bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Utskottet kunde konstatera att mätningar av det slag tar fram när det gäller hur låneverksamheten når kvinnor utgör ett viktigt underlag för att nödvändiga och fortsatta reformer inom näringspolitiken ska kunna identifieras och genomföras. För att säkerställa att framtida mätningar håller hög kvalitet och ger en rättvisande bild menade utskottet att borde understryka betydelsen av en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att genom ett tillkännagivande borde tydliggöra för regeringen att den bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor, i syfte att skapa tillräckliga beslutsunderlag inför fortsatta reformer på området. I betänkandet fanns en reservation (V). Enligt uppgift från inleddes en översyn av , och den väntas resultera i att en ny ägaranvisning antas på bolagsstämman . Winnet är en nationell paraplyorganisation för ett antal av de ideella organisationer och resurscentrum för kvinnor som verkar för jämställd tillväxt. har tidigare finansierat resurscentrumen. Insatser för unga företagare Särskilda insatser görs också för att stödja ungas entreprenörskap och företagande. är ansvarig för att främja och vara samordnande i frågor som rör entreprenörskap vid universitet och högskolor. Bland annat lämnade myndigheten för perioden –2019 verksamhetsbidrag till i högre utbildning (FEHU). Föreningens medlemmar är , Drivhuset och . Verksamhetsbidraget syftar till att främja skapandet av nya företag och arbetstillfällen genom att inspirera unga till att engagera sig, testa och utvecklas när det gäller entreprenörskap och innovation. finansierar även nätverk och initiativ som ska stärka samverkan mellan aktörer som stöttar entreprenörskap i universitets- och högskolemiljö. Vidare utvecklar myndigheten, i samarbete med , kunskap om metoder och modeller för att arbeta med entreprenörskap i högre utbildning och genom att skapa samverkan mellan små och medelstora företag och studenter. Regeringen gav i uppdrag till och att få fler unga att utveckla kunskaper och färdigheter för att vilja och kunna starta företag (N2018/02777/FF och N2018/01800/FF). skulle stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga i grundskola och gymnasieskola. Insatsen skulle göra det möjligt för fler organisationer och skolhuvudmän att få del av statsbidrag för entreprenörskap i skolan. skulle utveckla en modulbaserad digital utbildning riktad till unga företagare och en workshopmodell för rådgivning. Vidare fick i uppdrag att finansiera ett pilotprojekt hos () där elever i högstadiet skulle få pröva företagande för . presenterade sin slutrapport att stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga vid universitet och högskolor (Dnr Ä 2018-747:03) . I rapporten anger myndigheten att den genomförde en 48-timmars-workshop i entreprenörskap och företagande vid sex utvalda universitet och högskolor. konstaterar i rapporten att konceptet med workshoppar kan användas vid inspirationsinsatser, men workshoppen bör utgå från respektive lärosätes förutsättningar för att ge större möjligheter att vidareutveckla och genomföra metoderna permanent. Vidare anges i rapporten att myndigheten i samarbete med har utvecklat en digital utbildning för unga som studerar vid universitet och högskolor och som vill starta företag. anger i sin årsredovisning att med anledning av regeringens beslut tillfördes ytterligare medel till statsbidrag för att främja entreprenörskap och företagande bland unga inom och gymnasieskolan. Med anledning av detta öppnade en andra ansökningsomgång till statsbidrag . I årsredovisning anges att IVA har genomfört ett pilotprojekt, enligt regeringsbeslut, där elever i årskurs 8 och 9 fått möjlighet att pröva entreprenörskap genom att praktiskt tillämpa entreprenörskap. Projektet genomfördes som en tävling mellan skolklasser. anger att inkomna tävlingsbidrag har hållit mycket högre kvalitet än förväntat, och engagemanget från kommuner, skolledning och lärare har varit stort. Insatser för socialt företagande Regeringen beslutade om en samlad strategi för sociala företag. Strategin har som mål att stärka utvecklingen av sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att den offentliga sektorn uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Strategin innehåller fem utvecklingsområden, bl.a. att förtydliga affärsrelationer till eller samarbetet med de offentliga aktörerna samt att stärka företags- och rådgivningskompetensen till de sociala företagen. Övriga tre områden handlar om att se över befintliga finansieringsmöjligheter, att tydliggöra och mäta