bet · H801UbU3 · 2020-09-14 00:00:00 — I yrkande 2 framförs att det råder stor otydlighet när det gäller begreppet synnerliga skäl i skollagen. Motionärerna föreslår därför att skollagens skrivning om synnerliga skäl när ledighet beviljas (7 kap. 18 §) ska förtydligas och exempelvis inte gälla vid religiösa högtidligheter och semesterliknande ledigheter. I yrkande 3 framhåller motionärerna att det framkommer av att en del föräldrar ignorerar beslut om avslag på ledighetsansökningar. Motionärerna föreslår därför att det bör kunna utdömas vite mot föräldrar som ignorerar rektorns eller huvudmannens beslut samt att det bör föras in anmärkning om ogiltig frånvaro med föräldrarnas goda minne i betyget i de fall där eleven går i årskurser med betyg. Vidare föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att förtydliga Skolinspektionens plikt att kontrollera rektorernas och huvudmännens hantering av ledighet för elever, när de upphäver skolplikten på grund av varaktig vistelse utomlands samt när de medger att skolplikten kan fullgöras på annat sätt. I yrkande 5 föreslås att regeringen ska återkomma med förslag till relevanta förändringar av skollagen för att tillmötesgå rekommendationer. Motionärerna framför att regering och riksdag är skyldiga att stifta lagar som är tydliga och konkreta i sina mål så att skolplikten fullgörs av samtliga elever. Vidare framförs att regeringen är skyldig att ge tillräckliga resurser till de tillsynsmyndigheter som står under statlig kontroll så att de kan utföra sitt uppdrag. I kommittémotion 2019/20:3621 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska följa de rekommendationer som lämnar i rapporten. Motionärerna anför att regeringen trots den skarpa och tydliga kritiken är ytterst vag i sitt svar. Motionärerna menar att frågan behöver tas på största allvar och att rekommendationer bör följas. I kommittémotion 2019/20:3622 av m.fl. (V) framför motionärerna att de ställer sig bakom rekommendation om att den befintliga lagstiftningen bör ses över och tydliggöras. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska tillsätta en utredning av lagstiftningen kring tillämpning och undantag från skolplikten. I kommittémotion 2019/20:3626 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås en översyn av skollagen när det gäller bestämmelser om att fullgöra skolplikten samt regler för ledighet. Lagen måste vara tydlig och konkret för att kunna ge rektorer ett bra stöd i arbetet, anför motionärerna. Bakgrund och gällande rätt Kortare och längre ledighet Av 7 kap. 18 § skollagen framgår att en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre ledighet beviljas. Det är rektorn som beslutar om ledighet. Rektorn får inte ge någon annan i uppdrag att fatta beslut om ledighet som avser än . Enligt framgår det av förarbetena till skollagen att kortare ledighet avser ledigheter . Längre ledighet är således sådan som är längre än . Vidare framgår att rektor alltid ska besluta om ledighet utifrån sin kännedom om elevernas förhållanden och sitt ansvar för verksamheten. När det gäller begreppet synnerliga skäl anger att det varken i förarbetena till den nuvarande eller den föregående skollagen finns något skrivet om vad som kan tänkas vara synnerliga skäl för en längre ledighet (s. 13, prop. 2009/10:165 s. 340). Att fullgöra skolplikten på annat sätt Enligt 24 kap. 23 § skollagen får ett skolpliktigt barn medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i lagen. Medgivande ska lämnas om verksamheten framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i denna lag behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses det finns synnerliga skäl. Enligt framgår det av förarbetena till skollagen att exempel på när skolplikten fullgörs på annat sätt kan vara fall då en elev flyttat till från något grannland men väljer att gå kvar i grannlandets skola under återstoden av en termin eller att en elev deltar i en filminspelning (s. 14). Vidare hänvisar till följande avsnitt i förarbetet: Bestämmelserna bör också kunna aktualiseras när elever gör längre resor. I bestämmelsernas lydelse ligger att de ska tillämpas med stor restriktivitet. Alla barns rätt till en likvärdig utbildning är en av grundstenarna i det svenska utbildningssystemet och den aktuella verksamheten måste för den begränsade tid som ett medgivande kan avse (upp till i sänder) framstå som ett fullgott alternativ till den reguljära undervisningen. Bedömningen om synnerliga skäl föreligger ska utgå från elevens intressen (Prop. 2009/10:165 s. 523 f.). Av 7 kap. 2 § skollagen framgår att barn som är bosatta i har skolplikt. Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola. skriver att bestämmelsen om att skolplikten upphör på grund av varaktig vistelse utomlands ska användas när en elev är folkbokförd i och därmed har skolplikt men inte bor i . Enligt berörs dock inte den del av 7 kap. 2 § som rör när skolplikt inte gäller på grund av varaktig vistelse utomlands i förarbetena till den nu gällande skollagen. Däremot pekar på att det framgår av förarbetena till den föregående skollagen (1985:1100) – den som gällde – att varken rätt till utbildning eller skolplikt kan utkrävas när en elev varaktigt vistas utomlands. Som exempel på en sådan situation nämns svenska diplomatbarn, barn som är folkbokförda i men som faktiskt inte bor i landet (s. 15–16 samt prop. 1985/86:10 s. 82). Särskilt om vårdnadshavares ansvar för att skolplikten fullgörs, föreläggande och vite Enligt 7 kap. 20 § skollagen ska den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn se till att barnet fullgör sin skolplikt. Vidare framgår av 7 kap. 23 § att om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång och detta beror på att elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att se till att barnet går i skolan, får hemkommunen förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. För en elev i specialskolan, sameskolan eller förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola är det i stället huvudmannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. Ett föreläggande får förenas med vite. Ett beslut om föreläggande gäller om inte annat beslutas. I granskningen bedömer att det är problematiskt att kommuner och rektorer inte har några verktyg att ta till när vårdnadshavare temporärt tar sina barn ur skolan utan att ha fått ledighet beviljad alternativt ett medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt. När det gäller möjligheten att förena ett föreläggande mot en vårdnadshavare med vite skriver : Att få en domstol att döma ut ett vite för olovlig frånvaro är i praktiken endast möjligt vid mycket långa perioder av frånvaro, eftersom processen tar så och eleven oftast är tillbaka i skolan innan vitet utdöms. Ett vite är ett påtryckningsmedel och inte ett straff och kan därför inte utdömas när eleven är åter i skolan. […] En sanktionsavgift skulle troligen vara mer användbart och även ge effekt, förutsatt att det kan ske på ett rättssäkert sätt. Dels är det en tydlig signal om den vikt staten fäster vid att elever ska fullgöra sin skolplikt, dels kan det bli både ekonomiskt kännbart och tydligt för vårdnadshavare att de inte fullgör sitt ansvar att se till att barnen går i skolan (s. 38). Av stödmaterial Ledighet i skolan framgår att en elev i förskoleklass, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan kan få vara ledig för enskilda angelägenheter. Exempel på enskilda angelägenheter kan vara vissa resor, familjehögtider eller religiösa högtider. Vidare framgår att om det finns synnerliga skäl kan en elev få vara ledig än per läsår. skriver att ett beslut om ledighet ska prövas i varje enskilt fall och grundas på en samlad bedömning av elevens situation. Omständigheter som det normalt bör tas hänsyn till är frånvarons längd, elevens studiesituation, möjligheten att ta igen förlorad undervisning, hur angelägen ledigheten är för eleven samt att skolan måste göra en helhetsbedömning i varje individuellt fall (webbplats, Ledighet i skolan, ). Vidare förklarar begreppet synnerliga skäl som ”extra starka skäl” och anger att bestämmelsen ska användas mycket restriktivt (webbplats, Skolplikt och rätt till utbildning, ). övergripande slutsats är att det granskade regelverket inte tillämpas i enlighet med lagstiftarens intentioner. bedömer även att det finns oklarheter i regelverket som medför variationer mellan huvudmän och skolenheter i hur regelverket tillämpas. Mot denna bakgrund har rekommenderat regeringen att ta initiativ till att ändra bestämmelserna i skollagen och då beakta dels hur långa ledighetsbeslut en rektor ska kunna ta, dels om det i skollagen bör införas en möjlighet till sanktionsavgift, dels om bestämmelsen om varaktig vistelse utomlands enbart ska vara tillämplig för barn till statligt anställda som är stationerade utomlands. Utskottet ser allvarligt på den kritik som har framfört i granskningsrapporten mot hur regelverket tolkas och används. Denna kritik behöver tas på största allvar. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i granskningsrapporten. Utskottet bifaller därmed delvis motionerna 2019/20:3627 (M, KD), 2019/20:3623 (SD) yrkande 5, 2019/20:3621 (C) yrkande 1, 2019/20:3622 (V) och 2019/20:3626 (L) yrkande 1. När det sedan gäller motionsyrkanden som innehåller detaljerade förslag om bestämmelserna i skollagen anser utskottet att sådana ändringar bör utredas och utformas sammanhållet samt fattas beslut om i sedvanlig ordning. Därmed avstyrker utskottet motion 2019/20:3623 (SD) yrkandena 1–4. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den ska se över möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister. avslår även ett motionsyrkande om elever med långvarig frånvaro. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (SD, L). Mot bakgrund av iakttagelser anser regeringen att det kan finnas behov av att se över bestämmelserna om ledighet, om att fullgöra skolplikten på annat sätt och om varaktig vistelse utomlands för att tydliggöra syftet med dem. Som framgår ovan har även och Skolinspektionen ställt sig positiva till en översyn av bestämmelserna. har dock framfört att myndigheten ser frågor om skolplikt och rätten till utbildning som en bredare fråga än vad som varit föremål för granskning och menar att det vid en eventuell översyn är viktigt att utreda frågan i en vidare bemärkelse, där bl.a. elever med problematisk frånvaro, s.k. hemmasittare, tas med. Regeringen anser att de aspekter som lyfter fram är viktiga, men anser i likhet med Skolinspektionen och att det kan finnas fler aspekter som behöver beaktas. har lämnat en rekommendation om att ska ta fram stöd och vägledning för att tydliggöra vad som gäller för ledighet, för att fullgöra skolplikten på annat sätt och när skolplikten faktiskt ska upphöra. Som framgår ovan pågår inom ett arbete med att ta fram ytterligare juridisk vägledning och ett arbete med att se över det stöd som erbjuds till målgrupperna när det gäller främjande och förebyggande arbete för att förhindra eller minska frånvaro. Vidare pågår ett arbete med att kartlägga elevfrånvarons omfattning och fylla andra kunskapsluckor kring frånvaro. Inom ramen för detta arbete ska även skolors, och särskilt elevhälsans, förebyggande arbete och frånvarouppföljning belysas. Regeringen anger i skrivelsen att den avser att följa detta arbete (skr. 2019/20:162 s. 7–9). I kommittémotion 2019/20:3621 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslår motionärerna att möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister ska ses över. Att införa ett nationellt frånvaroregister är även en naturlig del av digitaliseringen av skolan och förenklar administrationen på skolorna, menar motionärerna. I kommittémotion 2019/20:3626 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att ska få i uppdrag att kontinuerligt samla in och kartlägga information om närvaro i landets skolor. Motionärerna framför att sådan statistik inte samlas in , och därför finns det en kunskapsbrist om frånvarons omfattning. Elever med långvarig frånvaro I kommittémotion 2019/20:3626 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås att en översyn av skollagens bestämmelser om att fullgöra skolplikten samt regler för ledighet även ska omfatta frågan om långvarig frånvaro och hur huvudmännen kan förbättra sin uppföljning och sitt arbete för att fler elever ska delta i undervisning och få ett anpassat stöd. allmänna råd för arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan upphävdes . uppger att de flesta råden i det tidigare kapitel 2 – Att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro – har blivit reglerade i lag (7 kap. 19 a och 22 §§) och är därmed inte längre bara rekommendationer. De allmänna råden har ersatts med stödmaterial på webbplats (webbplats, Främja närvaro och förebygga frånvaro, ). Om att kartlägga elevfrånvarons omfattning Den senaste nationella kartläggningen av ogiltig frånvaro genomfördes av Skolinspektionen 2016 (Omfattande ogiltig frånvaro i grundskolor, Skolinspektionen 2016). I betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) lämnades förslag som bl.a. syftar till att skolorna ska uppmärksamma och agera på elevers frånvaro på ett tidigare stadium än vad som sker och att eleverna ska få den hjälp de behöver för att deras rätt till utbildning ska tillgodoses. I betänkandet gjorde utredningen även bedömningen att regeringen borde ge i uppdrag att samla in och redovisa nationell statistik om frånvaro. Denna bedömning är föremål för fortsatta överväganden inom (ip. 2018/19:47). Av remissvar (dnr 2017:274) framgår bl.a. att myndigheten inte anser att nationell statistik skulle vara ett verkningsfullt instrument för att minska frånvaron. framförde bl.a. att det inte finns något tydligt syfte med nationell frånvarostatistik eftersom det är den enskilda elevens situation som måste hanteras för att vända frånvaro till närvaro. Däremot är det viktigt att skolor och huvudmän följer upp frånvaro på lokal nivå i sitt löpande kvalitetsarbete. Av detta