bet · H801SoU1 · 2020-12-11 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 9, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden med den ändringen att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till , vilket är mer än vad regeringen har föreslagit. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 Statens budget inom utgiftsområde 9 1.Statens budget inom utgiftsområde 9 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 9 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 9 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 9 anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 9 punkt 4 och avslår motionerna 2020/21:2965 av m.fl. (V), 2020/21:3362 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3390 av m.fl. (SD) och 2020/21:3543 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot sjukdomen covid-19, 2. besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 4 , 3. besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 5 , 4. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 9 punkterna 1, 3 och 5 samt bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 9 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD)*, (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), (KD)*, (S), (M)*, (SD)*, (C) och (V)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och fyra motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning för området omsorg om äldre i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Uppföljningen finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till 101 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår utskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 i budgetpropositionen. Genomgången har begränsats till området omsorg om äldre. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas regeringens redovisning av tillkännagivanden. Slutligen redovisar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 9. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 beslutade socialutskottet att gå igenom regeringens resultatredovisning för området omsorg om äldre inom utgiftsområde 9 i budgetpropositionen (2020/21:1 utg.omr. Genomgången har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet med genomgången har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport finns i bilaga 4. har beslutat om följande nationella mål för äldrepolitiken: – kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag – kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende – bemötas med respekt – ha tillgång till god vård och omsorg – erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. De resultat- och bakgrundsindikatorer som används exemplifierar och följer utvecklingen inom äldreområdet. Följande indikatorer används: – medellivslängd i befolkningen – andel äldre som uppger att de är ganska eller mycket nöjda med eller särskilt boende – bemötande, förtroende och trygghet i äldreomsorgen – andel äldre som upplever inflytande och tillräckligt med tid i utförandet i hemtjänst eller särskilt boende – riskförebyggande åtgärder i särskilt boende – fallskador bland personer – olämpliga läkemedel i gruppen (i särskilt boende eller hemtjänst). har två indikatorer tagits bort. Den första är Andel av befolkningen och antal personer med insatsen hemtjänst. Den andra är Andel av befolkningen och antal personer boende i särskilda boendeformer. I stället har två andra indikatorer tillkommit: Andel äldre som uppger att de är ganska eller mycket nöjda med eller särskilt boende och Andel äldre som upplever inflytande och tillräckligt med tid i utförandet i hemtjänst eller särskilt boende. Dessa nya indikatorer bedöms bättre svara mot de fem målen för omsorgen om äldre. Av regeringens resultatredovisning när det gäller området omsorg om äldre framgår bl.a. att den långsiktiga trenden i är att medellivslängden ökar och att männens livslängd ökar mer än kvinnornas. Männens medellivslängd har ökat med närmare och är nu , medan kvinnornas medellivslängd har ökat med lite och är (, Vård och omsorg om äldre, lägesrapport ). När det gäller stöd för utveckling av kvalitet i vård och omsorg om personer med demenssjukdom i framgår det att har publicerat Ett standardiserat insatsförlopp vid demenssjukdom – en modell för mångprofessionell samverkan för personcentrerad vård och omsorg vid demenssjukdom. Vidare har Svenskt Demenscentrum och fem kommuner beviljats medel för att påbörja ett projekt med syfte att införa det standardiserade insatsförloppet för personer med demenssjukdom i de fem kommunerna. Även kvalitetsregistret (beteendemässiga störningar och psykologiska symtom vid demenssjukdom) har beviljats medel och bl.a. utvecklat indikatorer samt tagit fram utbildningsmaterial för att höja kunskapen om registret. Vidare framgår av resultatredovisningen att andelen äldre som uppgav att de var nöjda eller mycket nöjda med uppgick till . Motsvarande siffra var för särskilt boende. När det gäller bemötande, förtroende