bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Utskottet framhöll då att dagens system för automatiska trafiksäkerhetskontroller bygger på att polisen måste identifiera ansiktsbilder, vilket kan ses som en omständlig och dyr process som tar resurser i anspråk som skulle kunna användas till annat polisarbete. Utskottet konstaterade att tillämpar föraransvar vid fortkörning. Inom trafikområdet tillämpar ägaransvar främst när det gäller fordons utrustning och funktion, betalning av skatt och försäkringar. För överträdelser som förarens körbeteende orsakar görs föraren däremot ansvarig. Skälet till denna reglering är att ägaren är den som har bedömts ha bäst förutsättningar att kontrollera att fordonet är utrustat på det sätt det är föreskrivet m.m., medan föraren har störst möjlighet att påverka sitt körbeteende. Utskottet har tidigare uppmärksammat frågan om vilka effekter ett ägaransvar vid trafikbrott kan förväntas få i så som det utretts i SOU 2005:86. Utredningen konstaterade att en ordning med ägaransvar riskerar att stå i motsättning till de principer om legalitet och konformitet som den svenska lagstiftningen bygger på. Som exempel anfördes den s.k. skuldprincipen, enligt vilken straff endast kan ådömas den som har uppvisat ett klandervärt beteende i form av uppsåt eller oaktsamhet. Det konstaterades att ett strikt ägaransvar strider mot denna princip. I utredningen framhölls det också att ett rent ägaransvar visserligen kan medföra effektivitetsvinster men å andra sidan riskerar att minska förarnas incitament att följa trafikreglerna. Utskottet har tidigare framhållit att det finns problem som kan kopplas till system med ägaransvar, bl.a. att vissa personer sätter i system att använda s.k. fordonsmålvakter, dvs. att man registrerar bilen på någon annan som saknar tillgångar och därmed gör det omöjligt för myndigheterna att driva in exempelvis fortkörnings- eller parkeringsböter. Utskottet har vidare tidigare framfört att ett införande av ägaransvar vid fortkörning skulle riskera att strida mot de rättsprinciper som den svenska lagstiftningen bygger på men vill peka på att ägaransvar skulle kunna frigöra resurser inom polisen och öka effektiviteten i systemet med ATK. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning i frågan och lämnar motionerna 2019/20:1844 (S) och 2019/20:3347 (SD) yrkande 63 utan vidare åtgärd. Insatser mot alkohol och droger i trafiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur arbetet för att förebygga alkohol och droger i trafiken ska bedrivas samt om ökad användning av alkolås och alkobommar. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete och redan vidtagna åtgärder. Jämför reservation 26 (SD) och 27 (KD). utarbetade tillsammans med ett antal relevanta aktörer en gemensam strategi för minskad användning av alkohol och narkotika i trafiken 2015–2020. Av strategin följer att målet för trafiknykterheten är att av alla förare i trafiken ska vara nyktra 2020. En nykter förare definieras som en förare med en blodalkoholhalt under . gör bedömningen att målet för trafiknykterheten 2020 inte kommer att uppnås. omkom 324 personer i vägtrafiken, en kraftig ökning mot föregående år. djupstudier av dödsolyckor som inträffade visar att 75 personer omkom i en alkohol- och/eller drogrelaterad trafikolycka, vilket utgör knappt en fjärdedel av alla omkomna i trafiken under . Av dessa personer omkom 44 i olyckor som enbart var alkoholrelaterade, 22 i olyckor som enbart var drogrelaterade och 9 i olyckor som var både alkohol- och drogrelaterade. framhåller att enligt forskning medför även små ökningar i totalkonsumtionen av alkohol per person och år en allvarlig ökning av rattfylleribrott och dödsolyckor. Om konsumtionen ökar med en enda procent blir ökningen av rattfylleribrotten . framhåller därtill att skedde nästan en fördubbling av antalet omkomna i drogrelaterade olyckor, från 21 till 40 personer. Ökningen har skett främst inom gruppen bilister. Rattfylleri är när en person kör ett motordrivet fordon med alkohol i blodet eller har narkotika i blodet. Straffet för rattfylleri är enligt trafikbrottslagen böter eller fängelse . Dessutom återkallas i normalfallet körkortet . Om det finns försvårande omständigheter kan spärrtiden bli längre. Grovt rattfylleri innebär att en person som kör ett motordrivet fordon har alkohol i blodet eller per liter i utandningsluften, är avsevärt påverkad av alkohol eller annat medel och kör på ett sådant sätt att det innebär påtaglig fara för trafiksäkerheten. Vid grovt rattfylleri kan straffet bli fängelse i högst och körkortet kan återkallas . Grovt rattfylleri i kombination med grovt vållande till annans död kan ge upp till fängelse. Den som dömts