skäl, och för att inte öka skolornas administrativa börda med ytterligare obligatoriska årliga statistikinsamlingar, förordade i stället att med viss regelbundenhet göra särskilda kartläggningar av elevers frånvaro och av huvudmäns och skolors förebyggande arbete och frånvarouppföljning. Mot denna bakgrund har initierat ett arbete för att kartlägga elevfrånvaro och skolors arbete kopplat till frånvaro (Uppdrag om kartläggning av frånvaro, dnr 5.1.3–2019:1103). Myndigheten ska genom en kartläggning ta fram en deskriptiv nationell bild av elevfrånvarons omfattning och belysa skolors arbete med att förebygga elevfrånvaro med särskilt fokus på elevhälsans arbete. Mot bakgrund av huvudmannens ansvar enligt skollagen kommer studien även att innefatta huvudmännens övergripande ansvarstagande i styrkedjan kopplat till skolors arbete med frånvaro. De skolformer som kommer att ingå i studien är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Enligt uppgift från har myndighetens tidsplan för uppdraget reviderats med anledning av coronaviruset, och en rapport är planerad att publiceras . De referensperioder som kommer att kartläggas i studien är för de obligatoriska skolformerna samt gymnasiesärskolan och för gymnasiet /19. Referensperioderna har valts för att de föregår det nuvarande läget med påverkan av coronaviruset och anses därmed indikera ett normalläge (, Avdelningen för analys, ). Elevers frånvaro och s.k. hemmasittare är ett större problem än det som behandlas i . Elevers frånvaro behöver därför ses ur ett vidare perspektiv. Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) presenterades flera förslag för att säkerställa alla elevers rätt till skolgång. Bland annat föreslogs att det ska införas ett nationellt frånvaroregister. Denna fråga har varit föremål för överväganden inom . I lämnas konkreta förslag på åtgärder. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den ska se över möjligheten att införa ett nationellt frånvaroregister för att garantera alla elevers rätt till skolgång och för att förbättra kunskapen om frånvarons omfattning. Ett nationellt frånvaroregister ligger även i linje med skolans digitalisering och med att förenkla skolornas administration. Därmed föreslår utskottet att ska bifalla motion 2019/20:3621 (C) yrkande 2 och delvis bifalla motion 2019/20:3626 (L) yrkande 3. Vidare anser utskottet att motion 2019/20:3626 (L) yrkande 2 med förslag bl.a. om elever med långvarig frånvaro och om huvudmännens arbete för att få fler elever att delta i undervisningen bör avslås. Nationellt frånvaroregister, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. 2019/20:3621 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3626 av m.fl. (L) yrkande 3. Inom pågår ett arbete med att se över det stöd som erbjuds till huvudmän, rektorer och vårdnadshavare när det gäller främjande och förebyggande arbete för att förhindra eller minska frånvaro. Vidare pågår inom ett arbete med att kartlägga elevfrånvarons omfattning och med att fylla andra kunskapsluckor kring frånvaro. Inom ramen för detta arbete ska även skolors, och särskilt elevhälsans, förebyggande arbete och frånvarouppföljning belysas. Regeringen anger i skrivelsen att den avser att följa detta arbete. Regeringen har även framfört att det kan finnas behov av att se över de aktuella bestämmelserna i skollagen för att tydliggöra syftet med dem samt att det kan finnas anledning att överväga om frågor om skolplikt och rätten till utbildning bör hanteras i ett bredare sammanhang. I detta sammanhang vill vi påminna om att har framfört att myndigheten inte anser att insamling av nationell frånvarostatistik skulle vara ett verkningsfullt instrument för att minska frånvaron. har även framfört att det inte finns något tydligt syfte med nationell frånvarostatistik eftersom det är den enskilda elevens situation som måste hanteras för att vända frånvaro till närvaro. Av dessa skäl, och för att inte ytterligare öka skolornas administrativa börda, har i stället förordat att regelbundet kartlägga elevfrånvaron samt huvudmännens och skolornas förebyggande arbete och frånvarouppföljning. Ett sådant arbete pågår, som nämnts ovan, inom myndigheten. Vi vill även påminna om att de förslag om nationell frånvarostatistik som lämnades i betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) fortfarande bereds inom . Mot denna bakgrund anser vi att inte bör ställa sig bakom ett tillkännagivande om att införa ett nationellt frånvaroregister. Elever med långvarig frånvaro, punkt 4 (SD, L) av (L), (SD), (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3626 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi anser att regeringen