effekterna av de sociala företagens verksamhet samt att dela kunskap och sprida goda exempel. Strategin syftar till att samordna insatser från olika politikområden. Som ett led i arbetet med strategin gav regeringen i uppdrag att bl.a. identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag och att stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet (N2018/00713/FF). En slutrapport av uppdraget ska lämnas till . Inom ramen för det nyssnämnda uppdraget ingick även att skulle ta fram en långsiktig analys av och plan för det hur befintliga finansieringsstödet kan användas på bästa sätt för att stödja sociala företag, inklusive idéburet företagande. överlämnade rapporten för sociala företag till regeringen . I rapporten konstaterar myndigheten att när det gäller finansiering finns det ett glapp som särskilt gäller de sociala företag som organiserar sig som ekonomiska eller ideella föreningar. I rapporten finns bl.a. en rekommendation om att etablera en lånefond som är särskilt anpassad för sociala företag i . Detta eftersom det finns av behov målgruppsanpassade lån såsom mikrolån och garantier. Rapporten och dess förslag bereds inom . anger i sin årsredovisning att myndigheten utifrån rapporten har arbetat för att få med de sociala företagens behov av finansieringslösningar i programskrivningen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). I propositionen Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) föreslog regeringen att ett nationellt utvecklingsbolag skulle inrättas. Bolaget ska investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder. Av propositionen framgår att bolagets val av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder av lokal karaktär, men även fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. Som närmare beskrivs i avsnittet Företagens kapitalförsörjning startade sin verksamhet 2017. ger stöd till kooperativ utveckling genom ett verksamhetsbidrag till organisationen , som ger rådgivning och utbildning för start och utveckling av kooperativa företag. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Insatser för nyanlända kvinnor • Övrigt om riktade insatser. Insatser för nyanlända kvinnor I motion 2019/20:2677 (M) efterfrågas insatser för att främja nyanlända kvinnors företagande. Utskottet vill här hänvisa till vad som redogjorts för när det gäller uppdrag om att främja nyanländas och utrikes födda kvinnors företagande. Regeringen har bl.a. gett myndigheten i uppdrag att särskilt främja utrikes födda kvinnors företagande genom mentorskaps- och nätverksinsatser. har även regeringens uppdrag att öka kontaktytorna med arbetsmarknaden och stärka nätverkande för utrikes födda kvinnor och då särskilt nyanlända kvinnor. Vidare vill utskottet påminna om att det av ägaranvisning framgår att bolaget ska rikta ett särskilt fokus mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund när det gäller rådgivning och finansiering. Utskottet anser mot bakgrund av det pågående arbetet att bör avslå det aktuella motionsyrkandet. Övrigt om riktade insatser Insatser för kvinnors företagande och företagare med utländsk bakgrund föreslås i motionerna 2019/20:133 (V), 2019/20:1082 (M), 2019/20:1090 (M), 2019/20:1138 (M), 2019/20:1158 (M), 2019/20:1882 (M), 2019/20:2940 (M), 2019/20:3108 (C) och 2019/20:3251 (C). Utskottet anser att det är viktigt att fler vill starta företag och att företagen kan växa och exportera eftersom små och medelstora företag är betydelsefulla jobbskapare som bidrar till konkurrenskraft. Det är därför utskottets uppfattning att det är angeläget att fler personer, oavsett kön, etnisk bakgrund eller ålder, startar och driver företag. Utskottet noterar att tagit fram en nationell strategi för ett företagsfrämjande på likvärdiga villkor för perioden –2020 med det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Utskottet noterar även att bl.a. , och har fått i uppdrag av regeringen att på olika sätt främja företagande bland kvinnor och personer med utländsk bakgrund. När det gäller motionerna om att främja kvinnors företagande föreslås bl.a. åtgärder för att öka kvinnors entreprenörskap, att statens insatser för företagande fördelas jämnt mellan kvinnor och män samt att vissa insatser för kvinnors företagande som gjorts tidigare återinförs. Utskottet vill här påminna om att regeringen genom utvecklingsprogrammet för jämställdhetsintegrering bl.a. gett och i uppdrag att ha ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser. Statskontoret konstaterar i sin utvärdering av programmet bl.a. att ökat andelen kvinnor som driver Vinnova-finansierade projekt inom