bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Skolinspektionen och () har ett delat ansvar för tillsynen av att man inom skolan följer de regler som handlar om att barn och elever inte ska utsättas för diskriminering och andra kränkningar. Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och () har tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. BEO vid Skolinspektionen har bl.a. till uppgift att utreda kränkande behandling som riktats mot barn och elever och att företräda barn eller elever i domstol när BEO:s utredning visar att ett barn eller en elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan. DO har ansvar för frågor om trakasserier och diskriminering. I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är huvudmannen som ska se till att det vidtas åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till rektorn. En rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (6 kap. 10 §). Huvudmannen eller personalen får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller eleven medverkat i en utredning enligt 6 kap. eller anmält eller påtalat att någon handlat i strid med bestämmelserna i kapitlet (6 kap. 11 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet. Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd (6 kap. 12 §). En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. se över tillsynsansvaret över diskrimineringslagen när det gäller verksamhet enligt skollagen (dir. 2018:99 och 2019:63). Utredaren ska bl.a. analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen om det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till Skolinspektion och lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . En skolmiljö som präglas av ordning och arbetsro för både lärare och elever är en av de viktigaste förutsättningarna för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och nå utbildningens mål. Var och en som verkar inom skolan ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Vidare är det skolans och ytterst rektorns ansvar att skapa trygghet och studiero i skolan. Utskottet kan liksom tidigare konstatera att bristande trygghet och studiero, olika former av skadegörelse och kränkningar är alltför vanliga. Utskottet ser därför positivt på att regeringen bereder förslag om åtgärder för att uppnå en skolmiljö präglad av trygghet och studiero. Vidare har regeringen tillsatt en utredare som har i uppdrag att ta fram ett förslag till nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero. Utredaren ska även bl.a. föreslå åtgärder som ökar skolornas möjligheter att ingripa vid ordningsstörningar, analysera hur skolorna kan förebygga att elever utsätts för kränkningar och lämna författningsförslag om ordningsregler i skolan. Utskottet anser att utredningens arbete och regeringens beredning bör inväntas och att därmed inte bör vidta några åtgärder med anledning av motionerna. Utskottet kommer noggrant att följa utvecklingen och regeringens fortsatta arbete inom området. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:619 (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1898 (M) yrkande 6 och 2019/20:3272 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utveckling av särskolans uppdrag och om att inkludera förskoleklassen i särskolans uppdrag. Jämför reservation 11 (M) och 12 (C). I kommittémotion 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 14 anför motionärerna att den svenska särskolan behöver utvecklas. Enligt motionärerna bör särskolans uppdrag och upplägg ses över för att skapa förutsättningar för elever som kan och vill gå vidare mot den reguljära arbetsmarknaden eller fortsatt utbildning. Då det råder brist på speciallärare med inriktning mot utvecklingsstörning bör även lärarbristen inom särskolan utredas, menar motionärerna. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 11 förespråkas en översyn av möjligheten att inkludera förskoleklassen i särskolans uppdrag. Orsaken är enligt motionärerna att det nuvarande upplägget innebär att barn med mer omfattande funktionsnedsättningar tvingas att antingen gå kvar på förskolan eller gå i vanlig förskoleklass innan de kan byta till särskola i årskurs 1. Ändringen är viktig för att ge alla barn möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar, anför motionärerna. Ett motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 18. Av 1 kap. 1 § skollagen framgår att skolväsendet bl.a. omfattar skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i 11 kap. Grundsärskolan, 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan och 19 kap. Utbildning på program i gymnasiesärskolan. Grundsärskolan riktar sig till elever som inte bedöms kunna nå upp till kunskapskrav på grund av att de har en utvecklingsstörning. Utbildningen i grundsärskolan ska enligt 11 kap. 2 § skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad för dem, som ger kunskaper och värden och som utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska även främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska hållas när utredningen genomförs (7 kap. 5 § skollagen). För grundsärskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011 (Lsär 11, reviderad 2018). Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt 18 kap. 2 § skollagen ge elever med utvecklingsstörning en för utbildning som är anpassad för dem, som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasiesärskolan ska påbörjas av ungdomar efter avslutad utbildning i grundsärskolan eller motsvarande, fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller (4 §). Gymnasiesärskolan är vidare en frivillig skolform som består av nationella och individuella program (8 §). Elever som går något av de nio nationella programmen kan välja mellan skolförlagd utbildning eller lärlingsutbildning (11 §). Utöver de nationella och individuella programmen finns bl.a. särskilda varianter av de nationella programmen. Utbildningen i gymnasiesärskolan är avsedd att genomgås under fyra läsår men får fördelas . Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (dir. 2017:88, 2018:33, 2018:58, 2019:38 och 2020:18), se även avsnittet Elever med särskilda behov nedan. Utredaren, som har i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete, ska nu även analysera hur elever kan få bättre stödinsatser kopplade till lärmiljö och grupptillhörighet och hur särskolan kan stärkas. När det gäller särskolan ska utredaren bl.a. analysera lärares behov vid bedömning och uppföljning av elevers kunskapsutveckling och ge förslag på verktyg som kan behövas i bedömningsarbetet. I uppdraget ingår även att överväga om ordet utvecklingsstörning bör ersättas med en mer tidsenlig benämning i skollagen och anslutande författningar. Dessutom ska utredaren analysera om timplanerna för grundsärskolan bör förändras för att bättre möta elevernas behov och öka flexibiliteten så att eleverna kan läsa utifrån olika timplaner. Utredningens uppdrag har förlängts och ska redovisas till regeringen . Tilläggsdirektiven bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, det s.k. januariavtalet. I rapporten (RiR 2019:13) granskade den statliga styrningen av, stödet till och uppföljningen av grundsärskolan . Syftet med granskningen var att bedöma om de statliga insatserna gett grundsärskolan goda förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper så långt det är möjligt enligt utbildningens mål. övergripande slutsats är att grundsärskolans behov inte tillgodosetts tillräckligt i de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp. Det framgår särskilt att antalet bedömningsstöd för grundsärskolan är lågt och att det finns brister i uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan på nationell nivå. Det framgår i viss mån också av hur grundsärskolan beaktats vid timplaneförändringar och läroplansförändringar och i stödet för tolkning av skolans styrdokument. Mot denna bakgrund rekommenderade att bl.a. se till att lärare i grundsärskolan får tillräckligt stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper, att utveckla uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan och att säkerställa att grundsärskolan tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. Vidare rekommenderade regeringen dels att utveckla redovisningen till av om grundsärskolan når de mål som beslutat, dels att se över timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. Regeringen instämde i slutsatser och rekommendationer och framförde att den har vidtagit åtgärder som ligger i linje med dessa. Regeringen delade även bedömning att arbete när det gäller grundsärskolan behöver utvecklas (skr. 2019/20:39, bet. 2019/20:UbU7, rskr. 2019/20:155). Av yttrande över granskningsrapporten framgår att ett arbete har påbörjats för att åtgärda brister och ytterligare utveckla myndighetens arbete i enlighet med rekommendationer. Regeringen hänvisar även till den pågående utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (dir. 2017:88, 2018:33, 2018:58, 2019:38 och 2020:18), se ovan, som bl.a. ska analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka särskolan och hur elever bättre kan få stödinsatser kopplade till lärmiljö och grupptillhörighet samt lämna förslag om huruvida timplanerna för grundsärskolan bör förändras. I utbildningsutskottets betänkande 2019/20:UbU1 framhöll utskottet att det saknas indikatorer i budgetpropositionens resultatredovisning för vissa skolformer, däribland för grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet framhöll även att den vill se att regeringen utvecklar resultatredovisningen för dessa skolformer, särskilt mot bakgrund av de iakttagelser som gjorde i rapporten om grundsärskolans kunskapsuppdrag (bet. 2019/20:UbU1 s. 16). I promemorian Behörighet i ämnet samiska samt vissa läroplansändringar för ökad trygghet och studiero (U2020/00232/S) föreslår regeringen att