bet · H801FiU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 2, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Även de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen begärt tillstyrks, däribland förslag om kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om att godkänna investeringsplaner för och . Även regeringens förslag om att godkänna ett nytt övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen tillstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansför-valtning. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 Statens budget inom utgiftsområde 2 1.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Tabell 1 Investeringsplan för 2021–2023 Tabell 2 Investeringsplan för 2021–2023 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen godkänner det övergripande mål som regeringen föreslår för att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen under området prognoser, redovisning, statistik och uppföljning. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 2 punkt 1. Statens budget inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 2 punkt 11 och avslår motionerna 2020/21:2963 av m.fl. (V), 2020/21:3114 av m.fl. (SD) och 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår, 2. besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden, 3. besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven, 4. besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 5. besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 6. besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , 7. besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 22 , 8. besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till 15 . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 2 punkterna 2–6, 8, 10 och 12. c) Godkännande av investeringsplaner 1. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för investeringar, 2. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 2 punkterna 7 och 9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), (SD)*, (MP), i (M)* och (C). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och ett antal motioners alternativa budgetförslag från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansför-valtning till 17 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. Riks-dagens ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetproposi-tionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet ska mot den bakgrunden granska regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att ett föreslaget nytt mål för utgiftsområdet behandlas först. Därefter behandlas regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i förhållande till de riksdagsbundna målen. Slutligen behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 2. Ett övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Utskottets förslag i korthet godkänner det övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen som regeringen föreslår. Regeringen föreslår ett nytt övergripande mål om att minska andelen felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen under delområdet prognoser, redovisning, statistik och uppföljning. Det mål som regeringen föreslår att godkänner lyder: • Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas. Det föreslagna målet syftar enligt regeringen till att ge en helhetsbild av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och fusk inom de olika välfärds-systemen. Dessutom ska målet bidra till en samlad styrning och uppföljning. Som en del av bedömningen av måluppfyllelsen kommer förekomsten och utvecklingen av felaktiga utbetalningar att behöva uppskattas, analyseras och kontinuerligt följas upp. uppskattas betalas ut felaktigt från välfärdssystemen. Frågan om felaktiga utbetalningar berör olika utgiftsom-råden i statens budget. Avsaknaden av ett övergripande mål innebär enligt regeringen att det inte finns någon helhetsbild av vilka åtgärder som vidtas och vilka effekter dessa har. Uppföljningen gentemot blir därför splittrad och otydlig. För att förbättra förutsättningarna att motverka felaktiga utbetalningar behövs en övergripande, långsiktig och tydlig styrning av arbetet. Att utbetalningarna från systemen är korrekta är enligt regeringen angeläget, inte bara ur ett statsfinansiellt perspektiv, utan också för att upprätthålla förtroendet för välfärdssystemen och för välfärdssamhällets legitimitet. Utskottet anser liksom regeringen att det är angeläget att utbetalningarna från välfärdssystemen är korrekta. Detta är viktigt ur ett statsfinansiellt perspektiv, men också för att upprätthålla välfärdssamhällets legitimitet. Utskottet tillstyr-ker därmed att godkänner det övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen som regeringen föreslår. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 Regeringen redogör i propositionen för resultaten i förhållande till de riksdagsbundna målen. De riksdagsbundna målen redovisas uppdelat på de två delområdena finansmarknad och internationella finansiella institutioner respektive statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor. När det gäller delområdet fastighetsförvaltning avser regeringen att återkomma till med ett förslag till mål. För delområdena prognoser, redovisning, statistik och uppföljning samt offentlig upphandling redogör regeringen för resultaten i förhållande till av regeringen beslutade mål. Regeringen beskriver sina delmål på dessa områden som preciseringar av, eller i linje med, det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken. Regeringen hänvisar också till att ett arbete har bedrivits inom Regerings-kansliet för att utveckla resultatredovisningen till (se vidare prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m. avsnitt 11.4) Finansmarknad och internationella finansiella institutioner har beslutat om följande mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): • Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Regeringen lyfter fram följande resultatindikatorer som mest centrala för respektive delmål på finansmarknadsområdet: • hushållens skuldsättning (stabilitet) • storbankernas marknadsandelar (stabilitet och väl fungerande marknader) • storbankernas kapitaltäckning (stabilitet och högt förtroende) • kundnöjdhet (konsumentskydd, högt förtroende) • företagens finansieringsmöjligheter (väl fungerande marknader) • gröna obligationer (hållbar utveckling) • styckkostnad per statlig betalning (effektiv finansförvaltning). Regeringen konstaterar att måluppfyllelsen inom finansmarknadsområdet kommer att påverkas kraftigt av effekterna av covid-19-pandemin. Eftersom data ännu saknas finns det dock en hög osäkerhetsmarginal. Enligt regeringen fungerade det svenska finansiella systemet fram tills covid-19 började spridas i huvudsak väl. Banksystemets koncentration till ett fåtal aktörer ökar dock dess sårbarhet eftersom problem kan sprida sig till hela banksystemet och skapa ett hot mot den finansiella stabiliteten och i förlängningen den reala ekonomin. Vidare medför den höga privata skuldsättningen en risk för både enskilda och samhällsekonomin i stort. De åtgärder som har vidtagits när det gäller makrotillsyn har dock bidragit till att öka hushållens motståndskraft, även om konsumtionslånen ökat kraftigt . Regeringen har fortsatt att arbeta aktivt för att stärka konsumentskyddet och bedömer att de vidtagna åtgärderna har bidragit till att konsumentskyddet stärkts. Regeringen pekar på att spridningen av covid-19 påverkar de finansiella marknaderna, vilka påvisat både hög volatilitet och låg likviditet. Svårigheterna med att bedöma risker kan medföra en minskad vilja hos kreditinstituten att låna ut pengar till bl.a. företagssektorn. Därutöver kan ökade kreditförluster skapa risker i det finansiella systemet som kan påverka den finansiella stabiliteten. För att möta den rådande situationen har regeringen och bl.a. och vidtagit åtgärder för att förbättra marknadens funktionssätt och säkerställa den finansiella stabiliteten. Försäkringssektorns motståndskraft bedöms vara god eftersom försäkringsföretagen bedöms kunna möta sina åtaganden på både kort och lång sikt. Om det låga ränteläget består kan det innebära en ökad osäkerhet och svårigheter framöver. Försäkringssektorn har även stora tillgångar såsom aktier, fastigheter och olika typer av obligationer som också påverkas av den ökade riskaversionen och de stora rörelserna på de finansiella marknaderna till följd av effekterna av covid-19-pandemin. Utvecklingen inom digital finansiell innovation har t.ex. lett till förenklade och mer effektiva betalningstjänster. medför den minskande kontantanvändningen enligt regeringen nya risker och utmaningar. Större avbrott inom elnätet eller internet eller cyberangrepp mot kritisk infrastruktur skulle kunna få omfattande konsekvenser för konsumenter och den finansiella stabiliteten. De finansiella marknadernas roll för att bidra till klimatomställningen och minska de ekonomiska riskerna som är kopplade till klimatomställningen integreras alltmer i aktörernas verksamhet. Regeringen anför att utvecklingen mot målet om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling går i rätt riktning. Också åtgärderna för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism har enligt regeringen haft en tydlig effekt. Regeringen