bet · H801NU4 · 2020-12-18 00:00:00 — Motionärerna framför även att en god skogsförvaltning är en stor del i ett mer hållbart samhälle och att en marknadsmässig skogsförsäljning gör detta svårt. bör därför, enligt motionärerna, upphöra med markförsäljningsprogrammet och i stället öka sitt innehav av skog. Tillkännagivanden med denna innebörd föreslås i yrkandena 9 och 10. Motionärerna framför vidare att i stället för att avveckla sin utlåning till stora delar av landet borde komplettera marknadens bristande utlåning på landsbygden. I yrkandena 11–13 förordas därför tillkännagivanden om dels att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att ska åläggas att upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag, dels att banken bör få i uppdrag att se över hur den kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas, och dels att bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar och produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden och stödja hållbara investeringar. I kommittémotion 2020/21:1311 av m.fl. (V) anförs att har konstaterat att det behövs särskilda insatser för att bevara stora naturskogar som förvaltas av de statliga skogsförvaltarna och att ett nytt Sveaskogsprogram med ersättningsmarker behövs. I yrkande 13 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att en strategi presenteras med nödvändiga anslagsmedel samt ersättningsmarker från för att säkerställa att de fjällnära skogarnas natur- och kulturvärden långsiktigt bevaras. I motionens yrkande 15 framförs vidare att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål. Enligt motionen medför dagens vinstkrav att det blir svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2020/21:2808 att bör få ett nytt markförsäljningsprogram. Uppdraget bör enligt yrkande 76 medföra att ska sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. I motion 2020/21:2730 anför (MP) att uppdrag ger för stort utrymme för tolkningar och att hållbarhet och miljöhänsyn då får stå tillbaka för affärsmässighet. Därför måste få ett tydligare uppdrag och en omskriven bolagsordning som möjliggör en snabb accelerering av skydd för och hållbart brukande av skogen. Mot denna bakgrund vill motionären att i enlighet med yrkandena 1 och 2 ska tillkännage för regeringen att bolagsordning bör kompletteras med ett krav på att verksamheten ska bedrivas inom ramen för miljökvalitetsmålet Levande skogar och att mål för skyddade områden om (exklusive naturhänsyn i produktionsskogen) ska vara ett minimikrav som utgår från naturvärden, med en god geografisk spridning. Motionären vill även att tillkännager att bör ges ett ägardirektiv där det tydliggörs att bolaget ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn, bl.a. genom utveckling av ett ekosystembaserat, hyggesfritt skogsbruk och att ska offentliggöra sina naturvärdesinventeringar. Förslag med den inriktningen finns i yrkandena 3 och 4. I motionen framhålls vidare att säljer dagslicenser för jakt på sina marker på småvilt av olika jägare utan uppföljning, vilket utarmar det vilda djurlivet i dess habitat. Det framgår även av yrkandena 5–7 i motionen att motionären anser att i de fall bolaget säljer jaktlicenser eller kvoter för jakt bör låta jakten anpassas efter tillgången på vilt, att ska respektera det strikta skyddet för arternas viloplatser och fortplantningsområden för de arter som finns omnämnda i artskyddsförordningen, samt att bolaget i årsredovisningen ska ha ett krav på sig att ange hur den avverkade volymen skog sänkt värdet på statens skogar i förhållande till vad motsvarande virkesvolym är värd på rot. Regeringen har fått bemyndiganden från att förändra statens ägande i följande bolag: • (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10) • (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • Metria (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24) • (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) • SAS (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35). () är ett statligt helägt bolag som bedriver godstransporter på järnväg. Bolaget har omkring 1 800 anställda och hade en omsättning på . Genom bolagets transportnätverk körs omkring 400 godståg, som trafikerar omkring 300 platser i , och och via samarbetspartner når stora delar av . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) föreslås ett kapitaltillskott till om . I propositionen anförs att haft bristande lönsamhet och därför har genomfört flera besparingsprogram. Den svaga marknadsutvecklingen, ökade kostnader för infrastruktur samt bristande intern effektivitet har dock inneburit fortsatta lönsamhetsproblem, vilket har begränsat bolagets investeringsutrymme. initierades ett åtgärdsprogram för att åstadkomma nödvändiga resultatförstärkningar per 2022. Minskade volymer har dock resulterat i betydande förluster för bolaget, vilket förvärrats av den pågående pandemin. Detta har lett till en försämrad soliditet, risk för en akut brist på eget kapital och i förlängningen risk för obestånd. I budgetpropositionen anför regeringen att den dock bedömer att bolaget har en i grunden sund affärsplan och att , liksom övriga aktörer inom godstransporter på järnväg, kommer att ha en viktig roll för såväl klimatomställningen som för svenskt näringsliv och dess konkurrenskraft i fortsättningen. För att stimulera transporter med järnväg avser regeringen att förlänga och vidareutveckla miljökompensationen för godstransporter på järnväg. Regeringen har inget mandat av att minska eller avveckla sitt ägande i . Mot bakgrund av lönsamhetsproblem i vissa statligt ägda bolag med anledning av coronapandemin fattade beslut om en extra ändringsbudget (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62). Ett enigt finansutskott tillstyrkte regeringens förslag om att regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till (). beslutade i enlighet med finansutskottets förslag. är ett statligt helägt bolag som bedriver kompetensförsörjning för arbetslivet med tjänster inom bemanning, vuxenutbildning, rekrytering, omställning samt stöd och matchning. Inom bemanningsverksamheten ligger fokus på förmedling av yrkesarbetare med kunder inom bl.a. svensk tillverkningsindustri samt lager och logistik. Inom utbildningsverksamheten är kunderna huvudsakligen Arbetsförmedlingen och kommuner. Verksamheten bedrivs på ca 60 orter över hela . I regeringens proposition anförs att efter förluster har en utmanande finansiell situation, som ytterligare försvåras av den pågående pandemin. Det innebär att bolagets finansiella ställning kommer att fortsätta försvagas, vilket i förlängningen riskerar att leda till en kritisk likviditetssituation och obestånd. I propositionen bedömer regeringen dock att har en sund och lönsam affärsplan och att bolaget, liksom hela utbildnings- och bemanningssektorn, kommer att ha en viktig roll för att möta behoven av kompetensförsörjning, omställning, rekrytering och matchning. finansiella situation bedöms därför successivt komma att förbättras. Regeringen bedömer dock att ett kapitaltillskott krävs för att undvika att en obeståndssituation uppstår . Regeringen bedömer att det föreslagna kapitaltillskottet kan förväntas generera en marknadsmässig avkastning, vilket stöds av ett utlåtande från en extern rådgivare. Kapitaltillskottet bedöms därmed vara förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen och inte utgöra statligt stöd enligt det EU-rättsliga regelverket. beslutade att bemyndiga regeringen att avyttra samtliga aktier i (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1). Enligt § 3 i bolagsordning ska föremålet för bolagets verksamhet vara att eftersöka, utvinna och förädla mineraliska tillgångar samt att bedriva där-med förenlig verksamhet. , vid utskottets behandling av redogörelse för företag med statligt ägande (bet. 2019/20:NU4), avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att bör ha tydligare fokus på prospektering. Utskottet såg ingen anledning att göra något tillkännagivande i enlighet med det som motionärerna anförde. En avvikande uppfattning framfördes i en reservation av företrädare för i utskottet. erbjuder kommunikations- och logistiklösningar inom . Moderbolaget Postnord, som är ägare till dotterbolagen /S och , är ett svenskt publikt bolag som ägs till av den danska staten och till av den svenska staten. Rösterna fördelas 50/50 mellan ägarna. Postnord är största bolag inom kommunikations- och logistiktjänster och marknaderna sträcker sig från distribution av fysiska brev och paket till delvis eller helt elektroniska tjänster. Postnord tillhandahåller rikstäckande postservice i och och hanterade ca 2,9 miljarder försändelser. beslutade i en extra ändringsbudget om ett kapitaltillskott till Postnord (prop 2017/18:39, bet. 2017/18:FiU28, yttr. 2017/18:NU3y). Mot bakgrund av problem med lönsamheten i bolaget kom den svenska