bet · H801KrU1 · 2020-11-30 00:00:00 — Satsningen Skapande skola når alla barn i . Bidraget, som söks av skolorna, ger barn och unga värdefull möjlighet att få ta del av professionell kulturverksamhet under skoltid. Vi vill därför förstärka Skapande skola och ökar anslaget 1:3 Skapande skola för detta ändamål med i förhållande till regeringens förslag. Teater, dans och musik Kulturverksamheter som drabbats hårt av den pågående pandemin behöver extra stöd för att överleva. Extra medel till exempelvis konserthus, och dansverksamheter stärker arbetsmarknaden för konstnärer och kulturskapare. Därför ökar anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner med totalt i förhållande till regeringens förslag. För att också stötta den musikaliska konstscenen ökas anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med totalt i förhållande till regeringens förslag. Efter relationsförändringen mellan och staten bidrar staten med ungefär en fjärdedel av underhållet av genom den kyrkoantikvariska ersättningen. uppgår denna till . En höjning är befogad för att bevara det kyrkliga kulturarvet. vill öka anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning med i förhållande till regeringens förslag. vill att alla barn och ungdomar ska få gå gratis på de statliga museerna. Enligt Myndigheten för kulturanalys har regeringens reform om fri entré för alla visat att detta företrädesvis gynnar boende i och turister. Vi anser att det är rimligt att vuxna löntagare betalar en modest avgift för att ta del av museernas utställningar. Vi föreslår därför en minskning av anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter om i förhållande till regeringens förslag för att återinföra entréavgift för vuxna till statliga museer. Politik för det civila samhället Barn- och ungdomsidrotten är viktig för folkhälsan och, ökad jämställdhet och utgör också en väsentlig brobyggare för social inkludering. I idrottssvaga områden (definition från ) finns få eller saknas helt föreningar för alla barns och ungas idrottande. Det är ett långsiktigt arbete att bygga förtroende och engagemang i dessa områden men mervärdet är stort för individ och samhälle. föreslår därför en ökning av anslaget 13:1 Stöd till idrotten om i förhållande till regeringens förslag. Även friluftsorganisationerna spelar en viktig roll för barns och ungas hälsa, och för att bidra till stärkt social gemenskap och ökad kunskap om naturen. Därför vill vi öka anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med i förhållande till regeringens förslag. Regeringen har kraftigt ökat anslagen till folkbildningen. Det gjordes i anslutning till den stora invandringen . anser det nu vara rimligt att minska detta stöd och minskar därför anslaget till folkbildningen med för att finansiera andra prioriterade reformer i vår budgetmotion. Vi avvisar också regeringens förslag om anslagsökning till studieförbunden med . Totalt minskar följaktligen anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen med i förhållande till regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och i (SD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128 av m.fl. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 17 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3120. För har kulturen en central plats i livet, samhället och politiken. Våra ledord lyder sammanhållning, tillgänglighet och folkhälsa. Kultur ska vara lättillgängligt inte minst för barn, gamla och personer med funktionsnedsättning. En särskilt viktig roll har kulturen för ett starkt socialt kapital och social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. Att stärka vårt lands gemenskap liksom kulturarvets ställning är alltså positivt för samhällsutvecklingen och den nationella sammanhållningen. Svensk kultur ska erkännas, och kultur- och kunskapsinstitutioner med bildningsuppdrag tillåtas vara just bildningsinstitutioner. För att leda kulturpolitiken mot detta paradigmskifte bör nya kulturpolitiska mål inrättas. Av de kulturpolitiska målen bör tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturens subventionsberoende av offentlig sektor bör minska successivt. De kulturpolitiska målen bör ta följande aspekter i åtanke: kulturens egenvärde för oss människor som kulturella varelser, omsorgen om vårt arv och kulturens roll för samhälle och sammanhållning, individuell livskvalitet och kulturarbetares förutsättningar på arbetsmarknaden. Vi anslår i förhållande till regeringens förslag till anslaget 1:1 för att myndigheten ska genomföra och samordna arbetet med en nationell kulturkanon. Utöver det får myndigheten i uppdrag att samordna kulturlotsarna (anslaget 99:9). Vi tillför anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet i förhållande till regeringens förslag för att stödja projekt som syftar till att förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättning med hjälp av ny teknik. