bet · H701MJU19 · 2020-06-09 00:00:00 — En rätt att anskaffa prover genom anonyma beställningar förutsätts i kontrollförordningen (se skälssats 49). Prover som har anskaffats på det sättet får enligt artikel 36 i kontrollförordningen användas för offentlig kontroll. Enligt samma artikel ska de aktörer från vilka proverna har beställts underrättas om att proverna har tagits i samband med offentlig kontroll. De produktkrav som finns i balken, föreskrifter som har meddelats med stöd av balken samt EU-förordningar inom balkens tillämpningsområde rör till stor del produkter och varor som är tillgängliga för konsumenter och syftar till att skydda människors hälsa eller miljön. Till exempel kan människors hälsa och miljön skadas om ett växtskyddsmedel som tillhandahålls på marknaden inte överensstämmer med det medel som har godkänts. Ett sådant växtskyddsmedel har inte riskbedömts, och användningen kan leda till farliga resthalter i livsmedel och skada miljön. Regeringen gör bedömningen att de myndigheter som utövar tillsyn eller kontroll över lagstiftning som syftar till att skydda människors hälsa eller miljön bör ha rätt att göra inköp under dold identitet för att kontrollera att produkterna uppfyller gällande krav. Rätten bör gälla kemiska produkter och biotekniska organismer och varor eftersom det är den terminologi som används i 26 kap. . I enlighet med vad Lagrådet har föreslagit bör ett sådant köp benämnas testköp. Ett testköp som görs för att kontrollera att bestämmelser som faller under tillämpningsområde följs görs inte i syfte att framkalla ett brottsligt handlande av säljaren. Ett eventuellt brottsligt handlande är fullbordat redan genom att en produkt som inte uppfyller gällande krav bjuds ut till försäljning, t.ex. på internet. Om en tillsynsmyndighet efter ett testköp upptäcker överträdelser kan detta därför i förlängningen leda till sanktioner från myndighetens sida, i form av förbud eller ålägganden. Det kan också leda till att myndigheten gör en åtalsanmälan. Följden blir att ett resultat av ett köp under dold identitet kan ligga till grund för ingripanden mot näringsidkaren. En lagstiftningsåtgärd som möjliggör ett dolt beteende av en myndighet måste motiveras av ett angeläget ändamål som kan antas bli effektivt uppfyllt genom åtgärden. Åtgärden måste dessutom vara proportionerlig med hänsyn till ändamålet. Regeringen gör bedömningen att ändamålet, dvs. att kontrollera att sådan lagstiftning som syftar till att skydda människors hälsa och miljön följs, är angeläget och att ändamålet kan antas bli effektivt uppfyllt genom åtgärden. Rätten att göra inköp under dold identitet aktualiseras främst i samband med inköp på internet men bör inte vara begränsad till sådana inköp. Vid inköp av varor och produkter i butik för att kontrollera krav som rör innehållet i varor saknas det i normalfallet behov av att göra inköpen under dold identitet. Om det som ska kontrolleras är att rätt information lämnas muntligt i samband med köp kan det dock ibland vara motiverat att inte tillkännage att inköpet görs av en myndighet i egenskap av tillsynsmyndighet. Det kan t.ex. handla om att kontrollera att en näringsidkare lämnar sådan information om risker med växtskyddsmedel som krävs enligt 2 kap. 29 § förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. Regeringen anser att testköp endast ska vara tillåtet om det är nödvändigt för att skydda människors hälsa eller miljön. I kravet på att testköpet ska vara nödvändigt ligger för det första att möjligheten att agera dolt ska vara en grundläggande förutsättning för att tillsynen ska vara effektiv. Det innebär att den ansvariga myndigheten i första hand ska överväga de öppna arbetsformer som är tillgängliga för att kontrollera att regler följs, t.ex. beställningar av produkter i myndighetens namn, dokumentkontroll och oannonserade besök. Om myndigheten inte får den produkt som har beställts eller om myndigheten, t.ex. på grund av tidigare bristande efterlevnad eller tips som kommit in till myndigheten, har skäl att misstänka att en produkt som den berörda aktören säljer inte är förenlig med gällande krav och att aktören kommer att leverera en annan vara till tillsynsmyndigheten än den som erbjuds på marknaden, kan ett köp under dold identitet vara motiverat. Detsamma gäller om leverantören inte bistår och samarbetar med den ansvariga myndigheten. För det andra innebär kravet på att ett testköp ska vara nödvändigt för att skydda människors hälsa eller miljön att den bestämmelse vars efterlevnad ska kontrolleras direkt ska syfta till att skydda människors hälsa eller miljön. Det