och trygghet mäter andelen äldre som uppger att de bemöts på ett bra sätt, känner förtroende för personal och upplever trygghet i ordinärt boende med hemtjänst respektive särskilt boende. har resultaten försämrats något, även om något fler 2019 uppgav att de bemöts på ett bra sätt, känner förtroende för personal och upplever trygghet i jämfört med . är det stor spridning mellan kommuner (, Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? åren 2015–2019). Enligt regeringen är inflytande och delaktighet grundläggande faktorer för att en äldre kvinna eller man ska kunna påverka sin livssituation och behålla sitt självbestämmande. Män upplever i något högre grad än kvinnor att det är möjligt att påverka utförande (, Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? åren 2015–2019). Väntetiden på att få flytta till ett särskilt boende för äldre har ökat . På riksnivå var antalet väntedagar 2019 . Spridningen mellan kommunerna var stor (, Vård och omsorg om äldre, lägesrapport ). bostadsmarknadsenkät från visar att 109 kommuner hade ett underskott på särskilda boendeformer för äldre, vilket är en minskning innan. publicerade 2019 en uppföljning av den s.k. bemanningssatsningen inom äldreomsorgen. Regeringen satsade –2018 totalt 7 för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. bedömer i slutrapporten att satsningen har bidragit till såväl ökad trygghet och kvalitet för den enskilde som utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde. Arbetet med att förebygga fall, undernäring, trycksår och nedsatt munhälsa är enligt regeringen en viktig del i en säker vård och omsorg av äldre. På riksnivå arbetade av kommunerna systematiskt med att identifiera och åtgärda risker för de boende 2019 (2020, Öppna jämförelser Vård och omsorg om äldre 2019). Fallolyckor utgör av alla olycksfall. I åldersgruppen har antalet personer per 1 000 invånare som drabbas av fallskador legat mellan 58 och 61 . Av resultatredovisningen framgår slutligen att kvaliteten i läkemedelsbehandlingen för äldre förbättrats på flera sätt . Den positiva trenden har hållit i sig även 2019 när det exempelvis gäller olämpliga läkemedel. Skillnaderna mellan kommunerna är dock fortsatt stora. Regeringens sammantagna bedömning är att de övergripande målen för omsorg om äldre delvis har uppnåtts. Inledningsvis anför regeringen att en förutsättning för att kvinnor och män med en demenssjukdom ska ha tillgång till en god vård och omsorg samt kunna åldras i trygghet med så långt det är möjligt bibehållet oberoende är att personalen har rätt kunskap och kompetens. De satsningar som regeringen har gjort på området ligger i linje med den nationella strategin för omsorg om personer med demenssjukdom och har bidragit till och i första hand gett kommuner förutsättningar att öka kunskapen om demenssjukdom bland personal, anhöriga och beslutsfattare. finns det fortfarande brister i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom och för målgrupper med särskilda behov. Vidare anför regeringen att det är viktigt att samordning och samverkan mellan den hälso- och sjukvård som finansieras av regionerna och den kommunala hälso- och sjukvården fungerar. De insatser som regeringen har gjort för att stödja kommuner och regioner med anledning av lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, har enligt regeringens bedömning bl.a. bidragit till att äldre kan erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg samt åldras i trygghet med bibehållet oberoende. Ökad samordning och samverkan är ständigt aktuell och utmaningar inom området kvarstår. årliga undersökning visar att de allra flesta äldre är nöjda med insatserna i hemtjänst och särskilt boende. Det innebär enligt regeringens bedömning att den genomförda politiken bidrar till att äldre har tillgång till en god vård och omsorg. kvarstår utmaningar när det gäller bemötande, förtroende och trygghet. Många äldre är ensamma och socialt isolerade i sina bostäder, vilket kan bidra till psykisk och fysisk ohälsa. Den nya boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende förväntas enligt regeringen komplettera utbudet för den grupp äldre som framför allt har behov av trygghetsskapande insatser och social samvaro i sitt boende. finns det utmaningar i fråga om särskilda boenden för äldre, inte minst när det gäller väntetiden. De satsningar som har gjorts och gör för att stärka bemanningen och kompetensen inom äldreomsorgen, exempelvis det pågående Äldreomsorgslyftet, bidrar enligt regeringen till att delvis uppfylla de politiska målen inom området. Behovet av att rekrytera personal inom äldreomsorgen är fortsatt en utmaning. För att äldreomsorgens insatser ska vara av god kvalitet är en viktig förutsättning att medarbetarna har lämplig utbildning och erfarenhet. En viktig faktor är även att äldreomsorgens medarbetare har en god arbetsmiljö och att sjukfrånvaron minskar. Vidare anförs i propositionen att det förebyggande arbetet för att undvika