för rattfylleri eller grovt rattfylleri måste ansöka om ett nytt körkortstillstånd för att få tillbaka körkortet. Om spärrtiden är högst 12 månader behöver den dömde inte göra ett nytt förarprov, utan endast lämna in en ansökan om att få ett nytt körkort utfärdat. Om spärrtiden är måste den dömde göra ett nytt förarprov, med kunskapsprov och körprov. Ett alkolås är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningssystem. För att starta fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke, och utandningsluften kontrolleras. Om det finns alkohol i utandningsluften som motsvarar eller överstiger den lagliga gränsen går motorn inte att starta. infördes en försöksverksamhet för den som begått ett rattfylleribrott att i stället för traditionell körkortsåterkallelse få en villkorlig sådan med rätt att få fortsätta att framföra ett körkortspliktigt fordon, under förutsättning att detta hade ett godkänt alkolås. lämnade ett antal olika förslag i sitt slutbetänkande (SOU 2006:72), och alkolåsutredning lämnades förslag till ett permanent system med alkolås för dömda rattfyllerister (2008:84). fattade beslut om att införa ett permanent system där körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri (prop. 2010/11:26, bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). Syftet med systemet är att minska risken för återfall i rattfylleri på grund av alkoholintag och därigenom minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Systemet innebär att det i princip blir obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller ha rätt att köra motorfordon. I Transportstyrelsens uppgifter ingår att fortlöpande följa upp de närmare effekterna av ändringen. Reglerna om möjligheten att i stället för återkallelse få körkort med villkor om alkolås kan tillämpas för förare vars körkort annars kan återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri till följd av alkoholförtäring, dvs. vid brott mot 4 § respektive 4 a § trafikbrottslagen. Vidare gäller att personen i fråga ska vara permanent bosatt i och ha ett körkort utfärdat i en stat inom EES. I den nu gällande lagstiftningen omfattar möjligheten att uppställa villkor om alkolås alla fordon som kräver körkort. ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i körkortslagen (prop. 2016/17:83, bet. 2016/17:TU11, rskr. 2016/17:205). Lagändringarna innebär bl.a. att det har blivit möjligt att bevilja innehav av körkort med villkor om alkolås trots bruk av narkotiska preparat när behandling har ordinerats av läkare eller annan behörig receptutfärdare. Lagändringen trädde i kraft . VTI:s utvärderingar tyder på att systemet har önskvärd effekt. En enkätstudie visar att de tillfrågade uppger att de mer sällan eller aldrig dricker alkohol, och när de dricker är det en mindre mängd . Bland dem som har alkolås och arbetar är behovet av att kunna köra i arbetet och ta sig till arbetet de viktigaste skälen till att välja alkolås. Bland dem som inte arbetar är de viktigaste skälen att körkortet behövs för att kunna ha ett socialt liv och en meningsfull fritid samt för inköp. För dem utan alkolås är de viktigaste skälen till att inte ansöka att det kostar för mycket att ha alkolås, att de inte har något alkoholberoende eller alkoholmissbruk och inte vill bli ”stämplade” med ett alkolås eller att de klarar sig bra utan körkort. Alkobommar är anläggningar för nykterhetskontroll. Försöksverksamhet med automatiska alkobommar har pågått och inleddes vid i . Inom ramen för detta projekt fick 8 700 last- och personbilsförare testa sin nykterhet innan de fick lämna terminalen. Den utvärdering som gjordes av MHF visade att alkobommarna fungerade både snabbt och effektivt och att trafikflödet i hamnen inte påverkades negativt. Utvärderingen visade att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Försöksverksamhet pågick också och genom första halvan av 2015 i i där systemet har prövats med högre trafikvolymer och fler kontrollstationer. Den utvärdering som MHF gjorde av verksamheten indikerar bl.a. att de automatiska nykterhetskontrollerna också fungerar förebyggande och gör att fordonsförare i högre utsträckning avstår från att dricka alkohol på färjan. gav regeringen i uppdrag att i samråd med övriga berörda aktörer analysera vad som krävs för att införa alkobommar i vissa hamnar. kom i sin rapport fram till att alkobommar inte rekommenderas, eftersom det skulle riskera att påverka aktuella myndigheters samlade verksamheter menligt genom att resurserna endast skulle riktas mot en brottskategori, vilket går emot hur arbetssätten i övrigt utvecklas. uttalade bl.a. att om regeringen skulle välja att gå vidare med automatiska nykterhetskontroller borde ytterligare kunskaper