kan t.ex. handla om att kontrollera att en vara inte innehåller förbjudna ämnen. Det krävs inte att risken för skada på människors hälsa eller miljön är av en särskilt allvarlig art. Det krävs inte heller att det finns misstankar om en konkret fara med en specifik produkt eller vara. Kravet på att inköpet ska vara nödvändigt för att skydda människors hälsa eller miljön innebär enligt regeringens bedömning att åtgärden är proportionerlig med hänsyn till ändamålet. I att inköpet görs dolt ligger att myndigheten inte ger sig till känna vid själva genomförandet. Det bör inte krävas att myndigheten i förväg underrättar näringsidkaren om att ett testköp framöver kan komma att genomföras. Med beaktande av principen om öppenhet i myndighetsutövning anser regeringen dock att en myndighet bör vara skyldig att underrätta näringsidkaren när testköpet väl har ägt rum. Köpet är visserligen redan genomfört och näringsidkaren kan inte angripa åtgärden med ett överklagande. Underrättelsen bidrar dock till att göra det dolda inslaget mindre påtagligt genom att näringsidkaren får vetskap om detta i efterhand. En sådan skyldighet finns i artikel 36.2 i kontrollförordningen. Enligt den bestämmelsen ska de behöriga myndigheterna vidta alla åtgärder för att säkerställa att de aktörer som proverna har beställts från underrättas om att proverna har tagits i samband med offentlig kontroll och om huruvida proverna har analyserats eller testats. Beroende på vad syftet med ett inköp under dold identitet är kan en skyldighet att underrätta näringsidkaren efter köpet medföra att åtgärden förlorar sin betydelse. Näringsidkaren bör därför underrättas om köpet så snart det kan ske utan att åtgärden förlorar sin betydelse. En myndighet som använder sig av rätten att göra testköp måste följa allmänna principer vid myndighetsutövning, dvs. ändamålsprincipen, behovsprincipen och proportionalitetsprincipen. Det innebär att ett testköp bara får göras i det syfte som har motiverat den lagstiftning som ligger till grund för åtgärden, dvs. att skydda människors hälsa och miljön, om det finns ett påtagligt behov av åtgärden och om det bedöms att det inte är möjligt att nå det avsedda resultatet med andra mindre ingripande åtgärder. I 5 § förvaltningslagen finns även en uttrycklig reglering av proportionalitetskravet vid en myndighets ingripande i ett enskilt intresse. Även om de allmänna principerna vid myndighetsutövning sätter ramen för när inköp under dold identitet kan göras och hur det ska gå till kan det vara svårt för tillsynsmyndigheterna att i det enskilda fallet avgöra om och hur ett anonymt inköp ska göras. Flera remissinstanser har efterlyst vägledning om när en myndighet får använda sig av dolda inköp och hur inköpen ska gå till på ett rättssäkert sätt. Regeringen delar remissinstansernas bedömning att det kan finnas behov av att vägleda myndigheterna om hur testköp ska göras på ett rättssäkert sätt. På andra områden där rätt att göra dolda inköp har införts har regeringen getts ett bemyndigande att meddela föreskrifter om hur inköpen ska göras. Regeringen föreslår därför i propositionen att den bör ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om hur testköp ska göras. Sådana föreskrifter kan t.ex. avse vilka rutiner som ska gälla inför och efter ett dolt inköp och hur det som kommer fram genom ett dolt inköp ska återkopplas till näringsidkaren. Testköp under dold identitet regleras även på andra områden. I proposition 2019/20:120 Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet, som regeringen överlämnade till , föreslås en reglering av testköp under dold identitet. Regeringen föreslår att befogenheter vid tillämpningen av marknadsföringslagen (2008:486) och lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden ska kompletteras med en rätt att köpa produkter respektive varor, tjänster eller andra nyttigheter under dold identitet (testköp). En förutsättning för tillämpning av befogenheten ska vara att testköpet är nödvändigt för tillsynen. Motsvarande möjlighet till testköp föreslås införas för , och inom respektive tillsyn av de övriga lagar som omfattas av EU:s konsumentskyddsförordnings tillämpningsområde. Regeringen konstaterar i propositionen att dolda testköp utgör ett undantag från principen om att myndighetsutövning ska ske öppet. Det bör därför i författning uppställas villkor för när sådana köp får genomföras. Propositionen behandlas av civilutskottet i betänkande 2019/20:CU23 Nya befogenheter på konsumentskyddsområdet. biföll propositionen (rskr. 2019/20:254). Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens förslag till ändringar i som innebär att en myndighet som utövar tillsyn enligt ska ha rätt att köpa vissa produkter eller varor under dold identitet (testköp) i syfte att kontrollera att de uppfyller gällande krav. Regeringen har i propositionen närmare utvecklat de förutsättningar som ska gälla för ett testköp. Regeringen anser att testköp endast ska vara tillåtet om det är nödvändigt för att skydda människors hälsa och miljön, om det finns påtagligt behov av åtgärden och om det bedöms att det inte är möjligt att nå det avsedda resultatet med andra mindre ingripande åtgärder. Med nödvändigt avses att den bestämmelse vars efterlevnad ska kontrolleras direkt ska syfta till att skydda människors hälsa och miljön. Det krävs inte att risken för skada är av en särskilt allvarlig art eller att det finns misstankar om en konkret fara med en specifik produkt eller vara. Tillsynsmyndigheterna ska i första hand överväga de öppna arbetsformer som är tillgängliga för att kontrollera att regler följs. Utskottet delar regeringens bedömning att det kan finnas behov av att vägleda myndigheterna om hur testköp ska göras på ett rättssäkert sätt. Enligt utskottet är regeringens bedömningar väl avvägda och det finns därför inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen. Motion 2019/20:3570 (M) yrkandena 1 och 2 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om viltkött på skolor och äldreboenden, om ekologiska livsmedel inom offentlig upphandling och till offentliga måltider samt om en strategi om offentlig upphandling och antibiotika. Jämför reservation 2 (SD). Enligt kommittémotion 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 32 bör regeringen verka för att förmå kommunerna att köpa in och servera viltkött i skolor och på äldreboenden. Viltkött innehåller många mineraler och är klimatsmart mat. Djuren betar i naturen utan att ha transporterats och köttet är fritt från antibiotika och andra främmande tillsatser och är det mest miljövänliga kött vi kan äta. I motion 2019/20:1013 av (M) yrkande 1 anförs att regeringen bör se över möjligheten att utvärdera i vilken utsträckning de uppsatta målen för ekologiska livsmedel inom offentlig upphandling gör någon samhällsnytta. Enligt yrkande 2 bör regeringen se över möjligheterna att låta marknaden och konsumenterna avgöra efterfrågan och utbudet av ekologiska livsmedel till offentliga måltider utan politiska direktiv. (M) anför i motion 2019/20:2229 att bör se över möjligheterna att ta fram en tydlig strategi för hur vi ska se till att offentliga upphandlingar inte leder till att mat köps från länder som använder mycket antibiotika i sin djuruppfödning, detta för att djurbönder inte ska missgynnas i sitt arbete med att minska och begränsa antibiotikaanvändningen i sin djurhållning. behandling och kompletterande information Som ett led i arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna antog regeringen en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Målet är att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet. Strategin innehåller sju inriktningsmål, och kopplat till dessa mål finns tips och råd om hur verksamheten kan arbeta för att uppfylla målen. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen. Det anges att den miljöanpassade offentliga upphandlingen måste öka i hela den offentliga sektorn, att inköp kan användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömål samt att krav om djurskydd bör ställas. Vidare anges att den offentliga upphandlingen av produkter och tjänster bättre bör styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer krav på. Lagstiftningen ger även stora möjligheter att ställa krav på miljöhänsyn, som i större utsträckning än tidigare kan beaktas i alla delar av upphandlingsprocessen. Det betonas att upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster är ett område där kraven som ställs bör återspegla medborgarnas förväntningar på att svenska djurskyddskrav uppfylls. Att upphandlande myndigheter och enheter ställer relevanta djurskyddskrav i upphandlingar bidrar till att säkerställa goda förhållanden under djurets liv oavsett produktionsland. Det framhålls att statliga myndigheter fyller en viktig funktion genom att föregå med goda exempel på hur djurskydd kan, och får, säkerställas i offentliga upphandlingar och på ett icke-diskriminerande sätt. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. finns det kriterier som syftar till minskad antibiotikaanvändning inom all animalieproduktion. Dessa kriterier har skärpts med syftet att användningen av antibiotika ska minimeras. I En livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) betonas att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Upphandlande myndigheters och upphandlande enheters kompetens om offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster bör stärkas. Vidare gör regeringen bedömningen att den tillväxtpotential som finns på marknaden för svenskt vilt bör tas till vara och att möjligheterna till avsättning av fällt vilt bör öka. Regeringen anför att den ser positivt på kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion och tror att sådana mål kan spela roll för utvecklingen. I livsmedelsstrategins handlingsplan fastställs att regeringens inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion är att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Vidare betonas i livsmedelsstrategin vikten av en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering. Uppföljningen och utvärderingen bör omfatta både strategins mål och de bedömningar som görs i strategin. Det anges att uppföljningen bör syfta till att säkerställa att de åtgärder som vidtas inom ramen för livsmedelsstrategin får de avsedda effekter som livsmedelsstrategins mål anger. I samband med behandlingen av livsmedelsstrategin riktade ett tillkännagivande till regeringen om att förenkla reglerna för distribution och försäljning av viltkött. För att avsättningen av viltkött ska kunna underlättas måste reglerna förenklas. biföll också ett tillkännagivande om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Regeringen har gett i uppdrag att löpande följa upp och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin (N2017/01029/SUN). I uppdraget ingår att formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Utgångspunkten för förslagen är målen och de bedömningar som regeringen gör i propositionen. Uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin ska göras , med en fördjupad analys . meddelade regeringen att man inlett ett lagstiftningsarbete för att skärpa lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Regeringen vill göra det obligatoriskt för alla kommuner, landsting och myndigheter att vid upphandlingar av animaliska livsmedel ställa krav på att de ska ha producerats med höga krav på djurskydd och låg grad av antibiotikaanvändning. pågår nu ett arbete med att utreda hur lagstiftningen kan utformas med hänsyn till bl.a. EU-lagstiftning och internationella åtaganden. anförde landsbygdsminister följande vid debatten av interpellation 2019/20:270 lönsamhet och livsmedelsstrategin om offentlig upphandling och krav i enlighet med svensk lagstiftning: En ytterligare del som är på gång och som vi håller på att titta på är att givet det svenska mervärdet och den svenska lagstiftningen, som jag tror att vi gemensamt är stolta över, vill vi ställa krav på det offentliga . Det handlar om upphandlingar av måltider i skola, äldreomsorg och annat och att man då ska upphandla i enlighet med svensk lag. Vi vill alltså gå till EU med en sådan begäran. Det betyder givetvis inte att man kan säga att man måste upphandla svenskt. Men om något annat land producerar i enlighet med svensk lag är de givetvis välkomna att vara med på bollen. Jag tror att detta är viktigt. Det handlar också om att säkerställa att man kan få betalt för det mervärde som man har i svensk produktion. har tidigare behandlat motionsyrkanden om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion i samband med offentlig upphandling, senast i betänkandena /19:MJU12 Livsmedelspolitik och 2019/20:FiU34 Offentlig upphandling. I betänkandena anförde utskotten att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste vara förenliga med de grundläggande principerna inom såsom principerna om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Regeringen redovisar i skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder när det gäller tillkännagivandet om att underlätta avsättningen av vildsvinskött att regeringen gav i uppdrag åt att analysera möjligheten och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden. För att underlätta utveckling på området har via landsbygdsprogrammet utlyst projektmedel, , till ett antal projekt som ska främja svenskt vilt som lokal livsmedelsresurs och stärka viltkedjan från natur till konsument. Projekten pågick 2018 och 2019 och omfattade bl.a. sådana marknadsåtgärder som tar upp i tillkännagivandet. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Vidare redovisar regeringen när det gäller tillkännagivandet om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer att fick i uppdrag att föreslå en handlingsplan för hur målen för ekologisk produktion och konsumtion ska nås. När det gäller den offentliga konsumtionen föreslår myndigheten bl.a. ett kunskapslyft med extra fokus på prioriterade områden där medel avsätts för information och utbildning inom områden med låg andel offentlig ekologisk konsumtion. fick myndigheten ett nytt uppdrag att vidta åtgärder för att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel i enlighet med handlingsplanen. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Landsbygdsminister anförde följande om målen för produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel: Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Ekologisk mat utgör ett viktigt produktsegment för såväl inhemsk konsumtion som export. Även livsmedel med lokalt eller svenskt ursprung har fått ökad uppmärksamhet och enligt en färsk rapport från ökar nu marknadsandelarna varaktigt för svenskt kött. Det är glädjande och ligger i linje med Livsmedelsstrategins mål om en konkurrenskraftig och hållbar svensk livsmedelskedja där produktionen ökar och möter efterfrågan på såväl konventionell som ekologisk mat. Regeringen står också bakom de mål som tidigare beslutats. Jag är stolt över det miljö- och klimatarbete som svenska lantbrukare genomför och jag tror för svensk livsmedelsproduktion. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) redovisas att har haft i uppdrag att förstärka kompetensen på området offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter samt hos leverantörer. Myndigheten har genomfört en kompetensförstärkning i form av workshoppar om t.ex. användningen av hållbarhetskriterier, lagstiftning och uppföljning samt även genomfört branschdialoger om bl.a. logistiklösningar och digitala lösningar. Detta har skett på olika platser i landet. konstaterar i sin slutrapport att livsmedel är ett prioriterat segment, och därför kommer myndigheten också framöver att bevaka området. Myndigheten bedömer i rapporten att de genomförda insatserna inom området har stärkt kunskapen om strategisk upphandling av livsmedel, gett en ökad förståelse för olika roller i den offentliga upphandlingen och inspirerat till en ökad handlingskraft hos målgrupperna. Vidare anför regeringen i budgetpropositionen att utvecklingen av de offentliga måltiderna, som t.ex. måltiderna i förskolor och skolor samt även i äldreomsorgen, är viktiga verktyg i arbetet för att förbättra matvanor och bidra till en god folkhälsa samt höja kunskapsnivån på matområdet. Kompetensen hos upphandlande myndigheter och leverantörer vad gäller offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster har förbättrats. Regeringen konstaterar att genomförda insatser har gett positivt resultat och att det inte finns skäl att följa upp med ytterligare åtgärder på detta område. redovisade regeringen del 2 av livsmedelsstrategins handlingsplan. Handlingsplanen består av ett antal olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. Åtgärder inom området Konsument och marknad är bl.a. ett kraftfullt vildsvinspaket och att fortsätta verka för en utveckling av offentliga måltider för att främja en hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion i den offentliga sektorn. Enligt uppdraget till att genomföra vildsvinspaketet får myndigheten använda för arbete med åtgärder kring vildsvin. För perioden –2025 beräknas avsättas för det fortsatta arbetet. Enligt uppdraget till att verka för en fortsatt utveckling av offentliga måltider avsätts . –2025 beräknas för åtgärden. avrapporterade regeringsuppdraget om förenklade förfaranden för avsättning av svenskt vildsvinskött i rapporten av svenskt vildsvinskött (dnr 2018/02334). I rapporten redovisar ett antal olika åtgärder för att en ökad mängd vildsvinskött ska kunna nå konsumenterna. När det gäller offentliga måltider föreslår myndigheten riktade insatser för att underlätta lokala inköp av köttråvaror som ingår i offentliga måltider och offentlig upphandling av svenskt viltkött hos kommuner, regioner och annan offentlig verksamhet samt vid större organisationer. anser att detta förslag är en viktig del av de nationella miljömålen och i linje med handlingsplanen för livsmedelsstrategin –2022. Lokala livsmedelsråvaror bör vara en viktig del i att kommuner, regioner och olika organisationer ska kunna nå målen i sin miljöpolicy. beslutade regeringen om ett antal uppdrag till olika myndigheter för att genomföra åtgärder i vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin. fick bl.a. i uppdrag att utlysa för åtgärder som bidrar till att mer vildsvinskött når konsumenter, varav öronmärks för åtgärder mot den offentliga sektorn.