fall bidrar till att äldre kan åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, vilket regeringens satsningar på området har bidragit till . Genom att stödja de nationella kvalitetsregistren, bl.a. , bidrar regeringen till att äldre ska kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende och ha tillgång till en god vård och omsorg samt en vård och omsorg som är både jämställd och jämlik. Slutligen anför regeringen att det är positivt att kvaliteten i läkemedelsbehandlingen fortsätter att förbättras. Det finns dock fortsatta utmaningar inom området läkemedel och äldre, t.ex. när det gäller de stora skillnaderna mellan landets kommuner i fråga om förskrivning av olämpliga läkemedel. Utskottet har gått igenom regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 9, området omsorg om äldre. Utskottets bedömning utgår från uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport. Utskottet konstaterar inledningsvis att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. noterade utskottet med tillfredsställelse att regeringen utvecklat redovisningen av resultatet av funktionshinderspolitiken. Utskottet framhöll att ett motsvarande arbete behöver göras när det gäller omsorgen om äldre. Gruppen anser att detta behov kvarstår. En utgångspunkt för utskottets uppföljning av regeringens resultatredo-visning är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Skälet är att utskottet ska kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens bud-getförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Regeringens redovisning och bedömning av resultat behöver därför ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till mål och anslagna medel. Utskottet har förståelse för att arbetet med att förbättra resultatuppföljningen inom utgiftsområdet är förenat med vissa svårigheter eftersom det är svårt att avgränsa och mäta effekter av de statliga insatserna för omsorgen om äldre när kommunerna svarar för den huvudsakliga verksamheten. Mot bakgrund av de resurser som hanteringen av covid-19-pandemin har krävt har utskottet förståelse för att det utvecklingsarbete som utskottet förutsåg inte har kunnat realiseras. Utskottet anser att det är betydelsefullt att arbetet utvecklas för att ska få en bättre bild av resultaten av insatserna och därigenom ett bra beslutsunderlag för ställningstaganden. Detta är särskilt angeläget under de rådande omständigheterna med utbrottet av covid-19 inom området som avser omsorgen om äldre. Efter förslag från regeringen antog ett nytt mål för omsorgen om äldre. Målet innebär att äldre ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Målet blev därmed riksdagsbundet. Vid utskottets beredning av förra årets resultatredovisning utgick utskottet från att regeringen också tar fram uppföljningsbara indikatorer som visar måluppfyllelsen för det nya målet. Enligt utskottet är det viktigt att kan få en uppfattning om måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen och att regeringen gör en sammanfattande bedömning av denna. Som tidigare nämnts har utskottet förståelse för att det under de rådande omständigheterna under pandemin kan ha varit svårt att prioritera att ta fram relevanta indikatorer, men utskottet vill återigen peka på att det är angeläget att regeringen tar fram indikatorer som visar måluppfyllelsen och därutöver även gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen. Relevanta resultatindikatorer bör enligt utskottet spegla utvecklingen på områden som bedöms som viktiga för att målen ska uppnås, och det vore en fördel om indikatorerna kan inriktas på resultatet av statliga insatser. Utskottet konstaterar att rapporteringen i förhållande till de valda resultatindikatorerna inte speglar vilka åtgärder som har vidtagits och resultaten av dessa. I vissa fall har indikatorerna mer karaktären av bakgrunds-beskrivningar, t.ex. medellivslängd i befolkningen. Utskottet välkomnar att regeringen har bedrivit ett visst utvecklingsarbete för att utveckla relevanta indikatorer för att beskriva uppfyllelsen av målen. I denna resultatredovisning har regeringen tagit bort två indikatorer, dels Andel av befolkningen och antal personer med insatsen hemtjänst, dels Andel av befolkningen och antal personer boende i särskilda boendeformer. Utskottet beklagar att regeringen inte längre informerar om andelen av befolkningen och antalet personer som har insatsen hemtjänst respektive bor i särskilda boenden. Även om regeringen inte använder dessa uppgifter som indikatorer är det angeläget att uppgifterna redovisas för , gärna i en tidsserie för att belysa utvecklingen. Regeringen använder två nya indikatorer eftersom den bedömer att de på ett bättre sätt svarar mot de fem målen för omsorgen om äldre. De indikatorer som redovisas är dels Andel äldre som uppger att de är ganska eller mycket nöjda med eller särskilt boende, dels Andel äldre som upplever inflytande och tillräckligt med tid i utförandet i hemtjänst eller särskilt boende. För