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. Anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler tillförs i förhållande till regeringens förslag för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning. Teater, dans och musik Vi prioriterar satsningar som vi menar bredare möter barns och ungas tillgång till kultur och avvecklar därmed stödet till den nationella barn- och ungdomsscenen Unga . Vi minskar därmed anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner med i förhållande till regeringens förslag. Vi menar att det är problematiskt med en alltför omfattande statlig finansiering av den fria konsten och kulturen eftersom ett beroende inte innebär frihet. Därför motsätter vi oss regeringens permanenta höjning av medlen till fria aktörer inom scenkonst- och musikområdet och minskar anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar regeringens aviserade sänkning av anslaget 2:3 . Vi tillför istället myndigheten i förhållande till regeringens förslag för att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. av dessa medel avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i . Litteraturen, läsandet och språket Anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter minskas med i förhållande till regeringens förslag för sänkta bidrag till internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang, efterhandsstödet till litteratur samt kulturtidskrifter. Vi avvisar regeringens neddragning om i fråga om anslaget 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier. Anslaget 3:3 och folkminnen tillförs totalt i förhållande till regeringens förslag. avser bl.a. höjd ambitionsnivå för arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. avser en förstärkning av myndighetens arbete och närvaro i och norra för att bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. ska användas av för att myndigheten, i samråd med Forum för levande historia, ska samla in och bygga upp en kunskapsbas kring dövas, syn- och hörselskadades historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis i hög utsträckning vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center kunde också fungera som resurs för övriga museer. Bildkonst, arkitektur, form och design Anslaget 4:3 tillförs i förhållande till regeringens förslag för att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse för och sprida kunskap om äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. Det är problematiskt med en alltför omfattande statlig finansiering av den fria konsten och kulturen eftersom ett beroende inte innebär frihet. Vi avvisar regeringens förslag om att permanent stärka stödet till fria aktörer inom bild- och formområdet och minskar anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet med i förhållande till regeringens förslag. Gruppen har redan fått stöd för att lindra de ekonomiska konsekvenserna av coronaviruset genom medel i extrabudgeten. Anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer minskas med i förhållande till regeringens förslag. Detta är i linje med vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. I stället för vissa former av direkt subventionering genomför vi olika former av lättnader och bättre villkor för kulturskapare. Anslaget 6:1 tillförs en generell förstärkning mot bakgrund av vår vilja att trygga både tillfälliga behov och långsiktiga åtaganden. Vi ställer oss bakom regeringens generella höjning av anslaget, men tillför också ytterligare en förstärkning om i förhållande till regeringens förslag för att kunna gå vidare med flertalet av förslag (SOU 2019:58). Anslaget 7:1 tillförs i förhållande till regeringens förslag. Ökningen rymmer en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i stort. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår vi riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond samt öronmärkt för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat. Inom den ökade ramen uppdras åt att tillsammans med samordna och administrera kulturlotsar och Sverigecenter. Anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård har inte följt inflationen som behoven är stora. anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. Vi gör en uppräkning av anslaget till dagens penningvärde och tillför anslaget i förhållande till regeringens förslag. En utbrytning görs även för att tydliggöra medelstilldelningen till kulturreservat. Medlen läggs i ett eget anslag, Kulturreservat 99:2. Vi tillför anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning i förhållande till regeringens förslag. Vi konstaterar att behovet av kyrkoantikvarisk ersättning är stort ute i församlingarna och att den statliga nivån utgör en förhållandevis liten del av de totala vård- och underhållskostnaderna. Till stor del bekostas vården av de kulturhistoriska miljöerna av kyrkoavgiften, vilken också ska täcka kyrkans ordinarie verksamhet. I många församlingar är ekonomin och fastighetsfrågan ett växande problem och man kan i värsta fall tvingas välja mellan god själavård eller vård och underhåll av kyrkan. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi att man bör ta ett helhetsgrepp om ersättningen och bredda och fördjupa dess användningsområden såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Vi minskar anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med i förhållande till regeringens förslag. Stödet till Statens världskulturmuseer minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Till förmån för vårt nya anslag Öppna museer 99:6 drar vi under det här anslaget in . Stödet till inklusive och Stiftelsen tillskjuts och stödet till Statens maritima och transporthistoriska museer tillskjuts . , , Livrustkammaren samt tillförs vardera. Totalt omfördelas inom anslaget. överförs till anslaget 8:2 och till anslaget 8:3. Anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser tillförs från anslaget 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till Stiftelsen och Stiftelsen . Anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer tillförs i förhållande till regeringens förslag. Där ges till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, till och i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Vi avsätter även till . Vi tillför anslaget 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund i förhållande till regeringens förslag. Medlen öronmärks för tillsyn, granskning och uppföljning av trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar än den som görs . Anslaget 9:2 Stöd till trossamfund minskas med i förhållande till regeringens förslag, dels för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt, dels för att vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet. Minskningen avser även minskade kostnader för administration för stöd till trossamfund. vill ställa om den svenska filmpolitiken från den politiserade detaljstyrning som bl.a. pågår vid stödgivning hos . I stället vill vi skapa en filmpolitik med större frihet och bättre villkor för filmbranschens aktörer. Därför vill vi minska anslaget med i förhållande till regeringens förslag och i stället satsa på film genom att bl.a. införa produktionsrabatter för filmbranschen. Vi vill att öronmärks till förmån för . Vidare vill vi i förhållande till regeringen inte avveckla den högre ambition som funnits när det gäller digitalisering av filmarvet utan upprätthålla en fortsättningsvis hög digitaliseringstakt. Vi vill avveckla och minskar därmed anslaget 11:4 med i förhållande till regeringens förslag. I och med att det finns ett antal aktörer som arbetar med medie- och informationskunnighet () finner vi myndighetens arbete överflödigt. Filmgranskningsverksamhetens framtid och myndighetens övriga uppdrags eventuella placering bör utredas. Vi avvisar regeringens förslag att minska anslaget 11:5 Stöd till taltidningar med . Vi vill öka anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor med i förhållande till regeringens förslag. Medlen ska förstärka myndighetens kontroll av hur mottagare av offentligfinansierat stöd lever upp till de av staten ställda kraven för att erhålla stöd samt säkerställa att mottagarna verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Vi bedömer att kraftfullare satsningar än regeringens krävs för att nå bättre kontroll av stödmottagare. Anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet rymmer god verksamhet och förblir på en hög nivå. Vi vill dock minska det med i förhållande till regeringens förslag. Som ett led i arbetet med att motverka segregation och återupprätta gemenskapen i samhället anser vi det rimligt att avveckla det offentligfinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i . Vi vill också avveckla stödet till föreningar som sår split i samhället på andra sätt, t.ex. genom att sprida förakt mot polisen eller idéer om att vissa grupper enbart på grund av sin härkomst är privilegierade på andras bekostnad. Vi avvisar regeringens tillfälliga höjning av anslaget med för att vi ser de angivna skälen till höjningen som alltför svepande och oklara. Politik för det civila samhället Anslaget 13:1 Stöd till idrotten får användas enligt de ändamål som regeringen föreslår förutom vad gäller de öronmärkta medlen för integrationsåtgärder i våra utanförskapsområden då det inte ligger under idrottens uppdrag. Därför riktas de öronmärkta integrationsmedlen i stället om till en generell satsning på idrott. Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en elitsatsning som permanentas. Vi budgeterar också för att anslaget ska stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. Vi öronmärker inom anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler för att bidra till att tillgängliggöra samt anpassa föreningar och dess lokaler för personer med funktionsnedsättning. Vi tror på friluftslivets betydelse för turismen, som meningsfull fritidsaktivitet och för förståelsen för kultur- och naturvård, för folkhälsa samt som resurs i regional utveckling. Vi menar att regeringens ambitioner inte är tillräckliga på området och tillför till anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer i förhållande till regeringens förslag. Där öronmärks för genomförandet av friluftslivets . Inom ramen för anslagshöjningen ges även Svenskt Friluftsliv i uppdrag att utreda sanitära problem längs vandringleder och i andra friluftsmiljöer samt ta fram en åtgärdsplan för att avhjälpa detta. Vi drar in anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer i sin helhet då vi anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. Folkbildningen rymmer många goda delar