bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Utskottet menade att förändringar i resultatredovisningen, t.ex. förändringar av det strategiska området Konsument och marknad och borttagande av indikatorer, gjorde det mycket svårt för utskottet att kunna bedöma om resultatutvecklingen för det aktuella området är positiv eller inte. Enligt utskottet vore det önskvärt om det kopplades lämpliga resultatindikatorer till ett etappmål om minskat matsvinn. Vidare konstaterade utskottet att den nya indikator som hade tillkommit som ska mäta hur kunskaps- och innovationssatsningar bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation innebär att indikatorerna täcker in ett bredare spann av det strategiska området Kunskap och innovation och inte enbart utgår från indikatorer som anknyter till SLU:s verksamhet. Det vore enligt utskottets mening angeläget att regeringen överväger att inkludera administration och förenkling, antingen indikatorer eller bedömningsgrunder, som ett separat resultatområde i nästa års budgetproposition. Utskottet konstaterade att det förekommer stora skillnader i redovisningen av statistik, vilket i sin tur påverkar i vilken utsträckning statistiken kan användas för att faktiskt följa resultatutvecklingen inom ett specifikt område. Alltför korta tidsserier gör det svårt, eller rent av omöjligt, för utskottet att bedöma resultatutvecklingen . Det vore därför enligt utskottet önskvärt om regeringen kontinuerligt ser över redovisningen av statistik och där så är möjligt redovisar statistik som åtminstone täcker in den senaste femårsperioden, eller om möjligt ett ännu längre tidsintervall. Enligt utskottet redovisades indikatorn för det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde på ett otillfredsställande sätt. I förra årets resultatredovisning framkom det att det totala förädlingsvärdet per heltidsekvivalent fortsatte att öka , men inga specifika siffror nämndes och inte heller redovisades jämförande siffror . Det innebar enligt utskottet att det var svårt att faktiskt bedöma hur detta område inom fiskeripolitiken har utvecklats . Enligt utskottet skulle resultatredovisningen tjäna på att renodlas och i stället fokusera på uppnådda resultat, dvs. i möjligaste mån inte redogöra för insatser och beslut om uppdrag till myndigheter. Utskottet noterade att regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. Det vore emellertid enligt utskottets mening önskvärt att det framgår av resultatredovisningen vilka av miljömålen som regeringen anser vara relevanta också för detta utgiftsområde. Utskottet välkomnade att regeringen redogjorde för den gemensamma jordbrukspolitiken samt regeringens bedömning när det gäller rådighet över innehåll och tillämpning. Utskottet såg positivt på regeringens utfästelse att resultatredovisningen, inklusive utveckling av delmål och indikatorer, även fortsättningsvis ska utvecklas i takt med politiken. Vidare underströk utskottet vikten av att regeringen kontinuerligt utvecklar resultatredovisningen på ett sådant sätt att utskottet kan följa resultatutvecklingen. Utskottet ansåg att det vore värdefullt med fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Utskottet välkomnade att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. 5.2 En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I syfte att nå målet och stärka konkurrenskraften föreslog regeringen i förra årets budgetproposition att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor tillfördes och därefter 2021–2025. Utskottet ansåg att regeringen borde återkomma i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av vidtagna åtgärder, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Utskottet ansåg att regeringen borde göra en konsekvensanalys av åtgärdernas samlade effekter, såväl positiva som negativa, på olika relevanta områden för någon åtgärd där det är relevant. Enligt utskottets mening vore ovannämnda anslagsförstärkning för att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft ett sådant relevant område. 