bet · H701KrU12 · 2020-06-10 00:00:00 — granskning visar bl.a. att fri entré-reform har lett till att antalet museibesök har ökat, men har inte med säkerhet kunnat fastställa att regeringen har uppfyllt syftet med reformen; att nå ut till de besöksgrupper som annars inte skulle ha besökt dessa museer. Vidare konstaterar att fri entré-reformens syfte och mål uppfattas som otydliga av museerna, vilket får konsekvenser för hur museerna genomför reformen samt för en meningsfull uppföljning av den. Vi vill inkludera alla museer i det långsiktiga statliga arbetet med museer. Vi är djupt oroade över att den nuvarande museipolitiken med sin fri entré-reform som lägger ett ensidigt fokus på statliga museer som har sin huvudsakliga placering i . Det ställer storstadens museala intressen mot landsbygdens när det snarare finns ett behov av en inkluderande politik som fokuserar på museiväsendets villkor i stort samt en ökad samverkan mellan olika museer. Det ställer även fri entré-reformens olika huvudmän och driftsformer för museer mot varandra, vilket vi menar bryter både mot likställighetsprincipen och närings- och föreningsfriheten. De som regeringen lägger på ett fåtal statliga centralmuseer skulle kunna göra betydligt mycket större nytta om de hade fördelats till landets samtliga museer. Vi vill att museer ska få avgöra om de vill erbjuda fri entré och att ställer sig bakom det som anförs i motionen om museernas roll som självständiga institutioner. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reformens syfte och mål, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:3607 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Regeringens vision om att introducera nya grupper till museerna är i grunden god och det är en målsättning vi delar. är det uppenbart att visionen inte åtföljs av tydliga syften och mål eller reell politisk och ekonomisk vilja. Här skiljer vi oss åt. Det är viktigt för fri entré-reformens legitimitet att vi vet om den uppnått fastställda syften och mål. I diskussionen om medels-användningen är det angeläget att ställa frågan om resurserna kunde gjort mer nytta på annat sätt, t.ex. genom att stödja länsmuseerna. Vi föreslår en kulturarvsmiljard som regeringspartierna gång efter annan avstyrker. har kommit fram till att syftet och målet med reformen är otydliga. Regeringen svarar med att de vill förtydliga att syftet med reformen är att öka möjligheterna för alla att ta del av museernas verksamhet. Det är en välkommen början. Regeringen bör tydligt redovisa olika scenarier med avvägningar och prioriteringar som kan komma att behöva göras. Det finns en risk att strävan att nå alla resulterar i att museerna inte blir relevanta för någon. En situation där museer ansträngt söker inkludera element i utställningarna som inte har sin grund i samlingarna får inte ta överhanden för att samlingarna inte lockar tillräckligt breda grupper. Avvägningen mellan tillgänglighet och bildningsnivå är till viss del en politisk avvägning. Dessa avvägningar har regeringen inte klarlagt eller tydligt argumenterat för. Vi vill att regeringen tydligare redovisar olika avvägningar kring scenarier som kan förekomma på grund av fri entré-reformen. Utvecklad uppföljning och styrning av reformen, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5. Ett icke fungerande uppföljningssystem ger en osäkerhet om vilka grupper reformen når. Även om Myndigheten för kulturanalys har gett museerna vissa kriterier som de ska mäta utifrån, såsom kön, ålder och geografisk hemvist, kan tydligare krav från regeringen ge bättre statistik. Det skulle även underlätta för museerna att motivera sina budgetäskanden utifrån de krav som regeringen ställer. Vi noterar att frågan om att reformen endast gynnar storstadsbor inte behandlas i granskningen. Här behövs tydligare statistik så att det blir möjligt att bilda sig en uppfattning om fri entré-reformen i högre grad leder till att även de som inte är hemmahörande i i större utsträckning besöker de statliga museer som omfattas av reformen. En diskussion bör kunna föras kring om man ska införa automatiserade besöksmätarsystem. Formerna för ett sådant system bör ses över genom en omvärldsanalys och genom att man samlar goda exempel som tar hänsyn till såväl den personliga integriteten som möjligheten till träffsäkra data. Utan tillförlitlig statistik kan vi inte säkert veta i vilken utsträckning nya grupper nås. Automatiserade system kan även underlätta museernas informationsflöde till andra myndigheter. Det är viktigt att insamlingen av besöksstatistik inte går ut över museernas övriga uppdrag. Det är en brist att i sin granskning inte tittat på hur reformen påverkat maktförhållandet mellan museerna och staten. Högre bidrags-finansiering med öronmärkta resurser ger ett ökat beroende av staten. Regeringen bör klargöra hur avvägningen mellan museernas frihet och statens ansvar ser ut för att skattemedel används på ett ansvarsfullt sätt. Det är viktigt för transparensen i såväl museernas som regeringens arbete. Vi vill ha mer omfattande statistik om hur många museibesökare som inte kommer från storstadsregionerna tillsammans med mer omfattande och tillförlitliga automatiserade besöksmätarsystem. Vi vill även att regeringen tydligare utvärderar hur fri entré-reformen har påverkat maktförhållandet mellan museimyndigheterna och staten. Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3607 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkande 2. Landets museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. Museernas verksamhet ska präglas av kunskaps-uppbyggnad och hög kompetens inom respektive ämnesområde. Reformen om fri entré till statliga museer har i första hand, som olika granskningar visat, gynnat vuxna innerstadsbor i och turister. Vi vill i stället göra det möjligt för statliga museer att nå fler grupper över hela landet. I detta avseende bör t.ex. samarbetet mellan skolor och museer vara prioriterat. Barn och unga är i detta sammanhang särskilt prioriterade. Den digitala tekniken ger också museerna helt nya möjligheter att nå ut till nya och breda besöksgrupper. Vi vill att inriktningen på stödet till museerna ger goda förutsättningar att arbeta med digitalisering, genom t.ex. kompetensutveckling och erfarenhets-utbyte. Museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3608 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:3607 av m.fl. (M) yrkande 3. Museer utgör som institutioner en helhet med flera viktiga kärnvärden. Målet att så många som möjligt ska kunna ta del av museernas samlade kunskap får inte gå ut över museiverksamhetens kvalitet, den vetenskapliga grunden för informationen som förmedlas eller skötseln av samlingarna. Förtydligandet av mål och syfte bör innefatta en diskussion om olika avvägningar i anslutning till detta mål i förhållande till museernas övriga uppdrag samt i förhållande till andra värden. Ogenomtänkta avvägningar kan leda till att kulturarvet inte tas om hand på ett ändamålsenligt sätt för oss i samtiden, men även för framtida generationer. Det rör sig om grundläggande avvägningar för att säkra att framtida generationer ska kunna ha samma möjlighet till bildning om det som varit som vi har . Det svenska kulturarvet ska värnas, vårdas och visas. Museerna bör få vägledning om hur de ska handla i förhållande till uppdraget att förvärva, bevara, förmedla, ställa ut samt verka för forskning och forskningsmöjligheter. Vi vill därför att regeringen tydligare redovisar avvägningen mellan bredd, relevans och spets i museernas verksamhet. Skrivelsen, punkt 4 (V) (V) anför: Genomförandet av fri entré-reformen var en viktig del av överenskommelse med regeringen på kulturområdet under förra mandat-perioden. Det är av stor betydelse för oss att vårt gemensamma kulturarv blir tillgängligt för alla, oavsett storlek på plånboken. menar att museerna genomfört reformen på ett ändamåls-enligt sätt, vilket är glädjande. Självfallet finns det alltid utrymme att finputsa en reform och det är därför mycket intressant att läsa uppföljning. Vår förhoppning är att man nu hittar en finansieringsmodell som följer besöksutvecklingen på ett bra sätt så att anslaget ligger på rätt nivå . Redan före coronapandemin hade många av landets museer en tuff ekonomisk situation och uttryckte en oro för att inte resurserna räckte till att vårda samlingarna och genomföra digitaliseringar som kunde öka tillgängligheten och säkra dokumentationen. Många beklagade också att man inte hade möjlighet att arbeta med nyinköp och nutids-dokumentation. Jag menar att vi måste säkra en god finansiering för museer i hela landet och att det vore önskvärt att flera av stiftelsemuseerna kunde erbjuda fri entré med statligt stöd. Genom ett ökat statligt stöd till kultursamverkansmodellen kan också de regionala museerna göra detsamma så att människor i hela landet kan tillgodogöra sig kulturarvet. Jag menar att genomgång av fri entré-reformen kan vara en viktig pusselbit i den fortsatta utbyggnaden. Skrivelsen, punkt 4 (KD) (KD) anför: En av kulturens bärande frågor är kulturens tillgänglighet. Kulturen spelar ingen roll om den är omöjlig för människor att ta del av. Kultur kan dock inte anses bli tillgänglig endast genom subventionerade entréavgifter för alla på basutställningar vid ett antal statliga museer i . Vill man verkligen att alla ska få del av kultur behövs helt andra insatser i svenskt kulturliv. Bland annat behövs satsningar på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar men även att skrifter och föremål i större utsträckning finns tillgängliga digitalt. Den dåvarande rödgröna regeringen menade när reformen infördes att fri entré på ett fåtal utvalda museer tillgängliggör kulturen. delar inte den uppfattningen. Satsningen på fri entré gäller dessutom enbart för museernas basutbud. Därutöver finns det museer som inte är statliga och som därmed inte berörs av fri entré-reformen. Jag menar att det blir en snedvridning av resurserna att de museerna inte får del av satsningarna. Jag ser inte att fri entré-reformen är bästa sättet att använda medlen till kulturen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:147 om fri entré till statliga museer. 2019/20:3607 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om museernas roll som självständiga institutioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att museerna själva får avgöra huruvida de vill erbjuda fri entré eller ej och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen snarare bör inrikta sitt stöd till museerna på goda förutsättningar att arbeta med digitalisering, genom t.ex. möjligheter till kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3608 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligare ska redovisa olika avvägningar kring scenarier som kan förekomma med grund i fri entré-reformen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligare måste redogöra för avvägningen mellan bredd, relevans och spets, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkra en mer omfattande statistik över hur många av besökarna som inte kommer från storstadsregionerna och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör försöka få till mer omfattande och tillförlitliga automatiska besöksmätarsystem och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör utvärdera hur reformen har påverkat maktförhållandet mellan museimyndigheterna och staten och tillkännager detta för regeringen. [1] , , Flygvapenmuseum, , , Kungl. myntkabinettet, Livrustkammaren, , , i och , , , , , Statens centrum för arkitektur och design, och . [2] Avser organisationernas huvudbyggnader.