bör vidta fler åtgärder för att få bukt med problemen med elever som har långvarig skolfrånvaro, s.k. hemmasittare. Denna grupp elever uppmärksammas alltför sällan, trots att de är många och ofta är i behov av både åtgärder från skolan och stöd från det omgivande samhället. Vi anser att regeringen bör ta ett bredare grepp om frågan om långvarig frånvaro och om åtgärder för hur huvudmännen kan förbättra sin uppföljning och sitt arbete för att fler elever ska delta i undervisning och få ett anpassat stöd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. rekommendation till regeringen om undantag från skolplikten, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi har under punkt 2 ställt oss bakom utskottets tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska följa den rekommendation som lämnar till regeringen i sin granskningsrapport. För att utskottet ska kunna föra fram denna gemensamma ståndpunkt har vi yrkat avslag till våra egna förslag i kommittémotion 2019/20:3623 yrkandena 1–4. Vi vill ändå i detta sammanhang beskriva de förslag som vi har lämnat i vår motion och de lösningar som vi förordar. pekar i sin rapport från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn (RiR 2019:37) på allvarliga brister i hanteringen från vissa rektorers sida i fråga om att bevilja ledighet för elever. Det finns även stora skillnader i hur medgivande om varaktig vistelse utomlands och om att fullgöra skolplikten på annat sätt hanteras. Det finns också mycket stora skillnader mellan olika skolor och huvudmän när det gäller att bevilja ledighet. framför att rektorer ibland utsätts för starka påtryckningar från föräldrar att bevilja ledigheter. Vi anser därför att det skulle vara en stor avlastning för rektorerna om ledigheter på måste beviljas av huvudmannen. Rapporten visar även att det råder stor otydlighet i fråga om skollagens begrepp synnerliga skäl. är resor, filminspelningar och religiösa högtider grund för ledighet över , vilket vi anser i de allra flesta fall vara oacceptabelt. Ett förtydligande av regelverket skulle därför underlätta rektorernas och huvudmännens arbete. Det framkommer också i att en del föräldrar ignorerar ett nej från skolans rektor och i strid med gällande regelverk tar sitt barn från undervisningen utan lov. Vi anser att huvudmännen måste kunna markera hårdare än mot dessa brott mot skollagens bestämmelser. Ett vite bör därför kunna dömas ut mot föräldrar som uppenbart ignorerar rektorns eller huvudmannens beslut. Dessutom bör en anmärkning om ogiltig frånvaro föras in i betyget för elever i högre årskurser. Vidare visar att Skolinspektionen inte fullgör tillsynen av när skolorna medger ledighet, upphäver skolplikten på grund av varaktig vistelse utomlands samt medger att skolplikten kan fullgöras på annat sätt. Enligt 26 kap. 3 § skollagen ska Skolinspektionen även utöva tillsyn över hur skolorna beviljar (och avslår) önskemål om ledighet. Vi anser att denna paragraf skulle behöva förtydligas, och regeringen borde även förtydliga uppdraget åt Skolinspektionen att utöva denna tillsyn. Skolinspektionen är också skyldig att utöva tillsyn över huvudmännens tillsyn av hur ledighet beviljas. Inte heller detta sker i tillfredsställande omfattning, och vi anser därför att Skolinspektionens uppdrag även här bör förtydligas. rekommendation till regeringen om undantag från skolplikten, punkt 2 (V) (V) anför: uppmärksammades ett fall i där vårdnadshavarna till ett antal skolpliktiga barn uppgett att de tillbringat större delen av året utomlands och att barnen därför inte haft möjlighet att följa svensk skolgång. Kommunen fattade beslut om att skolplikten upphört på grund av varaktig vistelse utomlands. Det framkom dock senare att familjen inte varit utomlands i den utsträckning som de uppgett för kommunen. Det var bl.a. mot bakgrund av den händelsen som inledde sin granskning av undantag från skolplikten. lyfter i sin rapport fram oroväckande brister i fråga om hur olika kommunerna tolkar den lagstiftning som reglerar skolplikten samt tillämpningen av densamma. Fullgjord skolgång är en rättighet för alla barn och den viktigaste faktorn för att motverka framtida ohälsa och fattigdom. Jag har ställt mig bakom utskottets tillkännagivande och har därför valt att inte lyfta fram mina synpunkter i en reservation. Jag vill ändå i ett särskilt yttrande tydliggöra att jag ser behov av ett tydligare klassperspektiv i regeringens och skolmyndigheternas fortsatta arbete med frågan. En av rekommendationerna från går exempelvis ut på att regeringen bör ta initiativ till att ändra bestämmelserna i skollagen och se över om en möjlighet till sanktionsavgift bör införas i skollagen.