5.3 Regler och villkor Utskottet välkomnade att regeringen i förra årets budgetproposition redogjorde för dels vidtagna åtgärder med anledning av torkan 2018, dels effekterna av det utbetalda metangasreduceringsstödet. Det vore enligt utskottets mening önskvärt om regeringen övervägde en utvecklad redovisning av stödets resultat i nästa års budgetproposition. Regeringen gjorde bedömningen att läget, sett i ett internationellt perspektiv, är gynnsamt när det gäller antibiotikaresistens inom svensk djurhållning. Utskottet välkomnade denna slutsats. Det vore enligt utskottets mening värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt redogjorde för de fakta som gör att man kan dra denna slutsats, t.ex. i form av jämförande statistik när det gäller antibiotikaanvändningen inom EU. Av redovisningen framgick att antalet sysselsatta inom vattenbruket har fluktuerat relativt kraftigt . Utskottet ansåg att det vore intressant om regeringen övervägde att återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad beskrivning av vattenbruket. Därtill menade utskottet att regeringen kunde överväga att kommentera om den avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som sektorn står inför med anledning av de problem som har uppdagats i handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk, t.ex. svårigheter att hitta finansiering till större projekt och de svårigheter som öppen kassodling av matfisk står inför på grund av domar från mark- och miljödomstolen. Utskottet konstaterade att och länsstyrelsernas mål att det ska genomföras lika många normalkontroller som anmälningskontroller när det gäller djurskyddet inte uppfylldes 2018. Det vore därför önskvärt om regeringen kunde återkomma i nästa års budgetproposition med en fördjupad problemanalys och en redogörelse för vilka åtgärder man har vidtagit eller avser att vidta för att komma till rätta med dessa problem. Utskottet betonade dessutom att det vore intressant om regeringen kunde återkomma med en redogörelse för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Slutligen delade utskottet regeringens bedömning att länsstyrelsernas kontroll av livsmedel och foder inom primärproduktionen inte är tillräckligt omfattande. Utskottet menade att det är önskvärt att regeringen återkommer med åtgärdsförslag i nästa års budgetproposition för hur man avser att hantera detta problem. 5.4 Konsument och marknad Utskottet ansåg att regeringen presenterade en delvis motsägande bild och en alltför positiv bild när det gäller antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar i , t.ex. när det gällde fynden av salmonella hos livsmedelsproducerande djur och förekomsten av hepatit E. underströk utskottet att det även fanns områden där utvecklingen har gått åt rätt håll, t.ex. i fråga om andelen smittade slaktkycklingar med campylobacter. 5.5 Kunskap och innovation I enlighet med utskottets tidigare önskemål hade regeringen tydliggjort redovisade resultat vid SLU, t.ex. vilka åtgärder som hade vidtagits för att attrahera fler studenter till lärosätet. Enligt utskottet fanns det alltjämt ett behov av att regeringen redovisar en indikator för antalet forskarstuderande för att på ett bättre sätt täcka in också SLU:s forskningsverksamhet. 6 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar vid årets uppföljning 6.1 Allmänt om resultatredovisningen Miljö- och jordbruksutskottets uppföljningsgrupp (nedan gruppen) välkomnar att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Enligt gruppen är den återkommande dialogen som har förts såväl på politisk nivå mellan berörd statssekreterare och gruppen som på tjänstemannanivå viktig för att resultatredovisningen ska fortsätta att utvecklas. Regeringen skriver att denna redovisning ser annorlunda ut i årets budgetproposition jämfört med föregående år. Vidare har antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder minskats med motiveringen att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen, även om vissa indikatorer alltjämt redovisas som komplement. Gruppen ser positivt på denna utveckling och menar att förändringarna innebär att redovisningen i viss utsträckning blir mer överblickbar och det tydliggör vilka indikatorer som är centrala för resultatuppföljningen. Trots denna förbättring konstaterar gruppen att det går att utveckla resultatredovisningen ytterligare. Resultatredovisningen bör så långt det går koncentreras till att redovisa resultaten av och effektiviteten i insatserna. Gruppen anser att strukturen har blivit tydligare i årets budgetproposition och att kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat i viss utsträckning har förbättrats. Regeringen kan emellertid på ett tydligare sätt referera till uppnådda resultat (indikatorer) och i vilken utsträckning som vidtagna åtgärder bidrar till att de strategiska målen nås eller inte i sin analys och slutsatser. Gruppen vill återigen poängtera att inte alla utpekade indikatorer refereras till i regeringens analys och slutsatser, inte minst gäller det de tre centrala indikatorerna för livsmedelskedjan. Andra indikatorer som regeringen inte refererar till är indikatorerna som rör landsbygdsprogrammet 2014–2020 och två av indikatorerna som rör Fiskeripolitik och vattenbruk (svenska yrkesfiskets förädlingsvärde och det svenska vattenbrukets produktion) i analys och slutsatser. Det är enligt gruppen svårt att bedöma i vilken utsträckning som vidtagna åtgärder har bidragit till att nå det strategiska målet Konsument och marknad. Regeringen kommenterar inte indikatorn exportandel i svensk livsmedelsindustri i sin analys. Gruppen konstaterar att fokus i analysen ligger på den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter, vilket inte utgör en utpekad indikator eller bedömningsgrund. ställde sig utskottet frågande till varför administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn hade utgått som ett separat resultatområde. Gruppen välkomnar att resultatområdet Företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan har tillkommit i årets budgetproposition. En tydligare redovisning av sådana åtgärder innebär enligt gruppens mening att det blir enklare att bedöma måluppfyllelsen när det gäller det strategiska målet Regler och villkor. Gruppen noterar att vissa indikatorer, t.ex. förändringar i kväve- och fosforutnyttjande i den svenska jordbrukssektorn och livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning, inte kommenteras med motiveringen att det saknas aktuell statistik. Det är emellertid enligt gruppen önskvärt att indikatorer som utgör bedömningsgrunder för regeringens bedömning av det övergripande målet för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena, åtminstone kommenteras kortfattat även om de är uppdaterade eller inte. Det gäller inte minst det strategiska området Kunskap och innovation där det förutom sex indikatorer som rör verksamhet endast finns ytterligare en indikator – ovannämnda indikator som följer livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader. Gruppen vill återigen betona att i den mån som det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Till exempel saknas resultatindikatorer och bedömningsgrunder för företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan. Det är enligt gruppen önskvärt att regeringen överväger att identifiera sådana indikatorer eller bedömningsgrunder i nästa års budgetproposition, inte minst beroende på att regelförenklingar och administrativa lättnader är en central del av det strategiska målet. Av resultatredovisningen framgår det att ansvarar för att samordna förenklingsarbetet och att myndigheten arbetar löpande med att skapagoda företagsvillkor. Resultatet av detta arbete beskrivs inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Enligt gruppens mening kan regeringen överväga att hänvisa till den redovisningen och hur arbetet har bedrivits när det gäller företagen i jordbruks- och livsmedelssektorn. Utskottet noterade att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer när det gäller t.ex. hållbar jordbruksproduktion och jakt- och viltförvaltning. Gruppen välkomnar att arbetet med att ta fram mer långsiktiga indikatorer när det gäller jakt- och viltförvaltning kommer att påbörjas . noterar gruppen att regeringen inte kommenterar arbetet med att utveckla indikatorer för hållbar jordbruksproduktion i årets budget-proposition. Det vore enligt gruppen angeläget att regeringen i största möjliga utsträckning hädanefter redovisade statistik som täcker tioåriga tidsserier för de olika indikatorerna. Sådana tidsserier innebär att långsiktiga trender framgår tydligare och underlättar slutsatser om huruvida vidtagna åtgärder bidrar till att nå de strategiska målen och övergripande mål för utgiftsområdet. För många indikatorer redovisas femåriga tidsserier, medan för enstaka indikatorer, t.ex. utsläpp av ammoniak till jordbrukssektorn, redovisas statistik för enbart . Liksom i förra årets resultatredovisning redovisar regeringen inga konkreta uppgifter om det svenska yrkesfisket förädlingsvärde. Regeringen konstaterar enbart att det totala förädlingsvärdet minskade , samt att utvecklingen av förädlingsvärdet skiljer sig markant åt mellan olika fisken. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redovisar statistik för denna indikator. 6.2 En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Livsmedelsstrategin innebär satsningar motsvarande . Därtill tillkommer extra satsningar på totalt . Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett samlat sätt redogör för vidtagna åtgärder inom de tre strategiska områdena, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. 