ändringar för ökad trygghet och studiero ska införas i läroplanerna för specialskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Läroplanerna ska förtydligas och kompletteras för att öka förutsättningarna för att eleverna ska ha en trygg lärmiljö som främjar studiero. Ändringarna i läroplanerna föreslås träda i kraft . Promemorian är ute på remiss fram till (regeringens pressmeddelande ). Utskottet vill inledningsvis framhålla att utbildningen i särskolan så långt som möjligt ska motsvara utbildningen i . Utbildningen i särskolan ska ge eleverna en utbildning som är anpassad för dem, som ska ge kunskaper och värden och som utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Vidare ska utbildningen bl.a. utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ger en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Därutöver ska utbildningen i gymnasiesärskolan ge eleverna en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier. Utskottet noterar att den pågående utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven har fått tilläggsdirektiv, bl.a. att analysera vilka insatser som kan göras för att stärka särskolan och hur elever bättre kan få stödinsatser kopplade till lärmiljö och grupptillhörighet samt att lämna förslag om huruvida timplanerna för grundsärskolan bör förändras. Vidare har en rapport från visat att grundsärskolans behov inte har tillgodosetts tillräckligt när det gäller de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp verksamheterna. Med anledning av har utskottet tidigare framfört (bet. 2019/20:UbU7) att det är viktigt att kontinuerligt följa upp och utvärdera utbildningen i grundsärskolan så att rätt åtgärder kan vidtas för att utveckla utbildningen och för att hålla hög kvalitet för eleverna. Det är därför angeläget att säkerställa att grundsärskolan får tillräckligt stöd från de statliga insatserna. har påbörjat arbetet med att åtgärda brister i enlighet med rekommendationer. Utskottet vill även påminna om den utredning som lämnade förslag om en reformerad lärarutbildning (U2019/03432/UH). Med hänvisning till gällande regelverk och pågående arbete anser utskottet inte att några åtgärder från är motiverade och avstyrker motionerna 2019/20:3089 (M) yrkande 14, 2019/20:3110 (C) yrkande 11 och 2019/20:3254 (C) yrkande 18. Elever med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tidiga stödinsatser, särskilda undervisningsgrupper, teckenspråksutbildning för syskon och undervisning i punktskrift. Jämför reservation 13 (M) och 14 (KD). I motion 2019/20:1389 av och (båda S) yrkande 1 framför motionärerna att det trots medvetenheten om dyslexi fortfarande finns barn och unga som inte får rätt stöd och hjälp. Motionärerna föreslår därför att man överväger allmän screening för att tidigare upptäcka och ge stöd till unga med dyslexi. I motion 2019/20:1412 av (S) betonas vikten av tidiga stödinsatser. Många insatser har genomförts av regeringen , men enligt motionären bör än fler åtgärder övervägas för att se till att barn med behov av särskilt stöd får den hjälp de behöver. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ökade befogenheter för lärare och rektorer vad gäller beslut om särskilda undervisningsgrupper. Enligt motionärerna bör det inte vara medicinska diagnoser som ska styra när anpassningar och särskilt stöd ska ges till eleverna. Enligt motion 2019/20:312 av (SD) är det väldigt många skolor som inte kan erbjuda det stöd som elever med dyslexi har rätt till. Motionären föreslår därför ett ökat nationellt stöd, att alla regioner och kommuner ska införa en hjälpmedelscentral samt kontinuerlig utbildning för lärare och skolpersonal efter nationella riktlinjer om dyslexi. I kommittémotion 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslår motionärerna att möjligheten till teckenspråksutbildning för syskon ska ses över. erbjuds teckenspråksutbildning för föräldrar, men motionärerna anser att teckenspråksutbildningen även bör inkludera syskon. I motion 2019/20:1927 av (L) föreslås en i skollagen lagstadgad rätt till undervisning i punktskrift. Eftersom punktskrift är det läs- och skriftspråk som ger möjlighet till ett aktivt liv med utbildning, arbete och fritid, bör alla synskadade och blinda få möjlighet att lära sig att kommunicera med punktskrift, anför motionären. Bakgrund och gällande rätt Av förarbetena till skollagen (2010:800) framgår att med funktionsnedsättning avses en nedsättning av fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsförmåga (prop. 2009/10:165 s. 334). Detta överensstämmer med definitionen i Social-styrelsens termbank och innebär att bl.a. elever med syn- och hörselnedsättningar, rörelsehinder, nedsättningar inom ramen för autismspektrat, adhd och dyslexi omfattas (prop. 2013/14:148 s. 29). Av 1 kap. 4 § andra stycket skollagen framkommer att skolan i utbildningen ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. I skollagen finns även bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. I 2 kap. 8 b § tydliggörs att kommunerna ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Vidare framgår att det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 9 och 10 §§). Av 3 kap. 2 § skollagen framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Vidare ska elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Av 3 kap. 5 § framgår att om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller, och inte annat följer av den utredning som ska göras enligt 3 kap. 7 §, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Av 3 kap. 8 § framgår att särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska i första hand ges inom den elevgrupp som eleven tillhör. Vidare framgår av 11 § att om det finns särskilda skäl får särskilt stöd ges enskilt eller i en annan undervisningsgrupp (s.k. särskild undervisningsgrupp) än den som eleven normalt hör till. Garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet gäller en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att en elev som är i behov av stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Garantin innebär att elever i förskoleklassen och lågstadiet som är i behov av stöd för att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk och matematik ska få rätt stödinsatser i rätt tid. Sammanfattningsvis innebär garantin att om det utifrån ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov finns en indikation på att en elev i förskoleklassen eller i lågstadiet inte kommer att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, ska ansvarig lärare avgöra om eleven är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås ska åtgärder sättas in skyndsamt. De extra anpassningar som vidtas ska följas upp både i slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet, och resultatet av uppföljningen ska överföras till ansvarig lärare i nästa årskurs. Garantin ska anses vara uppfylld när de åtgärder som garantin omfattar har vidtagits. I detta ingår att de extra anpassningar som har planerats också har genomförts och följts upp för att säkerställa att de gett resultat. Lagändringarna trädde i kraft . beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (prop. 2017/18:195, bet. 2017/18:UbU10, rskr. 2017/18:333). ställde sig då också bakom två tillkännagivanden till regeringen som föreslogs i betänkandet. – Regeringen bör göra en översyn och analys av den lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och av skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen, där särskilt brister i de lägsta årskurserna ska belysas, samt ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen. – Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. gav regeringen i uppdrag att, inom ramen för sitt kvalitetsgranskningsuppdrag, följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser. I utvärderingen ska myndigheten också analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. Utvärderingen ska ha ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas . Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och för vuxenstuderande. Myndigheten har även i uppdrag att ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning till huvudmän med ansvar för utbildning inom skolväsendet. Myndigheten erbjuder bl.a. kompetensutveckling till personal i skolor och förskolor (förordningen [2011:130] med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten). När det särskilt gäller läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) har SPSM på förfrågan av specialpedagoger runt om i landet bl.a. tagit fram stödmaterialet Pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter (dyslexi). Stödmaterialet är resultatet av ett samarbete mellan SPSM, och Linnéuniversitetet samt ett nätverk av 60 specialpedagoger och speciallärare med fördjupning inom dyslexi. Materialet syftar till att ge stöd i arbetet med att utreda elevers läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) på ett likvärdigt sätt. Tanken är också att materialet ska vara ett stöd för att kvalitetssäkra de pedagogiska utredningarna. Utredningen är giltig för stöd i skolformerna grundskola, gymnasium, vuxenutbildning samt högskola och universitet. Vidare lanserade SPSM stödtjänsten Hitta läromedel, som syftar till att underlätta att hitta läromedel för elever i behov av stöd. Tjänsten innehåller både läromedel från svenska läromedelsföretag och läromedel från SPSM. Urval av pågående och avslutade satsningar och uppdrag gav regeringen i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan (U2018/03106/S). Specialpedagogik för lärande är en kompetensutvecklingsinsats som ingår i programmet Elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. ansvarar och tillsammans för satsningen Specialpedagogik för lärande. Syftet med fortbildningsinsatsen är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom de berörda skolformerna.