som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ, och som en väg till social gemenskap och spridare av lusten att lära fyller folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Av den anledningen är det fullt rimligt att staten och samhället stöder denna sektor. I tider av kris och omställning på grund av coronakrisen ser vi ett visst värde i att acceptera vissa av regeringens tillfälliga anslagsförstärkningar, vilket gör att vår generella neddragning är mindre än . En del av anslaget menar vi också bör öronmärkas till förmån för incitament och insatser för att öka intresset att läsa en tolkutbildning och därmed kunna utbilda fler tolkar än . Det är vitalt att mottagare av statsbidrag uppfyller rimliga krav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll och likaså att folkbildningen får vara just folkbildning och att dessa institutioner inte i huvudsak ses som instrument för att avlasta brister i andra delar av samhällsapparaten. har regeringen kraftigt höjt folkbildningsanslagen utifrån ett integrations- och utbildningssyfte, och inte utifrån det huvudsakliga bildnings- och demokratisyftet. Det är anslagsökningar som av denna anledning avböjt. Utöver att vi avvisat regeringens satsningar omprioriterar vi medel inom kulturområdet till förmån för andra satsningar. Vi minskar därmed anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen med i förhållande till regeringens förslag. Vi motsätter oss de medel som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande. Vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser som kan göra bättre verkan på andra håll i anspråk. Vi minskar därmed anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen med i förhållande till regeringens förslag. Vi ökar anslaget 15:1 Spelinspektionen med i förhållande till regeringens förslag. Vi ser Spelinspektionens tillsynsarbete som mycket viktigt och något som inte bör stå tillbaka även om myndigheten har haft en stor omställning sedan omregleringen av den svenska spelmarknaden. Av detta skäl skjuter vi till större resurser än regeringen till myndigheten för att nå förbättrad tillsyn. och har utrett frågan om att införa produktionsincitament och finansieringsstimulanser för filminspelningar i . Vi vill genomföra utredningens förslag om en produktionsrabatt för företag. Till ändamålet avsätter vi (anslaget 99:1). Förslaget om att införa produktionsrabatter ska ses som en filmpolitisk helhet tillsammans med vårt förslag om förändringar när det gäller filmstödet. I ett eget anslag för kulturreservat (anslaget 99:2) öronmärks för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform. Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. avsätter för att stärka medlen för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom införandet av ett rotavdrag som öronmärks för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer (anslaget 99:3). Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet (anslaget 99:4). Vi avsätter för att ge stöd till projekt som stärker äldre människors möjligheter att delta i kulturlivet (anslaget 99:5). Vi vill förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som den dåvarande regeringen initierade 2011 samt göra den till ett permanent anslag. inför en fond med med syfte att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv (anslaget 99:6). Satsningen riktar sig till hela landet, både till statliga och till regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, då kulturarvet är vår gemensamma skatt som vi alla behöver kunskap om och känsla för. Landets kulturhistoriska miljöer är ett värdefullt arv och ska ses som en resurs och inte ett hinder i samhällets utveckling. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om (anslaget 99:7) för att kommuner där det saknas alternativt finns behov av förstärkning, ska kunna tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna. Kultur har en potential och roll inom flera samhällsområden än den traditionellt kulturpolitiska. Modern forskning visar t.ex. att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. har drivit linjen att regionerna bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper. För att främja utvecklingen och arbetet med detta anslår vi i årets budget för ett stimulansbidrag till kultur i vården (anslaget 99:8). är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola och bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa former av verksamheter fyller sitt syfte och utför viktig kulturell förmedling. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli levandegjord, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånarnas relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar därför kulturlotsar och Sverigecenter, en landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet till vilken vi avsätter (anslaget 99:9). Våra nordiska grannländer har i flera avseenden gjort framsteg vad gäller digitaliseringen av bibliotekstjänster och visat på flera möjligheter att utveckla biblioteken. För ökad nordisk likvärdighet och samordningsmöjligheter bör det vara en uttalad ambition att digitaliserar merparten av vad som har getts ut i landet.