bet · H701KU6 · 2020-02-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att bifaller riksdagsstyrelsens förslag, med några redaktionella ändringar. Genom ändringarna kommer att ges en ny ledningsstruktur som innebär att leds av en enda riksrevisor som är chef för myndigheten och ansvarar för dess verksamhet inför . Vidare ska välja en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör, som under riksrevisorn ska kunna ha hand om den dagliga administrativa ledningen av myndigheten. För att kunna väljas som riksrevisionsdirektör gäller samma formella krav som för att kunna väljas som riksrevisor. Val av en riksrevisionsdirektör bereds av , och sådana val gäller för en mandattid med möjlighet till omval. får skilja en riksrevisionsdirektör från uppdraget endast om han eller hon inte längre uppfyller de formella kraven eller om han eller hon grovt har åsidosatt sina ålägganden. Riksrevisionsdirektörens primära uppgift är att under riksrevisorn ha hand om den dagliga administrativa ledningen av myndigheten. Riksrevisorn bestämmer vilka uppgifter som ska utföras av riksrevisionsdirektören. När det gäller grundlagsreglerade uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten ska riksrevisorn, innan han eller hon beslutar att inleda en granskning, samråda med riksrevisionsdirektören. Riksrevisorn får delegera till riksrevisionsdirektören att genomföra granskningsärenden, och i sådana fall beslutar riksrevisionsdirektören självständigt hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av den. Om riksrevisorn förklarat sig jävig får riksrevisionsdirektören fatta beslut om att inleda en granskning; detta får riksrevisionsdirektören göra efter visst samråd med riksrevisorn som bl.a. gäller hur granskningen tidsmässigt förhåller sig till den övergripande planeringen av granskningsverksamhet. Riksrevisionsdirektören beslutar även i sådana fall självständigt hur granskningen ska bedrivas samt om slutsatserna av den. I sådana fall där riksrevisionsdirektören beslutar om bedrivande och slutsatser av granskningen lämnar riksrevisionsdirektören granskningsrapporten till . Riksrevisionsdirektören ges tillgång till kontakter med på samma sätt som riksrevisorn. På motsvarande sätt som gäller för riksrevisorn får riksrevisionsdirektören inte ha någon anställning eller något uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka självständigheten i hans eller hennes ställning. Även i andra viktiga avseenden gäller samma förutsättningar för riksrevisionsdirektören som för riksrevisorn, t.ex. bestäms riksrevisionsdirektörens lön av till ombudsmän och riksrevisorerna. (Nämnden kommer med den nya ordningen heta till ombudsmän och riksrevisorn.) Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen en följdändring i 1 § lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Utskottet förordar att förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Enligt denna bestämmelse kan anta huvudbestämmelser i riksdagsordningen genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. Utskottet föreslår att ändringarna ska träda i kraft . I betänkandet finns två reservationer (V). Framställning 2019/20:RS5 ledningsstruktur. Ett utskottsinitiativ enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen om en följdändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Avslag på framställningen, punkt 1 (V) 2.Ny utredning om ledningsstruktur, punkt 4 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3436 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Riksdagsordningens huvudbestämmelser om ledningsstruktur antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelser med den ändringen att a) orden ”dels att det ska införas en ny paragraf, 13 kap. 7 a §, av följande lydelse” ska införas i ingressen, b) rubriken närmast före 9 kap. 18 § ska placeras ovanför ”18 §”, c) rubriken närmast före 13 kap. 5 § ska placeras nedanför ”13 kap.” och ovanför ”5 §”. Därmed bifaller delvis framställning 2019/20:RS5 punkt 1 i denna del. ledningsstruktur, övriga bestämmelser a) riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser tilläggsbestämmelser med den ändringen att - tilläggsbestämmelse 13.6.2 ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, - orden ”dels att rubriken närmast före tilläggsbestämmelse 9.17.6 ska lyda ’Redogörelser från riksrevisorn’” ska införas i ingressen, - bilagan ska placeras efter ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna och namnunderskrifterna samt rubriken ska placeras överst till höger och lyda ”Bilaga”, 2. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 3. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, 4. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning, 5. lag om ändring i lagen (2002:1023) med instruktion för med den ändringen att orden ”dels att rubriken närmast före 4 § ska lyda ’Riksrevisorn’” ska införas i ingressen, 6. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 7. lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för , 8. lag om ändring i lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna, b) utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. Därmed bifaller framställning 2019/20:RS5 punkterna 2–4 och 6–8 samt bifaller delvis framställning 2019/20:RS5 punkterna 1 i denna del och 5. Ny utredning om ledningsstruktur 2019/20:3436 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (SD), Skånberg (KD), (S), (SD), (MP), (M), (V), (M), (L) och (S). beslutade på förslag av konstitutions-utskottet att göra ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av (bet. 2016/17:KU14, rskr. 2016/17:34). Riksdagsstyrelsen beslutade att en parlamentariskt sammansatt utredning skulle göra en översyn av vissa frågor om . Utredningen, riksrevisionsutredning, redovisade delbetänkandet Översyn av – grundlagsfrågor (2016/17:URF1). Efter remissbehandling av utredningsbetänkandet överlämnade riksdagsstyrelsen framställningen Översyn av – grundlagsfrågor (framst. 2017/18:RS4) till . I framställningen föreslog riksdagsstyrelsen bl.a. vissa ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. De där föreslagna lagändringarna innebär bl.a. att bestämmelsen om riksrevisorernas antal flyttas från regeringsformen till riksdagsordningen för att antalet riksrevisorer lättare ska kunna ändras . Det införs också krav på kvalificerad majoritet för ett beslut av om att skilja en riksrevisor från uppdraget. Framställningen Översyn av – grundlagsfrågor behandlades i utskottets betänkande 2017/18:KU15 Översyn av – grundlagsfrågor. ställde sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens överväganden och förslag till ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Utskottet lämnade dock förslag till en viss ändring i riksdagsstyrelsens lagförslag; utskottets förslag avsåg vissa språkliga och redaktionella ändringar i den föreslagna bestämmelsen om statliga myndigheters samverkans- och uppgiftsskyldighet. På grund därav lämnade utskottet ett eget förslag till lag om ändring i regeringsformen. föreslog att skulle anta utskottets förslag till lag om ändring i regeringsformen och riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen som vilande. Vissa motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. följde utskottet (rskr. 2017/18:211–212). behandlade utskottet i betänkande 2018/19:KU4 Översyn av – grundlagsfrågor (vilande grundlagsbeslut, m.m.) dels frågan om slutligt antagande av ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen, dels följdändringar. riksrevisionsutredning presenterade Översyn av – slutbetänkande (2017/18:URF2). Efter remissbehandling av utredningsbetänkandet överlämnade riksdagsstyrelsen framställningen Översyn av – övriga lagändringar (framst. 2018/19:RS5) till . (Framställningen innehöll bl.a. förslag om ändringar i riksdagsordningen, lagen [2002:1022] om revision av statlig verksamhet m.m. och lagen [2002:1023] med instruktion för .) Förslagen i framställningen behandlades i utskottets betänkande Översyn av – vissa frågor om och , m.m. (bet. 2018/19:KU14). Utskottet föreslog i betänkandet att i huvudsak skulle anta förslagen till lagändringar i framställningen. följde utskottet (rskr. 2018/19:126–128). Genom ändringarna förstärktes sambandet mellan och när det gäller styrning av myndigheten och dess verksamhet. Det som varit parlamentariska råd gavs ett utvidgat ansvar och bytte namn till råd för . Rådet består av ledamöter och suppleanter som nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Utskottet förespråkade en fast rutin som innebär att ledamöter i råd för regelmässigt rapporterar till sina respektive utskott. I samband med rapporteringen bör frågor vid behov diskuteras av det berörda utskottet. I samma ärende infördes en möjlighet för att om en riksrevisors uppdrag upphör välja en tillförordnad riksrevisor för tiden till dess att en ordinarie riksrevisor valts och tillträtt. Den bestämmelsen trädde i kraft . Nämnas kan även att riksrevisionsutredning bedömde att vissa frågor borde utredas vidare. Det gällde dels karenstid och avgångsvillkor för riksrevisorer, dels framtida ledning. Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en utredning om karens och avgångsvillkor för riksrevisorer; utredningen redovisade betänkandet Avgångsvillkor och karens för riksrevisorer (2018/19:URF2). Betänkandet har remissbehandlats. Riksdagsstyrelsen fattade beslut om framställningen Avgångsvillkor och karens för riksrevisorn och riksrevisionsdirektören (framst. 