området små och medelstora företag samt att ökat andelen av sina finansierade projekt som tillämpar jämställdhetsperspektiv i planering, genomförande och uppföljning. Därtill vill utskottet hänvisa till vad som tidigare angetts om granskning av regeringens och arbete med uppdrag om huruvida kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om ekonomisk jämställdhet. granskning visade bl.a. på att det fanns brister i regeringens styrning och i återrapportering till regeringen. I sin skrivelse anförde regeringen att den avsåg att göra en översyn av uppdragsmål. Regeringen angav att den inom ramen för det arbetet skulle beakta rekommendationer om att överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen, samt om att regeringen borde efterfråga en mer detaljerad redovisning från när det gäller hur verksamheten når kvinnor. I samband med behandlingen av regeringens skrivelse tillkännagav till regeringen att den borde vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor (bet. 2019/20:NU6). Utskottet kan notera att regeringen inledde en översyn av och att en ny ägaranvisning väntas bli antagen på bolagsstämman . Därutöver föreslås i ett antal motioner insatser för att främja företagande bland personer med utländsk bakgrund. Det gäller bl.a. förslag om att göra en översyn om utrikes födda personers möjlighet att starta och driva företag. Utskottet noterar att bedriver ett arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. Arbetet har bl.a. genomförts inom ramen för uppdraget att främja nyanländas företagande i , som har breddats till att även omfatta personer med utländsk bakgrund utan erfarenhet av svenskt arbetsliv eller med begränsad sådan erfarenhet. Vad gäller detta uppdrag ska överlämna en slutrapport till regeringen . Därtill har bl.a. ett uppdrag av regeringen att främja utrikes födda kvinnors företagande, vilket redogjorts för i det föregående. För att främja företagande bland unga föreslås i motionerna 2019/20:22 (SD), 2019/20:961 (M), 2019/20:2705 (M) och 2019/20:3235 (SD) bl.a. ökade resurser till Drivhuset och att Drivhuset ska etableras på fler orter, starta-eget-lån till unga samt en företagsfond för ungdomar. Utskottet noterar att en organisation som främjar entreprenörskap hos studenter på svenska lärosäten har möjlighet att söka verksamhetsbidrag av för att genomföra insatser som ger studenter på samtliga lärosäten och inriktningar möjlighet att utveckla sina förmågor i entreprenörskap. Utskottet kan vidare konstatera att bl.a. Drivhuset beviljats verksamhetsbidrag av 2020. Därtill vill utskottet påminna om att regeringen gav både och ett uppdrag med syftet att få fler unga att utveckla kunskaper och färdigheter för att vilja och kunna starta företag. I motionerna 2019/20:2613 (S), 2019/20:2781 (KD) och 2019/20:3289 (S) föreslås bl.a. insatser för kooperativt företagande och att det bör inrättas en investeringsfond för den ideella sektorn. Utskottet noterar att regeringen beslutade om en strategi för sociala företag med målet att stärka utvecklingen av sociala företag. Utskottet konstaterar att sociala företag kan vara organiserade på många olika sätt, som t.ex. aktiebolag, ekonomisk förening, kooperativ eller ideell organisation. Som en följd av strategin fick i uppdrag att –2020 bl.a. identifiera och genomföra insatser för att stimulera tillväxten hos sociala företag och stärka kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet. Som en del av det nämnda uppdraget överlämnade för sociala företag till regeringen . Utskottet noterar att myndigheten i rapporten bl.a. föreslår att det etableras en lånefond som är särskilt anpassad för sociala företag i och att rapporten bereds inom . Utskottet konstaterar även att bl.a. arbetat för att få med de sociala företagens behov av finansieringslösningar i programskrivningen för Eruf. Dessutom kan utskottet påminna om att Saminvest, som startade sin verksamhet 2017, har inlett ett arbete med att investera i olika fonder. Regeringen angav i propositionen (prop. 2015/16:110) inför Saminvests bildande att bolagets val av såddfonder skulle kunna inkludera fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. företag inom den ideella sektorn och socialt företagande. Utskottet konstaterar vidare att ger stöd till kooperativ utveckling genom ett verksamhetsbidrag till rådgivarorganisationen . Utskottet anser sammanfattningsvis att de motionsyrkanden som är aktuella här kan avslås av med hänvisning till det anförda och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika kapitalförsörjningsfrämjande insatser, med hänvisning till det arbete som redan