ersättning kan ges även för fartyg som tagits ur trafik på grund av coronavirusets spridning. Anpassningen gäller retroaktivt från och som längst t.o.m. utgången av 2020, och berörda rederier kan ansöka om stödet hos Delegationen för sjöfartsstöd på . När det gäller nykterhetsåtgärder i hamnar kopplat till infrastrukturen kring alkobommar vill utskottet framhålla att dessa är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten genom att de gör det möjligt att kontrollera och stoppa rattfylleri. Utskottet anser att alkobommar är den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna i . Utskottet vill därför påminna om det arbete som inletts för att införa anläggningar för nykterhetskontroller i vissa hamnar och att har fått ett sådant uppdrag som ska slutredovisas till regeringen . Regeringen har även anslagit till –2020 för att införa alkobommar i svenska hamnar. Utskottet välkomnar även vad infrastrukturminister framhöll i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:749) om att trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen och att ett införande av anläggningar för nykterhetskontroll kommer att vara ett viktigt komplement till alkoholutandningsprov och bidra till att minska antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Infrastrukturministern underströk även att han förväntar sig att regeringens beslut att ge i uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroll nu leder till att alla hamnägare på ett konstruktivt sätt bidrar till att anläggningar för nykterhetskontroller integreras i hamnarna överallt där det behövs så att trafiksäkerheten höjs som hamnarnas konkurrenskraft främjas. Utskottet delar denna uppfattning och vill i likhet med vad det har framfört framhålla vikten av konkurrensneutralitet och av att inte snedvrida hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor i samband med det stegvisa införandet. Regeringen beslutade om en flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem. I strategin anges bl.a. att förutsättningarna för flyget i ska förbättras som dess miljö- och klimatpåverkan ska minska. Utskottet kan konstatera att det nuvarande driftsstödet till icke-statliga flygplatser består av två delar, ett stöd till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik och ett stöd till icke-statliga flygplatser utan upphandlad trafik. När det gäller frågan om stöd till regionala flygplatser och att hitta en långsiktig lösning för icke-statliga flygplatser pekade infrastrukturminister i ett svar på en interpellation (ip. 2019/20:331) på detta statliga driftsstöd till icke-statliga regionala flygplatser och att det finns . Ministern framhöll även att flyget har en viktig roll i transportsystemet när det gäller resor och transporter över långa avstånd, men har det en betydande miljö- och klimatpåverkan som ska minska. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om det uppdrag som fick av regeringen och som bestod i att göra en översyn av de svenska beredskapsflygplatserna för att säkerställa beredskap för att samhällsviktiga lufttransporter ska kunna utföras oavsett tid . I uppdraget ingick att bedöma det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet samt ge förslag till förändringar. I den översyn som redovisades till departementet framförde att de nuvarande tio flygplatserna bör utökas med ytterligare minst nio flygplatser. föreslår därför att utöver de nuvarande flygplatserna , , , Åre–, –, , , , och ska även ytterligare flygplatser läggas in i ett nytt system. Dessa är , , , , , , , och . pekar på att den bemanning som beredskapsflygplatserna får ersättning för är för liten för att säkra tillgängligheten, och myndigheten föreslår därför en ersättning som möjliggör utökad bemanning, differentiering utifrån snömängd och högre schablonlön för personal i beredskap. bereds nu inom . I en skrivelse som överlämnades till redovisar regeringen att det pågår ett internt arbete inom med en översyn av de svenska icke-statliga flygplatserna i enlighet med den nationella flygstrategin, och att detta arbete fortsatte för att ligga till grund för ett tydliggörande av statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser (skr. 2019/20:75). Översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen, och översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke-statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Regeringen redovisar att arbetet har försenats och att inriktningen är att översynen ska vara klar . Utskottet vill avslutningsvis påminna om att med anledning av utbrottet av covid-19 beslutade om en extra ändringsbudget där anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser tillfördes och tillfördes för att täcka intäktsbortfall (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). På motsvarande vis som för bedömer regeringen att det inte är rimligt mot bakgrund av nuvarande pandemi att ställa krav på räntabilitet och soliditet eller utdelning för 2021–2024. Utskottet har inga invändningar mot detta. Vissa säkerhetsfrågor inom transportområdet I budgetpropositionen framhåller regeringen att en grundläggande funktionalitet inom transportområdet är en förutsättning för att flera andra samhällsviktiga funktioner ska kunna upprätthållas inför och vid höjd beredskap och ytterst i krig. Funktionaliteten ska även bidra till att stärka förmågan att hantera svåra påfrestningar i fredstid. Eftersom det kommer att krävas stora investeringar för att möjliggöra både anpassning av existerande infrastruktur och nybyggnationer för att öka robustheten inför och vid höjd beredskap föreslår regeringen att myndigheterna tilldelas medel för att kunna fullfölja sina åtaganden med uppbyggnaden av det civila försvaret. Regeringen överlämnade därefter propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) till . I propositionen behandlas bl.a. det civila försvaret och frågor om att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna; bl.a. transporter och transportsystemet tas upp. I propositionen framhålls att , , och , som är bevakningsansvariga myndigheter inom transportområdet, påtalar att det finns behov av förstärkt säkerhetsskydd, informationssäkerhet och säkra kommunikationssystem som bygger på nationellt samordnade lösningar. I detta ingår bl.a. behov av att förstärka skyddet av trafikledningscentraler och andra viktiga anläggningar.