2019/20:RS7). Framställningen kommer att behandlas i betänkande Avgångsvillkor och karens för riksrevisorer (2019/20:KU8). Ärendet och dess beredning I betänkande ledningsstruktur (bet. 2018/19:KU6) föreslog utskottet med stöd av sin initiativrätt ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en utredning om ledningsstruktur. biföll utskottets förslag (rskr. 2018/19:7). Riksdagsstyrelsen beslutade att sammankalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att förutsättningslöst utreda ledningsstruktur samt belysa för- och nackdelar med ett antal uppräknade alternativ. Kommittén skulle även lägga fram ett förslag till ledningsstruktur och den författningsreglering som är nödvändig för att genomföra förslaget. Utredningen redovisade sitt betänkande ledningsstruktur (2018/19:URF1). Betänkandet har remissbehandlats. Riksdagsstyrelsen fattade beslut om framställningen ledningsstruktur (framst. 2019/20:RS5). Framställningen behandlas i detta betänkande. I betänkandet behandlas även en följdmotion och ett utskottsinitiativ enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen. Vid ett utskottssammanträde fick riksrevisorerna möjlighet att föra fram synpunkter på framställningen. I framställningen föreslås att väljer en enda riksrevisor att vara chef för myndigheten och att ansvara inför för den granskning av statlig verksamhet som ska utföras enligt regeringsformen. Därtill föreslås att väljer en ställföreträdande riksrevisor med titeln riksrevisionsdirektör. Riksrevisionsdirektören ska under riksrevisorn kunna ha hand om den dagliga administrativa ledningen av myndigheten. Riksrevisionsdirektören ska också vid behov få hand om och avgöra riksrevisionsärenden samt då svara för dem inför . För det fall riksrevisorn har förklarat sig jävig ska riksrevisionsdirektören också kunna inleda en granskning. Riksrevisionsdirektörens ställning ska i viktiga hänseenden vara likvärdig med riksrevisorns i fråga om såväl självständigheten i granskningsuppdraget som villkoren för uppdraget. Riksrevisionsdirektörens mandatperiod föreslås vara . Riksrevisionsdirektören föreslås kunna väljas om. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar riksdagsstyrelsens förslag till lagändringar i huvudsak och utskottets förslag till lagändringar samt avslår en motion. Jämför reservation 1 och 2 (V) Den tredelade ledningsstrukturen ersätts av en ordning med en riksrevisor I framställningen föreslås att inte längre ska ledas av tre riksrevisorer utan av en riksrevisor. Det konstateras att redan tidigare utredningar varit inne på att ordningen med tre riksrevisorer kan anses innebära fler nackdelar än fördelar. Vid inrättandet av ansågs det lämpligt att antalet personer i myndighetens ledning var tre, för att uppnå mindre sårbarhet och en bredare kompetens utan att organisationen förlorade i tydlighet och effektivitet. Bland annat skulle de tre personerna, enlig utskottet, ha självständig beslutsbefogenhet när det gällde granskningen. ansåg att fördelar med det tredelade ledarskapet var bredare kompetens, minskad sårbarhet samt kollegialt utbyte av synpunkter och ömsesidigt stöd, allsidigt beslutsfattande och delat ansvarstagande. Nackdelar var enligt utredningen svårigheter att komma överens, svag beslutskompetens, otydligt beslutsfattande, otydligt ansvarstagande samt resurskrävande i organisation och tid. Utredningen ansåg dock att det var för tidigt att föreslå genomgripande förändringar i ledningsorganisationen. Även riksrevisionsutredning bedömde att betydande nackdelar var förknippade med tredelade ledarskap samt föreslog en ledningsstruktur med en riksrevisor som leder myndigheten och två biträdande riksrevisorer. (En utförligare redogörelse finns nedan under rubriken .) I framställningen framhålls särskilt vikten av att organisationsform tillförsäkrar en stabil och hållbar funktion även . Riksdagsstyrelsen instämmer i utredningens förslag att tredelade ledarskap ska överges. I framställningen förklarar sig riksdagsstyrelsen dela utredningens uppfattning att det professionella stöd som en riksrevisor behöver förlita sig på i fråga om genomförandet av granskningsverksamheten och säkerställandet av deras kvalitet, finns i organisation och att den svarar mot de behov som uppställs. Vidare instämmer riksdagsstyrelsen i utredningens uppfattning att en ensam riksrevisor inte kan ha samma bredd i erfarenheter och insikter som tre likställda personer men att det, som utredningen framhåller, finns flera möjligheter för en riksrevisor att bredda sitt beslutsunderlag. Förutom