pekar t.ex. på att det ökade antalet rapporterade misstänkta transaktioner kan indikera att de finansiella mellanhändernas interna kontrollsystem har förbättrats och måluppfyllelsen stärkts. Kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen har ökat, vilket regeringen bedömer bidragit till att öka måluppfyllelsen om att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor har beslutat om följande mål för den statliga förvaltningspolitiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2019/20:315): • En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen konstaterar att arbetsgivarpolitiken är en del av förvaltnings-politiken. Regeringens uppsatta mål för arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att myndigheterna har kompetens för att fullgöra sina uppgifter. Detta mål utgår från den långtgående delegeringen av arbetsgivarpolitiken i staten som utgör en viktig komponent i regeringens styrning av statsförvaltningen och som beslutades av 1994 (prop. 1993/9477, bet. 1993/94:Ku19, rskr. 1993/94:264, bet. 1994/95:KU3, rskr. 1994/95:7 och 8). De indikatorer som används för att redovisa resultaten i förhållande till målet för den statliga förvaltningspolitiken är • Effectiveness Index (Incise) som används för att ranka länder i fråga om effektivitet i den centrala statliga förvaltningen • undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen • organisationen rankning av världens länder i fråga om korruption i den offentliga sektorn. Regeringen bedömer att den statliga förvaltningen fungerar väl i ett internationellt perspektiv, men att den ständigt bör utvecklas. Förmågan att styra den digitala strukturomvandlingen behöver utvecklas för att möta behoven, kraven och förväntningarna från privatpersoner och företag. Det sjunkande värdet när det gäller tillit och korruption i internationella index utgör också utmaningar som regeringen bemöter med olika åtgärder. Regeringen har bl.a. framhållit behovet av en mer samordnad och samverkande förvaltning och fortsätter att tillämpa en tillitsbaserad styrning. Regeringen fortsätter även att ta fram metoder för att bättre kunna bedöma hur statsförvaltningen på lång sikt lever upp till det förvaltningspolitiska målet. Regeringen bedömer att Statskontoret bidrar med utredningar som leder till effektivisering och utveckling i linje med det förvaltningspolitiska målet. Kammarkollegiets och Statens servicecenters arbete med samordnande tjänster bidrar till uppfyllelsen av den statliga förvaltningspolitikens mål om effektivitet. () bistår vidare regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. En hög tillit till och ett stort förtroende för den offentliga sektorn är viktiga framgångsfaktorer för det arbete som beskrivits ovan. Till följd av att den gemensamma lokala statliga servicekontorsverksam-heten samlats i en organisation fattas beslut om prioriteringar, resursplanering och ekonomiska förutsättningar i en organisation i stället för flera. Detta bedöms ha effektiviserat styrningen och ledningen av serviceor-ganisationen. Den pågående pandemin har visat på de fördelar som finns utifrån ett sårbarhets- och riskperspektiv när administrativa tjänster utförs samordnat i staten. Regeringen bedömer att den ökade användningen av samordnade ramavtal bidrar till besparingar och effektiviseringar för staten. Små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingarna bör fortsatt uppmärksammas. Det är viktigt att arbetet fortsätter med att effektivisera de administrativa tjänsterna, genom exempelvis ökad digitalisering och standardisering, och att kostnadsutvecklingen hålls tillbaka, särskilt för små myndigheter. Det är även viktigt att kvaliteten i de administrativa tjänsterna utvecklas, bl.a. för att säkerställa att de uppfyller höga krav på informationssäkerhet. När det gäller arbetsgivarfrågorna noterar regeringen att kompetensförsörj-ningen i staten i huvudsak bedöms fungera väl och att verksamhet bidragit till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivar-politiken. Regeringen konstaterar att det saknas ett riksdagsbundet mål för den statliga fastighetsförvaltningen och avser att återkomma till med ett sådant mål. Regeringen uppger också att den på delområdet prognoser, redovisning, statistik och uppföljning beslutat om ett mer detaljerat mål i linje med det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken. På liknande sätt har regeringen för området offentlig upphandling utifrån det riksdagsbundna målet preciserat ett mål för offentlig upphandling. Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten (Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten, 2020:20 Statskontoret). Statskontorets övergripande slutsats är att delegeringen överlag fungerar väl. Bedömningen är att utvecklingen av arbetsgivarpolitiken , då den senaste utvärderingen av delegeringen genomfördes, har varit positiv. Myndigheterna uppfattar att deras ansvar och befogenheter i arbetsgivarfrågor är tydliga. har statens lönebild-ning varit ansvarsfull, och Statskontoret bedömer också att myndigheterna i högre grad än tidigare ser staten som en arbetsgivarpolitisk koncern. Delegeringen kan enligt Statskontoret innebära en nackdel, bl.a. eftersom den försvårar förvaltningsgemensamma lösningar. Utskottet noterar att det i har bedrivits ett arbete med att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionen (se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m. avsnitt 11.4). Arbetet har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexterna. Utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till de mål som har beslutat om. Riktlinjerna innebär bl.a. att resultatredovisningen bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område. Vidare bör en samlad bedömning av måluppfyllelsen redovisas och resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder väljas med hänsyn till kontinuitet . Urvalet bör enligt riktlinjerna också möjliggöra uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv. Dessa förtydligade riktlinjer överensstämmer till stor del med vad utskottet vid upprepade tillfällen har efterfrågat, senast i betänkande 2019/20:FiU2. Utskottet har bl.a. framhållit att det är rimligt att resultatredovisningen inriktas på att beskriva och bedöma resultatet av statliga insatser i förhållande till de mål som har beslutat om. Vidare har utskottet påpekat att det finns skäl för regeringen att se över omfattningen på resultatredovisningen i budgetpropositionen så att den i första hand omfattar det som krävs enligt budgetlagen, dvs. en resultatredovisning i förhållande till de riksdagsbundna målen. Utskottet har också understrukit värdet av välmotiverade indikatorer och deras hållbarhet . För finansmarknadsområdet, där regeringen tidigare redovisat ett stort antal indikatorer som också varierat , har regeringen nu valt att lyfta fram sju centrala indikatorer för att bedöma resultatet i förhållande till målet. Detta urval av resultatindikatorer framstår enligt utskottet som väl avvägt, och de valda indikatorerna torde även ha förutsättningar för att kunna hålla . Det sistnämnda är viktigt för att kunna jämföra mellan åren hur resultatet inom ett visst område utvecklas. När det gäller målet på finansmarknadsområdet, som bl.a. handlar om att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader, konstaterar regeringen att måluppfyllelsen kraftigt kommer att påverkas av effekterna av covid-19-pandemin. Regeringen pekar också på att finansmarknaderna präglats av både hög volatilitet och låg likviditet, men också att osäkerheten vad gäller måluppfyllelsen är stor. Det har gått sedan regeringen lämnade budgetpropositionen till , och utskottet kan konstatera att det fortfarande råder osäkerhet kring hur finansmarknaderna påverkas av covid-19-pandemin. Exempelvis framhåller i sin stabilitetsrapport att det svenska finansiella systemet har klarat covid19-pandemins utmaningar relativt väl, men att riskerna för den finansiella stabiliteten är förhöjda. Liknande slutsatser dras av i myndighetens finansiella stabilitetsrapport . Utskottet välkomnar utvecklingen inom digital finansiell innovation som bl.a. lett till effektivare betalningar, men noterar det regeringen skriver om nya risker och utmaningar som följer av den minskande kontantanvändningen. Större avbrott inom elnätet eller cyberangrepp mot kritisk infrastruktur skulle som regeringen påpekar kunna få omfattande konsekvenser för konsumenter och den finansiella stabiliteten. Det är enligt utskottet mycket positivt att utvecklingen mot delmålet om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling går i rätt riktning och att åtgärderna för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism har haft en tydlig effekt. När det gäller det förvaltningspolitiska målet om en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv m.m., konstaterar utskottet att regeringens bedömning är att den statliga förvaltningen fungerar väl i ett internationellt perspektiv men att den ständigt bör utvecklas. Exempelvis behöver förmågan att styra den digitala strukturomvandlingen utvecklas för att möta behoven och kraven från privatpersoner och företag. Det sjunkande värdet i fråga om tillit och korruption i internationella index utgör en annan utmaning som regeringen bemöter med olika åtgärder.