utvecklas genom att en pilotverksamhet genomförs och utvärderas när det gäller kostnader, nytta och effekter. En sådan utvärdering skulle därefter kunna användas som underlag inför beslut om ett eventuellt vidare genomförande. Flera motioner efterfrågar åtgärder för att stävja förekomsten av alkohol och narkotika i trafiken. Därtill efterfrågas specifika satsningar på alkolås och alkobommar. Det föreslås i kommittémotion 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 23 att det införs fler alkobommar i hamnar. Motionärerna menar att uppförandet av alkobommar i anslutning till hamnar är positivt, men att införandet av ytterligare alkobommar innebär bl.a. köer vid utfarter. För att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta anser motionärerna att det är viktigt att följa upp bl.a. placering och hur många bommar som är effektivt. Enligt motion 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 9 bör regeringen främja bruket av alkolås i fordon. Motionärerna framhåller att uppfinningsrikedomen är stor när det gäller trafikpolisiär och trafiksäkerhetshöjande teknik och att alkolås är en bra sak som bör finnas i fler fordon. Enligt kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 17 är det viktigt att regeringen fortsätter det förebyggande arbetet i fråga om nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken. Motionärerna redovisar att har ca 75 personer omkommit i alkohol- och drogrelaterade vägtrafikolyckor. Det är därför viktigt att det förebyggande arbetet fortsätter. Enligt yrkande 20 i samma motion bör regeringen utreda krav på alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri som obligatorium i alla nya bilar i . I yrkande 40 i samma motion föreslås därtill att regeringen inför krav på alkolås på samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen i syfte att säkra trafiknykterheten. Motionärerna påpekar att det finns redan krav på alkolås för den som vill bli medlem i . Enligt yrkande 23 i samma motion föreslås vidare att får i uppdrag att utreda behovet av att placera alkobommar vid fler strategiska platser för att göra trafiken säkrare och rädda liv. Enligt motionärerna är det positivt att regeringen föreslagit att alko-bommar sätts upp vid vissa hamnar, men de anser att det är dags att ta nästa steg i detta arbete. Enligt motion 2019/20:3174 av (SD) yrkande 1 bör regeringen säkerställa att alkolås som regel monteras i fordon som tillhör de som dömts för rattfylleri. Motionären ser positivt på att personer som dömts för rattfylleri kan delta i ett alkolåsprogram som innebär att förarens alkoholhalt regelbundet kontrolleras vid färd men påpekar att åtgärderna behöver utvecklas och bli säkrare. Avslutningsvis enligt kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 55 bör regeringen utöka antalet drog- och alkoholrelaterade kontroller. Motionärerna anför att en alltför hög andel förare kör påverkade i trafiken och därmed utgör en fara för sig själva men även för andra trafikanter och egendom, och motionärerna redovisar vidare att antalet onyktra eller drogpåverkade förare inom yrkestrafiken har ökat . Antalet drog- och alkoholrelaterade kontroller behöver därför öka, särskilt inom den tunga yrkestrafiken. Enligt yrkande 56 i samma motion bör regeringen utreda möjligheten att minska ratt- och drogfylleri i trafiken. Motionärerna anser att problemet måste bekämpas med kraft. I yrkande 64 i samma motion föreslås att regeringen ser över tekniska möjligheter för att minska drog- och rattfylleri. Med ny teknik kan risken att en påverkad förare framför ett fordon minskas. Därtill anförs i yrkande 65 i samma motion att antalet alkobommar i hamnar behöver öka. Enligt motionärerna behöver arbetet med att förse alla hamnar med alkobommar prioriteras eftersom alkoholrelaterade olyckor är kostsamma för samhället. Det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken Utskottet ser allvarligt på det faktum att av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor har i genomsnitt alkohol i kroppen. Vid singelolyckor är det nästan hälften. Enligt är i genomsnitt var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. Utskottet noterar att det förebyggande arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken har intensifierats . beslutade regeringen om en förnyad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-strategin som avser perioden –2020. Det övergripande målet i ANDT-strategin är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol samt ett minskat tobaksbruk. Ett insatsområde under strategins femte mål är insatser för att motverka trafikrelaterade skador och dödsfall till följd av alkohol- och narkotikabruk. Utskottet noterar vidare att ett led i genomförandet