och den danska regeringen överens om att den svenska staten skulle lämna ett kapitaltillskott med och att den danska staten skulle lämna ett kapitaltillskott med sammanlagt till Postnord. Ägarnas sammanlagda kapitaltillskott till bolaget uppgick därmed till , varav avsåg kostnader hänförliga till de icke marknadsmässiga uppsägnings- och pensionsvillkoren och ska belasta den danska staten. Resterande fördelades mellan ägarna i förhållande till deras ägarandel, () för svenska staten och () för danska staten. Kapitaltillskotten påverkade inte ägarandelarna i bolaget. Ett enigt näringsutskott tillstyrkte i ett yttrande till finansutskottet regeringens proposition. Företrädare för , , och framhöll dock i ett särskilt yttrande att regeringen bör redovisa vilka åtgärder som vidtagits från regeringens och bolagets sida för att säkerställa att skattebetalarna inte ska behöva lösa ut Postnord ytterligare en gång. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska utreda möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten. Syftet är att klargöra hur den samhällsomfattande posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad. Utredaren ska bl.a. analysera möjliga finansieringsmodeller för de tjänster som bör ingå i den samhällsomfattande posttjänsten (dir. 2020:01). Däribland ska utredaren analysera modeller som utgår från finansiering genom statsstöd och upphandling av tjänsterna. Utredaren ska vidare lämna förslag på hur varje sådan finansieringsmodell bör utformas för att kunna användas i fråga om den samhällsomfattande posttjänsten samt, om det bedöms lämpligt, lämna förslag som innebär att olika tjänster i den samhällsomfattande posttjänsten finansieras på skilda sätt, och/eller att sådana tjänster i olika delar av landet finansieras på skilda sätt. Utredaren ska därtill föreslå hur finansieringen ska gå till och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . of () är ett av staten helägt bolag och har uppdraget att verka för en sammanhållen svensk institutsektor och branschövergripande samarbeten mellan industriforskningsinstituten under . Bolaget bildades med syftet att samla statens ägande i instituten under ett gemensamt varumärke. En konsolidering av de ägde rum genom att tre av institutsgrupperna, SP , Innventia och Swedish ICT, gick samman i den nya . tillhör den grupp av statligt ägda bolag som har ett samhällsuppdrag som är beslutat av . Uppdragsmål och ekonomiska mål fastställdes på extra bolagsstämmor respektive . Under föregående avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att bör ges möjligheter att utöka sin verksamhet. Utskottet ansåg inte att det var nödvändigt att förorda något tillkännagivande med denna innebörd och framhöll att uppdragsmål och nya ekonomiska mål för bolaget fastställdes . Företrädare för i utskottet reserverade sig mot utskottets förslag. () bildades i samband med bolagiseringen av affärsverket . SJ är den största operatören av persontrafik på järnväg i . Tågtrafiken i koncernen bedrivs främst inom moderbolaget samt i dotterbolaget . SJ är huvudsakligen verksamt på marknaden för regionala och långväga resor. Bolaget verkar inom två typer av trafik, kommersiell trafik och upphandlad trafik (som upphandlas i konkurrens av eller av regionala kollektivtrafikmyndigheter). SJ driver både kommersiell trafik och upphandlad trafik på affärsmässiga grunder i konkurrens med andra tågoperatörer samt med bil, flyg och buss. SJ:s beslutade ekonomiska mål anger att avkastningen på operativt kapital ska uppgå till i genomsnitt och att nettoskuldsättningsgraden ska ligga på 0,5–. Utdelningen till ägaren ska långsiktigt uppgå till mellan av årets resultat. Utskottet har under innevarande mandatperiod avstyrkt motionsyrkanden om att avkastningskraven för SJ måste sänkas för att bolaget ska få större utrymme att satsa på en högre kvalitet i verksamheten, (bet. 2019/20:NU4). Utskottet framhöll då att kostnaden för eget kapital är ett golv för lönsamhetsmålet, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. En avvikande uppfattning framfördes i en reservation som företrädare i utskottet för och stod bakom. är största skogsägare och förvaltar ca mark. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . ska enligt bolagets nuvarande uppdrag vara en oberoende aktör på virkesmarknaden med kärnverksamhet inom skogsbruk och verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund. fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. säljer framför allt timmer, massaved och biobränsle. Bolaget avsätter även av den produktiva skogsmarken som naturvårdsareal. Inom ramen för detta har bolaget också etablerat totalt 37 ekoparker runt om i . har ett samhällsuppdrag som avser ett markförsäljningsprogram som har fortlöpt . Uppdraget är ett resultat av två riksdagsbeslut (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7 och prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22) enligt vilka genom försäljning av mark ska för-stärka enskilt skogsbruk och gynna glesbygden. I det sistnämnda riksdagsbeslutet preciserades att markförsäljningarna ska fortgå till dess att av det markinnehav hade vid bolagets bildande är avyttrat. Enligt den redovisning av utvecklingen av samhällsuppdrag som regeringen lämnar redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2019/20:140) har sålt av marken enligt markförsäljningsprogrammet. I sammanhanget kan nämnas att regeringen tillsatte en särskild utredare () som enligt kommittédirektivet (dir. 2019:46) skulle undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Syftet med utredningen är att värna och stärka den privata äganderätten till skogen genom att stärka rättssäkerheten för markägare och företag, och säkerställa att markägare får ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Syftet är också att belysa eventuella målkonflikter och att synergier nyttjas mellan internationella och relevanta nationella åtaganden om biologisk mångfald och en växande cirkulär bioekonomi. Utredaren ska dessutom föreslå hur incitament för hållbart skogsbruk och en förbättrad legitimitet för den förda skogs- och miljöpolitiken kan skapas. Förslagen ska sammantaget främja en växande skogsnäring och hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till nationell biomassa från den svenska skogen. Utredaren genomförde arbetet under namnet . redovisade utredaren betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) till regeringen. Flera förslag som utredaren för fram rör , och betänkandet bereds inom . Utskottet har under den senaste mandatperioden behandlat och avstyrkt ett flertal motionsyrkanden som rör statens ägande av samt bolagets uppdrag, mål och verksamhet. Vid det senaste tillfället när sådana frågor behandlades – (bet. 2019/20:NU4) – hänvisade utskottet till dels att det inte finns något försäljningsbemyndigande när det gäller , dels det riksdagsbeslutade uppdraget som är styrande för , dels att verksamhetsfrågor är något för bolagets ledning att avgöra. Avvikande uppfattningar i olika delar framfördes i reservationer av företrädare i utskottet för , . En ny spelreglering trädde i kraft (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8 och bet. 2017/18:FiU45), vilket bl.a. ledde till att ensamrätten för vissa spel har upphört, att ett licenssystem har införts och att nya skatte-regler gäller. Med licensen följer också ett utökat konsument- och spelansvar när det gäller bl.a. kundregistrering, marknadsföring, bonusar och spelgränser. Spelverksamhet ska enligt den nya regleringen vara lämplig ur allmän syn-punkt samt bedrivas på ett sunt och säkert sätt, under offentlig kontroll. Det ställs krav på ett starkt konsumentskydd, och de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas. Spelmarknaden har genom den nya lagen delats upp mellan en fullt konkurrensutsatt del, som främst omfattar spel online och vadhållning, en del som förbehålls spel för allmännyttiga ändamål, som främst omfattar lotterier och bingo, samt en del som förbehålls staten, som omfattar de statliga kasinona och spel på värdeautomater. För att anordna spel krävs en licens som utfärdas av den inrättade myndigheten . Det innebär att alla bolag som tillhandahåller spel till kunder i numera omfattas av samma regler och tillsyn. Koncernen är organiserad i tre affärsområden med separata spelkonton och kunddatabaser. AB har beviljats licens för lotterier samt licens för spel på värdeautomater, dotterbolaget har beviljats licens för kommersiellt onlinespel och vadhållning och har beviljats licens för spel på landbaserade kasinon. har i den delen av spelmarknaden som är förbehållen staten fått i uppdrag att erbjuda • spelverksamhet på fysiska kasinon • spel på värdeautomater på andra platser än kasino. Enligt det samhällsuppdrag som är beslutat för AB ska bolaget bl.a. iaktta särskild måttfullhet avseende marknadsföring av spelverksamheten