6.3 Regler och villkor Gruppen konstaterar att en hög andel av åtgärdsbudgeten som har avsatts inom landsbygdsprogrammet har använts när det gäller livsmedelskedjan och djurvälfärd samt miljöersättningar. framgår det att av åtgärdsbudgeten som har avsatts för klimat och investeringar i produktion av förnybar energi har använts. Enligt gruppen bör regeringen återkomma med en förklaring till det låga utfallet i nästa års budgetproposition. Gruppen konstaterar att regeringen i årets budgetproposition presenterar, om än kortfattat, information om antibiotikaanvändningen inom EU som underbygger slutsatsen att antibiotikaresistens inom svensk djurhållning är låg sett i ett internationellt perspektiv. Gruppen vill understryka betydelsen av att har ett gott djurhälsoläge. Det vore enligt gruppen värdefullt om regeringen kunde göra en redovisning av det arbete som bedrivs rörande denna fråga i en separat resultatskrivelse. Gruppen välkomnar att länsstyrelserna nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika många som antalet anmälningskontroller , även om det finns stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Av det skälet vill gruppen återigen understryka vikten av att regeringen återkommer med en redogörelse i nästa års budgetproposition för hur den avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Enligt gruppen borde en sådan redogörelse även omfatta andra aspekter som bedöms vara relevanta för denna frågeställning. ansåg utskottet att regeringen kunde kommentera om den avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som det svenska vattenbruket står inför med anledning av de problem som hade uppdagats i halvtidsutvärderingen av handlingsplanen för utvecklingen av detsamma. Gruppen konstaterar att regeringen inte kommenterar dessa problem (dvs. svårigheter att hitta finansiering till större projekt och de svårigheter som öppen kassodling av matfisk står inför på grund av domar från mark- och miljödomstolen). Enligt gruppen bör regeringen överväga att i nästa års budgetproposition redogöra för användningen av och uppnådda resultat till följd av de två nya anslagen inom området fiske och vattenbruk samt anslaget som rör åtgärder för beredskap inom livsmedel- och dricksvattenområdet. Gruppen välkomnar att regeringen har tillfört resurser för perioden –2025 så att länsstyrelsernas kontroller av livsmedel och foder i primärproduktionen kan öka. Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen återkommer med en redogörelse när det gäller utfallet av denna resursförstärkning i nästa års budgetproposition. 6.4 Konsument och marknad Enligt gruppen presenteras en mer rättvisande bild i årets budgetproposition, till skillnad från föregående års resultatredovisning, när det gäller antalet utbrott av vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor. 6.5 Kunskap och innovation I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ska öka med med anledning av den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Enligt gruppen vore det värdefullt med en fördjupad redovisning av hur det ökade anslaget har använts i nästa års budgetproposition. Enligt förra årets budgetproposition var regeringens mål att antalet helårsstudenter skulle uppgå till 12 000 för perioden –2018. Antalet helårsstudenter ökade efter att ha sjunkit. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen kunde sätta utvecklingen av antalet helårsstudenter i förhållande till den nationella kompetensförsörjningen och ange om det finns något mål för antalet helårsstudenter för . Gruppen noterar att jämfört med föregående år redovisas inte antalet aktiva forskarstudenter. Enlig gruppen är det värdefull information om SLU:s forskningsverksamhet som regeringen kan överväga att redovisa även om det inte är en indikator eller bedömningsgrund för det strategiska målet. [1] Prop. 2009/10:80 s. 117 och bet. 2009/10:KU19 s. 31. [2] Framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [3] Uttalandet i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [4] Se 4 § i miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2019/20:45. [5] Prop. 1995/96:220 s. 21 f. [6] Jfr bl.a. prop. 1987/88:150 bil. 68–74 och prop. 1990/91:100 bil. 1 s. 53 f. [7] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 772 f. [8] Se bet. 2015/16:FiU1 s. 165. [9] Se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 180. I sammanhanget kan nämnas att det också bedrevs ett fördjupat utvecklingsarbete inför budgetpropositionen . De områden som då ingick i det arbetet var internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) samt allmän miljö- och naturvård (utg.omr. [10] Prop. 2020/2021:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 181 f.