av ANDT-strategin är arbetet med Smadit, samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Smadit är ett arbetssätt som syftar till att personer som ertappats för ratt-, drogratt- eller sjöfylleri ges ett erbjudande om en vårdkontakt för sina problem. Smadit bygger på samverkan och samarbete mellan olika samhällsaktörer som polis, kommun och region. Genom det här arbetet hoppas man kunna minska antalet återfall i den här typen av brott samt ge personer direkt möjlighet till vård och stöd. fick 2016 i uppdrag att leda myndighetssamverkan inom ramen för ANDT-strategin. fick därtill 2017 i uppdrag att vara samordnande myndighet för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. De myndigheter som ingår i samverkan är , , och . Inom ramen för uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi ska myndigheten vara sammankallande och samordnande myndighet för de nationella myndigheter som samverkar enligt Smadit. Som utskottet redovisat tidigare i detta betänkande hölls den tredje globala trafiksäkerhetskonferensen i . I samband med konferensen höll tillsammans med och ett seminarium om arbetet för att förhindra alkohol- och narkotikarelaterade dödsfall i trafiken. Fokus för seminariet var samverkan mellan olika samhällsaktörer, såsom polis, regioner, kommuner och nationella myndigheter, för att förebygga trafikolyckor orsakade av alkohol- och narkotikaanvändning samt hjälpa personer och familjer som behöver vård och stöd. Utskottet vill lyfta fram att nykter trafik är ett av de utpekade fokusområdena i den gemensamma aktionsplanen för ökad trafiksäkerhet för perioden –2022 som och 13 andra myndigheter och aktörer står bakom. Sammanlagt listas 21 åtgärder som ska vidtas för att bidra till nykter trafik , vilka delas in i tre olika åtgärdspaket: tekniska system, beteendepåverkande åtgärder och förutsättningsskapande åtgärder. Bland annat började 2019 att, inom ramen för Smadit, arbeta för att kommuner ska förstärka sina insatser inom (beroendevården) för en nykter vägtrafik. avser att föra dialog och vid behov träffa överenskommelser med regionalt, för en ökad övervakning av alkohol och droger i vägtrafiken. avser därtill att genomföra informations- och kunskapshöjande åtgärder gentemot medborgare och trafikanter för att nå en minskad användning av alkohol och narkotika i vägtrafiken. I fråga om arbete är myndighetens ambition att –2022 öka insatserna inom vägtrafiksäkerhetsområdet med fokus på hastighet och nykterhet. avser att utföra alkoholutandningsprov på flera platser , och därigenom höja den upplevda upptäcktsrisken, för att en allmänpreventiv effekt ska uppnås. Därtill avser att vid varje kontrollkontakt med förare av motordrivet fordon göra alkoholutandningsprov samt en bedömning av eventuella symptom på drogpåverkan hos föraren. Detta arbete påbörjades . Utskottet noterar vidare att och arbetar gemensamt med att införa en ny kategori av trafiksäkerhetskontrollanter med befogenhet att utföra alkoholutandningsprov i trafik. Utöver dessa åtgärder har MHF, NTF och åtagit sig att vidta olika åtgärder för att stävja förekomsten av alkohol och droger i trafiken. I fråga om sanktionsåtgärder noterar utskottet att ett körkort ska återkallas om körkortshavaren på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende inte bör ha körkort eller om körkortshavarens förutsättningar för rätten att köra ett körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han eller hon från trafiksäkerhetssynpunkt inte längre bör ha körkort (5 kap. 3 § punkterna 5 och 7 körkortslagen). Med opålitlighet i nykterhetshänseende enligt punkt 5 avses främst situationer där det har riktats nykterhetsanmärkningar mot en körkortshavare, t.ex. att han eller hon har blivit omhändertagen enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Bestämmelsen omfattar även t.ex. narkotika. I de fall då det föreligger ett beroende eller missbruk av bl.a. alkohol eller narkotika som utgör ett medicinskt hinder för innehav av körkort enligt gällande föreskrifter ska återkallelse inte ske enligt punkt 5 utan i stället enligt punkt 7. Utskottet noterar i detta sammanhang att fattade Transportstyrelsen beslut om att återkalla 34 617 körkort, vilket var en ökning jämfört med . Av besluten avsåg 5 746 återkallelsegrunden rattfylleri och 1 662 återkallelsegrunden opålitlighet i nykterhetshänseende. har antalet återkallelser med dessa återkallelsegrunder ökat. Det framgår inte av statistiken i vilken mån återkallelserna varit hänförliga till alkohol eller droger. Vad gäller sanktioneringsåtgärder vill utskottet återigen lyfta fram att låtit utreda och utvärdera vissa frågor om trafikbrott och sjöfylleri. En utredare fick i uppdrag att bl.a. kartlägga