förslaget att riksrevisorn ska ha en skyldighet att överlägga med sin närmaste medarbetare finns råd för , som består av riksdagsledamöter från konstitutions- och finansutskotten. Därmed ges numera utrymme för en viss dialog, utan att riksrevisorns självständighet utmanas. I framställningen poängteras särskilt att det i en sådan dialog inte får bli fråga om att rådet ger instruktioner till riksrevisorn om vad som ska granskas eller om vad som inte får bli föremål för granskning. I framställningen uppmärksammas vidare att en riksrevisor kan begära samråd med konstitutions-utskottet (framst. s. 38). Liksom utredningen anser riksdagsstyrelsen att ledningsstrukturen vid bör utformas som en traditionell myndighetsledning med en enda riksrevisor som är chef för myndigheten och ansvarar för den såväl internt som inför . Riksrevisorns ansvar inför bör, som utredningen föreslår, gälla ledningen av myndigheten såväl som de revisionsrapporter som ska avges. Riksdagsstyrelsen ställer sig även bakom utredningens förslag att en ställ-företrädande riksrevisor bör väljas av att under riksrevisorn i första hand ansvara för administrativa uppgifter, men även för granskningsverksam-het vid riksrevisorns förhinder eller då denna på grund av jäv är förhindrad att genomföra en granskning. Genom en ställföreträdande riksrevisor undviks problem som skulle kunna följa i form av t.ex. jäv för riksrevisorn. Vidare medför en ställföreträdare en möjlighet för riksrevisorn att diskutera frågor med någon som är vald på samma förutsättningar som riksrevisorn själv. I detta sammanhang framhålls i framställningen att kan välja en tillförordnad riksrevisor om riksrevisorns uppdrag upphör , varvid det enligt riksdagsstyrelsen ligger nära till hands att den ställföreträdande riksrevisorn väljs till tillförordnad riksrevisor och att även en tidigare riksrevisor kan vara tänkbar som tillförordnad riksrevisor. Möjligheten att utse en tillförordnad riksrevisor minskar riskerna med att införa endast en riksrevisor. I framställningen föreslås att ska välja en ställföreträdande riksrevisor, vars titel ska vara riksrevisionsdirektör. Titeln riksrevisionsdirektör framstår enligt riksdagsstyrelsen som väl lämpad eftersom den inte riskerar att sammanblandas med riksrevisorn och tydligt markerar att tjänsten skiljer sig från tjänster som ställföreträdande chef för en myndighet under regeringen. Förslaget innebär att riksrevisorn bestämmer vilka uppgifter som ska utföras av riksrevisionsdirektören. Riksrevisorn får uppdra åt riksrevisionsdirektören eller en tjänsteman vid att i riksrevisorns ställe avgöra ett granskningsärende. Ett sådant uppdrag till riksrevisionsdirektören kan inte tas tillbaka. Om riksrevisorn uppdragit åt riksrevisionsdirektören att i riksrevisorns ställe avgöra ett granskningsärende, beslutar riksrevisionsdirektören enligt förslaget självständigt hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av den. Riksrevisionsdirektören får lämna granskningsrapporten i ett sådant ärende till . Om riksrevisorn är förhindrad att fatta beslut och beslutet är brådskande, får riksrevisionsdirektören enligt förslaget fatta beslut i frågan, dock inte beslut om att inleda en granskning inom effektivitetsrevisionen. Om riksrevisorn förklarat sig jävig föreslås riksrevisionsdirektören efter samråd med riksrevisorn få besluta att inleda en granskning. Riksrevisionsdirektören beslutar även i ett sådant fall självständigt hur granskningen ska bedrivas samt om slutsatserna av den, och det är riksrevisionsdirektören som lämnar granskningsrapporten till . I framställningen framhålls beträffande jävssituationen att riksrevisorn om han eller hon är jävig enligt utredningens förslag fortfarande ska besluta om att inleda en granskning, men därefter lämna över själva granskningen till riksrevisionsdirektören. Riksdagsstyrelsen delar uppfattning att det inte är lämpligt att en jävig riksrevisor ska förväntas besluta om att inleda en granskning, även om den sedan delegeras till riksrevisionsdirektören. Det behövs därför, framhålls det i framställningen, en uttrycklig befogenhet för riksrevisionsdirektören att vid riksrevisorns jäv kunna inleda en granskning. I den del förslaget om en möjlighet för riksrevisionsdirektören att när riksrevisorn förklarat sig jävig kunna besluta om att inleda en granskning efter samråd, ska kravet på samråd gälla så att riksrevisorn, som själv gett uttryck för att han eller hon inte kan inleda en granskning, är införstådd med att riksrevisionsdirektören kommer att utnyttja möjligheten att besluta om granskning. Riksdagsstyrelsen förutsätter i framställningen att nödvändiga resurser ställs till