pågår. Jämför reservation 14 (SD), 15 (C), 16 (KD) och 17 (L). I kommittémotion 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 3 anför motionärerna att industriföretag i avfolkningsorter bör få hjälp med att expandera och utveckla sina verksamheter genom riktade satsningar, exempelvis genom kreditgarantier eller särskilda expansionslån. I kommittémotion 2019/20:393 av m.fl. (SD) anförs att den statliga riskkapitalfinansieringen bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Motionärerna framhåller i yrkande 1 att statens insatser på detta område bör involvera forskningsparker, s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer och styras mot de förkommersiella faserna. Motionärerna påpekar i yrkande 2 även behovet av en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav, dvs. expansionslån, i avfolkningsorter. Syftet med en sådan fond skulle vara att kapital ska kunna riktas mot investeringar i avfolkningskommuner där hög risk gör att bankerna ger orimliga lånevillkor för exempelvis fastighetsinvesteringar som är kopplade till industriell verksamhet. Motionärerna menar därför att regeringen bör utreda möjligheten att införa en särskild fond för expansionslån. Vidare framförs i yrkande 6 att investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag och att det riktar sig enbart till fysiska personer. Motionärerna anser att man bör låta allmänheten använda sig av avdraget för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag för att öka intresset och användandet av avdraget. Motionärerna anser därför att regeringen bör låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som avser att investera i, vilket i nästa steg skulle medföra rätt till investeraravdrag. I motion 2019/20:23 av (SD) framhålls att en god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle enligt motionären gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) anges att förutsättningarna att få fram kapital för investeringar och nya affärsidéer är alltför ofta bristfälliga. Motionärerna anför i yrkande 3 att det är nödvändigt att hela landet har tillgång till såväl privat lånekapital som det offentliga riskkapitalet. Vidare efterfrågar motionärerna i yrkande 23 att tillkännager för regeringen att den ska verka för att det ska finnas tillgång till statligt riskkapital i hela landet för små och växande företag för att stärka den regionala tillväxten. I motion 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 7 framförs att det är viktigt att underlätta för fler företag att starta, växa och anställa. För att möjliggöra utveckling och tillväxt måste företagens kapitalförsörjning underlättas. Motionären efterfrågar därför att tillkännager för regeringen att den ska ge Inlandsinnovation ett uppdrag att återuppta verksamheten och aktivera satsningen på riskvilligt kapital. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 2 efterfrågas ett tillkännagivande om behovet av långsiktiga förutsättningar som stimulerar investeringar i gröna företag i utvecklingsfaser. I kommittémotion 2019/20:3335 av m.fl. (KD) anges att har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, men att den behöver omstruktureras och utvecklas, eftersom tillgången till kapital för företag i tidiga skeden är ett ofta omvittnat problem. Motionärerna anser därför att det statliga riskkapitalet bör utvecklas i syfte att nå företag i en tidig fas. Det statliga kapitalet bör enligt yrkande 16 omstruktureras så att det i högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. Motionärerna anser enligt yrkande 17 även att det behövs en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns när det gäller privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter i att investera i lokal företagsutveckling. I partimotion 2019/20:3358 av m.fl. (L) anförs att statligt riskkapital kan i vissa fall behövas för att komplettera det privata kapitalet. Motionärerna anser att det bör göras med en s.k. fond-i-fond-lösning, där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Vidare anser motionärerna att det är viktigt att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Motionärerna i yrkande 4 menar att bör tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet måste vara tillgängligt i hela landet så att alla företag i landet ges goda förutsättningar. I motion 2019/20:2444 av (MP) anför motionären att gräsrotsfinansiering kan skapa ett tryggare företagande och ännu fler finansieringsmöjligheter för personer med bra idéer. Vidare är sunda regler en viktig grund för att möjliggöra en hållbar utveckling av gräsrotsfinansieringen och att främja förtroendet