tillämpningen av bestämmelserna om olovlig körning, grovt brott, rattfylleri och grovt rattfylleri i trafikbrottslagen samt att se över straffskalorna för dessa brott. Utredaren har också haft till uppgift att se över regelverket för befogenhet för polismän m.fl. att tillfälligt omhänderta fordonsnycklar. I uppdraget har vidare ingått att utreda behovet av ett starkare straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och att särskilt överväga om det bör införas ett nytt, samlat brott i trafikbrottslagen. överlämnades promemorian Ett stärkt straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och en utvärdering av den nedre promillegränsen för sjöfylleri (Ds 2019:22). Utredaren bedömer att den nuvarande straffrättsliga regleringen inte kan anses fullt ut ändamålsenlig. Det behövs ett starkare straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet, såsom rattfylleri, och en skärpt syn på sådan brottslighet bör återspeglas i straffnivån. Det som först och främst motiverar en skärpt syn är de upprepade brotten. Utredaren föreslår vidare att straffmaximum för ett antal trafikbrott höjs. Straffmaximum för olovlig körning, grovt brott, respektive rattfylleri höjs enligt förslaget från fängelse till fängelse . Straffmaximum för grovt rattfylleri höjs enligt förslaget från fängelse till fängelse . Därtill föreslås en ny straffbestämmelse om grov trafikbrottslighet. Enligt uppgift från pågår det ett arbete med att ta hand om de förslag och bedömningar som framkom i utredningen. Vad gäller rattfylleri inom yrkestrafiken noterar utskottet att det vidtagits en rad riktade åtgärder i syfte att främja transportpolitisk måluppfyllelse i allmänhet och sund konkurrens, trafiksäkerhet och en god arbetsmiljö inom yrkestrafiken i synnerhet. Bland dessa åtgärder ingår sanktionsavgifter vid cabotageöverträdelser, klampning, krav på vinterdäck och ett tydligare beställaransvar. Regeringen har emellertid bedömt att dessa åtgärder inte visat sig vara tillräckligt. beslutade därför regeringen att utreda effektivare kontroller av yrkestrafik på väg (dir. 2019:51). En särskild utredare ska se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området. Vidare ska utredaren analysera i vilka fall det är lämpligt att genomföra sanktionsväxlingar på området utöver de som redan är genomförda och ta fram förslag till hur detta i så fall kan ske samt analysera om det finns skäl för ett system med trafiksäkerhetskontrollanter och, oavsett ställningstagande, lämna förslag till hur ett sådant system kan införas. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brottsbekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Deluppdraget att föreslå en sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter för överträdelser av bestämmelser på yrkestrafikområdet samt uppdraget att utreda införande av trafiksäkerhetskontrollanter ska redovisas . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Utskottet har behandlat frågor om alkohol och narkotika i trafiken vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2018/19:TU7. Utskottet anförde inledningsvis att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Reaktionstiden blir längre redan vid låga promillenivåer. Alkoholen bedövar det centrala nervsystemet, och därför blir samspelet mellan muskler och nerver sämre. Vidare har alkoholen en dämpande effekt på kroppen, och man märker inte att tröttheten smyger sig på. Utskottet konstaterade att gör bedömningen att målet för trafiknykterheten 2020 inte kommer att uppnås. Utskottet menade att detta är bekymmersamt. Utskottet uppmärksammade vidare att i en resolution av om Att rädda liv: öka bilsäkerheten i EU (2017/2085()) konstaterat att av det totala antalet årliga dödsolyckor i trafiken i orsakas av alkoholkonsumtion. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera det eventuella mervärdet av att harmonisera EU:s alkoholgräns till för nya förare under deras första och för yrkesförare och välkomnar vissa medlemsstaters nolltolerans mot rattfylleri. Utskottet välkomnade att det görs olika insatser från myndigheternas sida när det gäller att motarbeta rattfylleri. Därtill kunde utskottet konstatera att det görs olika insatser mot alkohol och droger i trafiken men att åtgärderna mot rattfylleri behöver bli effektivare för att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och för att uppnå trafiksäkerhetsmålen och nollvisionen. ser utskottet med oro på förekomsten av alkohol och narkotika i trafiken. Utskottet välkomnar därför att de ansvariga myndigheterna bedriver ett aktivt arbete för att på olika sätt förebygga rattfylleri. Utskottet noterar att både förebyggande informationssatsningar och kontrollåtgärder har intensifierats.