riksrevisionsdirektörens förfogande i ett sådant fall. Vidare ska , på eget initiativ eller på begäran av riksrevisionsdirektören, på samma sätt som redan gäller för riksrevisorn samråda med riksrevisionsdirektören om arbetsordning eller andra frågor av organisatorisk art. Riksrevisionsdirektören föreslås även i övrigt ha tillgång till kontakter med på samma sätt som riksrevisorn. till ombudsmän och riksrevisorerna föreslås bestämma lön, avgångsersättning och övriga anställningsförmåner även för riksrevisionsdirektören. Lagen (1994:260) om offentlig anställning ska därför inte gälla för riksrevisionsdirektören. Riksrevisorns och riksrevisionsdirektörens mandattider I framställningen föreslås att riksrevisorn och riksrevisionsdirektören ska väljas var för sig. Riksrevisionsdirektörens uppdrag ska enligt förslaget börja som bestämmer. Valet gäller till dess att ett nytt val har genomförts under sjunde året därefter och då den valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . Om det finns särskilda skäl, kan valet också gälla för en viss än . En riksrevisionsdirektör föreslås kunna väljas om. När det gäller frågan om omval av en riksrevisionsdirektör anförs i framställningen att en jämförelse med förbudet mot omval av en riksrevisor saknar relevans då riksrevisionsdirektörens uppdrag tilldelas denne av riksrevisorn. Riksrevisionsdirektören kommer inte heller att vara ansvarig för granskningsverksamhet i sådan omfattning att det skulle motivera ett förbud mot omval. När det däremot gäller frågan om riksrevisorn och riksrevisionsdirektören ska ha sammanfallande eller överlappande mandattider skiljer sig framställningens förslag från utredningens; förslaget i framställningen innebär en viss flexibilitet. I framställningen anförs att redan den omständigheten att riksrevisionsdirektören kan väljas om medför att val av riksrevisor och riksrevisionsdirektör kan komma att ske , t.ex. för att en ny rekrytering kan ta tid. Vidare kan (om det finns särskilda skäl) en riksrevisionsdirektör ha valts än . Såväl riksrevisorn som riksrevisionsdirektören kan också välja att avgå . I praktiken framstår det därför sammantaget enligt riksdagsstyrelsen som att sammanfallande mandattider blir svåra att upprätthålla. Riksdagsstyrelsen menar vidare att förutsättningarna för ett gott samarbete mellan riksrevisorn och riksrevisionsdirektören i praktiken borde kunna vara lika goda oavsett om båda personerna tillträder eller om den ena personen redan är på plats när den andre tillträder. I det senare fallet får helt enkelt särskild hänsyn tas till vem som redan är vald när den andre befattningshavaren väljs. Riksdagsstyrelsen kan se både fördelar och nackdelar med sammanfallande mandattider. Den bästa lösningen torde därför vara att bestämmer i de enskilda fallen när mandattiderna ska börja med hänsyn till vad som för varje tidpunkt är lämpligast för . Rekrytering och entledigande av riksrevisionsdirektören m.m. I framställningen föreslås att samma villkor som gäller för en riksrevisor ska gälla vid rekrytering av en riksrevisionsdirektör, nämligen att riksrevisorn inte får vara i konkurs, underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Vidare får riksrevisionsdirektören inte inneha en anställning eller ett uppdrag eller utöva en verksamhet som kan påverka självständigheten i hans eller hennes ställning. Riksrevisionsdirektören föreslås även ha skyldighet att skriftligen anmäla samma omständigheter när det gäller finansiella instrument, anställningar m.m. som riksrevisorn. Riksdagsstyrelsen har vidare förklarat sig vidhålla sin tidigare uppfattning att det inte finns behov av att införa särskilda kvalifikationskrav i fråga om riksrevisor och inte heller beträffande riksrevisionsdirektör. föreslås få skilja en riksrevisionsdirektör från uppdraget endast om riksrevisionsdirektören inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller grovt har åsidosatt sina åligganden i uppdraget; det sistnämnda motsvarar vad som gäller för en riksdagsdirektör. Riksdagsstyrelsen framhåller att en situation som skulle innebära att samarbetet mellan riksrevisorn och riksrevisionsdirektören har brutit samman utan att det finns förutsättningar för entledigande men då ingen av parterna är beredd att lämna sitt uppdrag, inte torde kunna bli aktuell eftersom riksrevisorn bestämmer hur arbetet ska fördelas och delegerar uppgifter till riksrevisionsdirektören, som är underordnad riksrevisorn. Det är således inte fråga om ett sådant samarbete som dagens ledning med tre riksrevisorer innebär. Vidare uppmärksammas att såväl riksrevisorn som riksrevisionsdirektören har möjlighet att begära samråd med i en sådan fråga.