för den. Motionären anser att arbetet med att underlätta gräsrotsfinansiering och att anpassa regelverket för att skydda konsumenter behöver påskyndas för att främja nyföretagande. Motionären efterfrågar därför i yrkande 4 ett tillkännagivande till regeringen om att verka för en långsiktig och mer hållbar utveckling av gräsrotsfinansiering som finansieringsform. är ett helägt statligt bolag som bildades och startade sin verksamhet 2017. Av ägaranvisningarna för Saminvest framgår att syftet med bolaget är att utveckla och förnya det svenska näringslivet och skapa fler växande företag i hela genom att bidra till att stimulera utbudet av privat kapital till de delar av kapitalförsörjningskedjan där privat kapital vid tillfället för investeringen inte finns i tillräcklig omfattning, dvs. i tidigare och mer riskfyllda faser. Saminvest förväntas bidra till att utveckla marknaden för riskkapital och ekosystemet för finansiering av innovativa bolag med hög tillväxtpotential i hela landet. Bolaget ska främja hållbar ekonomisk tillväxt och ett jämställt näringsliv. Genom Saminvest investeras offentligt kapital indirekt i företag via s.k. venture capital- och såddfonder tillsammans med privat kapital. blev även de statliga riskkapitalbolagen till . Av ägaranvisningen framgår också att bolaget ska ansvara för en ansvarsfull hantering av nuvarande innehav i Fouriertransform och Inlandsinnovation samt för en ordnad långsiktig avveckling av dessa bolag. Sedan bolaget bildades har det bl.a. investerat i fonder som är kopplade till inkubatorer i , och . Bolaget har även investerat i en fond som inriktar sig på tillväxtbolag i tidiga skeden, en s.k. impact-fond som inriktar sig på teknikbolag som vill bidra till att lösa globala samhällsproblem, en life science-fond och en fond för universitetsnära teknikföretag. Förutom affärsutveckling bedriver även låneverksamhet. Verksamheten syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. Bolaget erbjuder fyra typer av lån: företagslån, mikrolån, innovationslån och exportfinansiering. är ett dotterbolag till det statliga bolaget . riktar sig till tillväxtbolag i tidiga skeden med skalbara affärsidéer och möjlighet till långsiktig värdetillväxt. har en nationell täckning via åtta regionala riskkapitalbolag samt ett nationellt riskkapitalbolag inom grön teknik, green tech. är en riskkapitalfond som riktar sig mot innovativa små och medelstora företag vars produkter och tjänster bidrar till att reducera klimatgaser. Huvudsyftet med fonden är att överbrygga det marknadsgap som finns mellan efterfrågan och tillgång på riskkapitalinvesteringar bland små och medelstora företag inom energi- och miljösektorn som en följd av bl.a. svårbedömda risker och långa kommersialiseringsprocesser. Tillväxtanalys har granskat låneverksamhet och presenterar sina slutsatser i rapporten företagslån företag att växa? (2019:3). Syftet med rapporten har varit att ge beslutsunderlag för att effektivisera och utveckla eller ompröva statens insatser för att främja näringslivets kapitalförsörjning. Tillväxtanalys konstaterar bl.a. att låneverksamhet verkar träffa rätt målgrupp utifrån verksamhetens uppdrag. Vidare ger lån en bestående positiv effekt på företagens nettoomsättning och arbetsproduktivitet. De företag som får lån från investerar även betydligt mer än kontrollgruppen och även något mer året efter. Dock är inte effekten bestående, eftersom företagens investeringar åren efter är signifikant mindre. Därtill ökar företagen inte antalet anställda mer än kontrollgruppen. Tillväxtanalys har även analyserat effekterna i olika regioner och skillnader mellan etablerade och nyetablerade företag. Analysen visar att låneverksamhet ger störst effekt i företag som är verksamma i storstadskommuner och i täta kommuner nära en större stad. låneverksamhet leder också till att nyetablerade företag ökar antalet anställda i avlägset belägna tätortskommuner och landsbygdskommuner. Resultaten för nyetablerade företag är dock mer osäkra på grund av företagens volatilitet. Norrlandsfonden bedrivs i stiftelseform, där styrelse och revisorer utses av regeringen. Av stiftelsens stadgar framgår att Norrlandsfonden ska främja främst små och medelstora företags utveckling i , , , och . Norrlandsfonden ska ägna särskild uppmärksamhet åt och inlandskommunerna. Stiftelsen erbjuder bl.a. lån och garantier. I budgetpropositionen föreslog regeringen att Norrlandsfonden skulle tillskjutas (prop. 2017/18:1 utg.omr. Syftet med åtgärden var att säkra tillgången på marknadskompletterande finansiering för tillväxtkraftiga små och medelstora företag i norra .