att ska få användbar information i förhållande till de nya indikatorerna behövs enligt utskottet ytterligare information, t.ex. svars-frekvens och en analys av bortfallet. Det är också önskvärt med en fördjupad analys av resultatet för att detta ska kunna utgöra ett underlag för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till de riksdagsbundna målen. Utskottet anser därför att det är väsentligt att regeringen fortsätter utvecklingsarbetet för att ta fram relevanta indikatorer och precisera kopplingen till de mål som indikatorerna ska svara mot. Regeringen behöver vidare redovisa såväl insatser som resultat av statliga åtgärder för att nå målen. Det är vidare önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt, och därför vore det positivt om regeringen tog fram indikatorer och presenterade tidsserier som speglar utvecklingen. Utskottet konstaterar i årets budgetförslag att regeringen föreslår en kraftig förstärkning av anslaget 4:5 Stimulansbidrag till åtgärder inom äldreområdet. Enligt regeringens förslag ökas anslaget från ca 2020 till . Det innebär mer än en fyrdubbling av anslaget. Det görs en bred äldreomsorgssatsning med kompetensutveckling bland personalen och stöd till personer med demenssjukdom. Utskottet har tidigare framhållit att medel också behöver kunna användas till att bl.a. motverka ensamhet bland äldre, vilket också ingår i det breda stödet. I likhet med vad utskottet anfört i tidigare ställningstaganden är det viktigt att satsningar följs upp inte minst för att vinna erfarenheter som kan tas till vara i fortsatta satsningar. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till i nästa års resultatredovisning med någon form av återkoppling av hur arbetet med den breda satsningen och kompenstutvecklingen fortskrider även om det är för tidigt att göra en samlad utvärdering. Det är angeläget att användningen av statliga medel följs upp löpande kopplat till resultatet. När det gäller regeringens redovisning om e-hälsa och välfärdsteknik anser utskottet att det är en fördel om regeringen i nästa års resultatredovisning återkommer till med en redovisning av resultatet av det riktade statsbidraget. Tillgång till elektronisk uppkoppling och kommunikation i särskilda boenden för äldre m.m. är viktigt för att äldre ska kunna tillgodogöra sig de möjligheter som digitala tjänster och digital kommunikation innebär. har yttrat sig till över regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (yttr. 2019/20:SoU5y). behandlade regeringens skrivelse i betänkande 2020/21:KU2 Behandlingen av skrivelser. När det gäller tillkännagivanden inom bl.a. socialutskottets område hänvisade till socialutskottets yttrande. beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna i enlighet med förslag (rskr. 2020/21:34). Av socialutskottets yttrande framgår att socialutskottet ser positivt på att regeringen redovisar en tidsplan för planerade åtgärder när det gäller flertalet av de tillkännagivanden som riktats till regeringen med anledning av utskottets betänkanden och som ännu inte har slutbehandlats. Utskottet konstaterar att det saknas en tidsplan eller att tidsplanen är bristfällig för vissa tillkännagivanden. Utskottet påminner om att utgångspunkten är att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande och undviker onödig tidsåtgång i sin behandling av skrivelser. Utskottet har emellertid förståelse för att regeringen måste prioritera det arbete som den pågående pandemin till följd av covid-19-utbrottet innebär. Enligt utskottet bör regeringen i budgetpropositionen redovisa en tidsplan för planerade åtgärder i de tillkännagivanden som gäller – att utveckla patientlagen och utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården (rskr. 2016/17:254, bet. 2016/17:SoU10 punkterna 5 och 15, samt rskr. 2018/19:233, bet. 2018/19:SoU8 punkt 19) – en bortre tidsgräns för nya riktade statsbidrag (rskr. 2016/17:346, bet. 2016/17:SoU19 punkt 1) – ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken och att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare (rskr. 2017/18:86, bet. 2017/18:SoU5 punkterna 2 och 12) – att returrätten även bör omfatta läkemedel som kräver kyl- eller frysförvaring (rskr. 2017/18:353, bet. 2017/18:SoU24 punkt 3) – generisk klassificering (rskr. 2017/18:354, bet. 2017/18:SoU27 punkt 2) – bastjänstgöring på (rskr. 2018/19:50, bet. 2018/19:SoU 5 punkt 5) – en ny utredning om tolktjänst (rskr. 2018/19:156, bet. 2018/19:SoU12 punkt 16) – tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin och ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. (rskr. 2018/19:193, bet. 2018/19:SoU15 punkterna 7 och 18). Tillkännagivande om en parlamentarisk utredning om ansvarsfördelning inom hälso- och sjukvården beslutade att tillkännage för regeringen det som anförs i reservation 5 under punkt 6 om att den bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården (bet. 2017/18:SoU18 punkt 6 reservation 5, rskr. 2017/18:176).