till konsument. Marknadsföringen av de nyssnämnda spelen ska vara måttfull och ha en inriktning som är socialt ansvarstagande så att den inte uppfattas som påträngande. Bolaget ska även följa utvecklingen av problem relaterade till överdrivet spelande och vidta åtgärder för att motverka dessa. fastställdes uppdragsmål för . beslutade regeringen att ge en särskild utredare (riksdagsledamot ) i uppdrag att bl.a. annat utreda några centrala marknadsfrågor vid omregleringen av spelmarknaden som inte slutbehandlades i propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220). Enligt kommittédirektiven skulle uppdraget redovisas (dir. 2018:47), men det har förlängts till (dir. 2020:77). Uppdraget utvidgades , då utredningen fick i uppdrag att lämna förslag till ytterligare begränsningar av marknadsföringen av spel (dir. 2019:18). Av direktiven framgår att AB Svenska Spels anpassning till den omreglerade spelmarknaden samt hästnäringens och idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar är av betydelse för genomförandet av en omreglerad spelmarknad. Utredaren ska bl.a. redogöra för hur uppdelningen av har genomförts, se över bolagets roll efter uppdelningen av dess verksamhet i en del som bedrivs med ensamrätt och en del som är konkurrensutsatt, överväga och redovisa vilka eventuella ytterligare åtgärder som bedöms nödvändiga för att bolagets omstrukturering ska vara förenlig med gällande rätt, samt föreslå eventuella förtydliganden av det uppdelade bolagets roll i respektive marknadssegment enligt den nya spelregleringen. överlämnade utredaren betänkandet Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77) till regeringen. Betänkandet bereds inom . avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att bör delas upp och att den del som verkar på den konkurrensutsatta marknaden därefter ska säljas (bet. 2019/20:NU4). Utskottet såg inga skäl att förorda några tillkännagivanden om att förändra statens ägande av . En annan uppfattning framfördes i en reservation som företrädare i utskottet för , ställde sig bakom. slutfördes förvärv av bolaget från . är ett av största tv-bolag och innefattar såväl reklam-tv via ägande av som betal-tv via bolaget C . Även finska MTV ingår i . Bolagets verksamhet är främst inriktad på att utveckla rörligt innehåll för olika plattformar. behandlade och biföll utskottet regeringens proposition Återköpsprogram av aktier i (prop. 2018/19:40, bet. 2018/19:NU9). Förslagen i propositionen innebar att regeringen får möjlighet att förändra statens ägande i inom ramen för det återköpsprogram av aktier som bolaget avsåg att genomföra. Närmare bestämt innebär detta att regeringen får öka statens röst- och ägarandel i till högst av aktierna och rösterna i bolaget, samt att därefter genom försäljning eller på annat sätt minska statens röst- och ägarandel i bolaget till lägst den nivå som gällde innan återköpsprogrammet genomfördes, dvs. av aktierna och rösterna i bolaget. Utskottet föreslog att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av fyra följdmotioner om att staten bör avveckla sitt ägande i . Utskottet ansåg att regeringen ska genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i och underströk att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Utskottet förtydligade att ett sådant tillkännagivande inte påverkar regeringens möjligheter att avyttra statens aktier enligt förslagen i propositionen, eller det tidigare riksdagsbeslutet om att inskränka regeringens möjligheter att avyttra aktierna i . beslutade i enlighet med utskottets förslag. I en reservation framförde företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, att inte borde göra något tillkännagivande. Företrädare i utskottet för stod bakom utskottets förslag till riksdagsbeslut men förordade en annan motivering. Regeringen har ännu inte återkommit till med anledning av tillkännagivandet. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med det som regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I betänkandet framhöll utskottet att en ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande för . Som en följd av beslut antogs en ny bolagsordning för vid en extra bolagsstämma . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag • affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion • tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster • bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet