bet · H801NU4 · 2020-12-18 00:00:00 — När det i övrigt gäller förvaltningen av bolag med statligt ägande vill vi i detta sammanhang särskilt framhålla att vi är kritiska mot regeringens mål att andelen av vartdera könet i de statligt ägda bolagens styrelser ska vara . Vi motsätter oss alla former av sådan kvotering och s.k. positiv särbehandling på grund av kön och anser att all förekomst av detta inom ramen för offentlig verksamhet bör upphöra. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper, och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker en sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Det nuvarande målet innebär dessutom att regeringen följaktligen måste anse att det är för många kvinnor i bolagsstyrelserna för exempelvis , och . Vi anser därför att målet om en jämn könsfördelning i de statligt ägda bolagens styrelser ska tas bort. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tydliggöra dessa ståndpunkter i ett tillkännagivande till regeringen. Motion 2020/21:709 (SD) tillstyrks därmed. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om förvaltning och uppdrag, punkt 3 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 14, 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:148 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:709 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2006 av och (båda S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 8, 2020/21:2111 av och (båda S), 2020/21:2542 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 29, 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 4. Statens bolagsportfölj består av 46 bolag varav knappt hälften bedriver sin verksamhet i enlighet med särskilt beslutade samhällsuppdrag. Ägaren staten styr bolagen genom uppdrag och regeringens ägarpolicy som innehåller riktlinjer för hur ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål beslutas i förekommande fall. I grunden anser vi att statens bolag förvaltas väl men vill ändå påpeka att samhällsutvecklingen kräver ständiga förbättringar av förvaltningen och att ett aktivt ägande därför är helt centralt. Precis som företrädare för i utskottet framhållit tidigare under innevarande mandatperiod anser vi att det inte är en kärnuppgift för staten att äga och driva företag, men att det i vissa fall kan vara motiverat. Det finns enligt vår mening en grundläggande problematik med statligt företagsägande eftersom staten som den är ägare även är lagstiftare och således beslutar om de regler som gäller på en viss marknad. Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets ställningstagande när det gäller statens långsiktiga företagsägande där utskottet framhåller att det för staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Vi förutsätter att staten, när förutsättningarna finns, därför prövar sitt ägande av bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag eller som inte är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. Vi kan dock konstatera att staten är en stor bolagsägare och kommer att fortsätta att vara det inom överskådlig tid. Därför är det viktigt att ägaren driver sina företag på ett långsiktigt professionellt, värdeskapande och hållbart sätt. Vi vill även påpeka att det är viktigt att de samhälleliga vinsterna som bolag med samhällsuppdrag genererar tydligt redovisas och är styrande för verksamheten i dessa bolag. Vidare medför den statliga bolagsportföljens storlek att bolagen på många olika sätt berör och påverkar både människors och företags vardag i hela landet. Det handlar exempelvis om gruvdrift, skogsbruk, fastighetsinnehav och tillgång till riskkapital. Det är därför viktigt att de som ytterst äger bolagen, dvs. det svenska folket, känner att bolagen för öppna dialoger om viktiga beslut som exempelvis rör stora investeringar, arrenden eller andra typer av avtal som får stor inverkan på människor och företag. Vi menar att denna typ av beslut som fattas av bolag som ägs av staten bör upplevas som rättvisa och transparenta. Annars riskerar statens ägande och förvaltning av bolag som är viktiga för hela landet att ifrågasättas. En öppen och transparent dialog från bolagens sida är även viktig för att skapa förståelse för att bolagens verksamheter och beslut i många fall är komplexa och innefattar svåra avvägningar. Enligt vårt sätt att se det bär bolagen här ett stort ansvar i dialogen med medborgarna när det gäller deras verksamheter och beslut. Det gäller i synnerhet i tider med kraftig ekonomisk nedgång då även de statligt ägda bolagens kraft och förmåga att uppfylla ägarens ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål sätts på prov. Vidare vill vi framhålla att de statligt ägda företagen på ett övergripande plan på ett bättre sätt bör verka för att hela landet ska leva. Ett tydligt exempel på att så inte är fallet är att det råder en stor obalans i hur riskkapital fördelas i . som den absoluta merparten av riskkapitalet i landet går till de tre storstadsregionerna är det bara en liten del av riskkapitalet som kommer företag med kvinnor som grundare till del. Storstadskoncentrationen gäller även mer informella investeringar som gjorts av s.k. affärsänglar och privatpersoner. För att förbättra möjligheterna för entreprenörer i hela landet att locka till sig riskkapital spelar statliga aktörer en viktig roll. Vår grunduppfattning är att hela landet ska leva, men tyvärr ser vi att de finansieringsmöjligheter som erbjuds av statliga aktörer på flera områden försvunnit från landsbygden. Nedläggningen av Inlandsinnovation och bildandet av statens riskkapitalbolag har inneburit en koncentration av statligt riskkapital i storstadsområden. Utvecklingen på detta område har enligt vår uppfattning inte gått i rätt riktning. Mot bakgrund av det anförda anser vi, i likhet med det som anförs i motionerna 2020/21:143 (C) och 2020/21:2926 (C), att i ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att göra en översyn av statens ägarpolicy när det gäller statligt ägda företags arbete med social hållbarhet. Detta för att öka transparensen, förståelsen, tilltron och respekten för de komplexa beslut som statens bolag tar. I tillkännagivandet bör även, mot bakgrund av det anförda, uppmana regeringen att se över hur det regionala ansvaret hos bolag med statligt ägande kan tydliggöras och stärkas. De nämnda motionerna tillstyrks följaktligen i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om förvaltning och uppdrag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 14 samt 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:148 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:709 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2006 av och (båda S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 8, 2020/21:2111 av och (båda S), 2020/21:2542 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 29, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 4. Staten står som ägare till 46 bolag med tyngdpunkt inom basindustri och energi. De flesta bolag är vinstdrivande och omkring hälften har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Jag vill inledningsvis framföra min uppfattning att staten i högre grad än vad som är fallet bör använda sitt bolagsägande för att tillgodose samhällsnyttiga ändamål. Jag menar att det finns flera skäl för att staten ska vara en stark ägare – eller ha monopol – inom samhällsviktiga områden. Statligt ägande behövs som en motvikt till spekulationskapitalism och kortsiktig vinstjakt, och kraven på lönsamhet i statligt ägda bolag ska inte gå före samhällsnyttan. Bolagen med statligt ägande ska enligt min mening i stället användas aktivt för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart samt öka konkurrenskraften inte minst för att jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Om ska kunna hålla ihop och skapa förutsättningar för utveckling i hela landet måste det finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor. De statligt ägda bolagen ägs av medborgarna gemensamt och har därför enligt min mening ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. Jag anser därför att ägardirektiven till flera av de företag som ingår i statens bolagsportfölj behöver utvecklas med utgångspunkt i att samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen ska bedrivas ekonomiskt effektivt. I de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statligt ägda bolagens vinstkrav anser jag att målsättningen i ägarstrategin ska ses över. Jag vill i detta sammanhang framhålla att möjligheterna till vidareförädling och ökad tillväxt inom svensk industri är stora. Både skogs-, gruv- och stålindustrin har potential att öka sin förädlingsgrad, vilket skulle öka antalet arbetstillfällen i landet, minska transporterna och öka exportintäkterna. Detta är någonting som kan främjas genom en aktiv statlig styrning av de statligt ägda företagen, ökad forskning och samverkan med det övriga näringslivet. Vidare vill jag uppmärksamma att det har förekommit uppgifter om brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet hos det statligt ägda . Det har bl.a. handlat om bristande riskbedömningar när det gäller smittspridningen av coronaviruset och att antalet olyckor som leder till sjukskrivning är mer än dubbelt så högt på som på resten av arbetsmarknaden. Jag menar att detta är ett exempel som tydligt visar att regeringen behöver göra en analys av hur de statligt ägda företagen arbetar på området hållbart företagande och hur regeringens styrning på området kan förbättras. Jag förutsätter att en sådan analys och vidtagna åtgärder därefter återrapporteras till . Avslutningsvis kan jag konstatera att de statligt ägda bolagen har en nära jämn könsfördelning i sina styrelser. Även andelen kvinnor som innehar rollen som styrelseordförande har ökat. Det är en positiv utveckling. Men engagemanget för ett jämställt näringsliv får inte stanna vid ledningsgrupperna. Jag menar att bolag med statligt ägande har ett särskilt ansvar för att ett aktivt arbete för jämställdhet ska genomsyra hela företagsstrukturen. Ett första steg i ett sådant arbete bör vara att kartlägga hur könsfördelningen inom bolagen verkligen ser ut. Det är nödvändigt att en sådan genomgång omfattar alla delar av verksamheten. Regeringen bör därför ge bolag med statligt ägande i uppdrag att senast vid utgången av 2021 återkomma med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i bolaget och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet. Jag anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2020/21:86 (V) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om förvaltning och uppdrag, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 14, 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:148 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:709 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2006 av och (båda S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 8, 2020/21:2111 av och (båda S), 2020/21:2542 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 29, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 4. Jag har i det föregående redovisat min syn på de grundläggande principer som bör gälla för statens långsiktiga företagsägande. Jag kan dock konstatera att staten är och kommer att vara en betydande företagsägare även framöver. Mot denna bakgrund vill jag framföra att staten via sitt bolagsägande även är en stor markägare. Därför vill jag framhålla att staten i sin roll som bolagsägare bör medverka till att öka tillgången på byggbar mark. Det gäller förstås inte fall där markinnehavet har betydelse för skyddsvärda naturintressen eller annan verksamhet med samhällsnytta. På detta sätt anser jag att staten kan komplettera kommunernas ansvar att tillhandahålla byggbar mark och möjliggöra en ökad produktionstakt av bostäder och kommersiella lokaler. Regeringen bör i enlighet med det anförda revidera ägardirektiven för de statligt ägda företag som är markägare så att de åläggs att medverka till att öka tillgången på byggbar mark. Detta är något som jag anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Härmed tillstyrks motion 2020/21:3228 (L) i denna del. Övriga aktuella motioner avstyrks i berörda delar. Statligt ägda företags påverkansarbete, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3014 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkande 3. Vår uppfattning är att statligt ägda företag liksom myndigheter har kommit att ta en större plats i samhällsdebatten än vad som varit fallet. Bolagens grundläggande funktion är att verka inom ramen för ägarens direktiv. Många av bolagens verksamheter har dock utvecklats så de agerar för att påverka samhällsutvecklingen – vilket enligt vår uppfattning ibland fått orimliga proportioner. Vi vill dock understryka att yttrandefrihet, tryckfrihet och föreningsfrihet är självklara grunder som samhället bygger på, vilket självfallet även gäller de statligt ägda bolagen. Med detta sagt vill vi dock påpeka att staten har en möjlighet att i sin ägarstyrning ange en övergripande inriktning för hur de statligt ägda företagen ska agera när man väljer att delta i samhällsdebatten och påverka beslutfattare. Vi vill påpeka att regeringen har utarbetat riktlinjer exempelvis för hur de statligt ägda företagen ska bedriva sitt hållbarhetsarbete och vi menar att liknande anvisningar bör finnas för bolagens kommunikationsarbete. Vår uppfattning är att det blir djupt problematiskt när statligt ägda bolag agerar som t.ex. Systembolaget gjort när de försökt påverka ledamöter att fatta en viss typ av beslut när det gäller s.k. gårdsförsäljning av alkohol. Den typen av övertramp visar att regeringen behöver utveckla sin ägarstyrning och tydliggöra att kommunikationsarbetet måste bedrivas på ett förtroendeingivande sätt så att bolagen inte ägnar sig åt orimlig opinionsbildning. bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Vid ett sådant beslut får motionerna 2020/21:146 (M), 2020/21:3014 (M), 2020/21:3476 (M) och 2020/21:3483 (M) anses bli tillgodosedda i berörda delar. Dessa motioner tillstyrks därmed i dessa delar. Motion 2020/21:86 (V) avstyrks i denna del. Statligt ägda företags påverkansarbete, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3014 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3476 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 22. Förtroendet för de statliga institutionerna är avgörande för att skapa legitimitet för den demokratiska processen. Det gäller även de statligt ägda företagen. Jag vill därför understryka att det är av särskild vikt att dessa företag agerar föredömligt och med god transparens. Det har emellertid framkommit att flera vd:ar för statligt ägda bolag, exempelvis , och , sitter i styrelserna för och dess olika organisationer, däribland och . Jag menar att detta är mycket märkligt eftersom dessa organisationer har bedrivit omfattande kampanjer mot innehållet i regeringens politik. Särskilt paradoxalt blir detta förhållande när uttalat sitt aktiva motstånd mot bolag med statligt ägande i sig. Jag menar att det är direkt olämpligt att näringslivets intresseorganisationer på det här sättet får en direkt gräddfil till de statligt ägda bolagen. bör uppträda neutralt och bör därför inte vara medlemmar i dylika intresseorganisationer. Detta bör enligt min mening ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2020/21:86 (V) tillstyrks därmed i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor, punkt 5 (S, V, L, MP) av (S), (S), (S), (V), (L), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 4, 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 35. Konkurrenssituationen på marknader där statligt ägda företag verkar berörs i motionerna 2020/21:143 (C), 2020/21:146 (M), 2020/21:3483 (M) och 2020/21:3500 (KD). Vi vill mot bakgrund av de tillkännagivanden som förordas i dessa motioner framhålla att bolag med statligt ägande lyder under samma lagar som andra bolag. Det gäller inte minst konkurrenslagen (2008:579). Här vill vi särskilt framhålla att bolag där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande träffas av konkurrenslagens bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Enligt dessa regler kan en domstol förbjuda staten, kommuner och regioner att sälja varor och tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. Som redovisats i det föregående omfattar om statligt stöd även statligt ägda bolag. En medlemsstat får t.ex. inte snedvrida konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Det är ett faktum att de flesta av de statligt ägda bolagen verkar på fullt konkurrensutsatta marknader. Vi vill därför på ett övergripande plan framhålla att det är viktigt att dessa bolag konkurrerar på samma villkor som andra bolag och agerar långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges en förmåga att utvecklas. Ett viktigt verktyg i bolagsstyrningen för att förhindra att statligt ägda bolag snedvrider konkurrensen är utformningen av bolagens ekonomiska mål. Dessa tas fram med utgångspunkt i att bolaget i förekommande fall ska generera en marknadsmässig avkastning, något som minskar risken för en snedvriden konkurrenssituation. I de fall bolag med statligt ägande ska tillgodose andra syften än att generera ekonomisk avkastning till ägaren behövs att har beslutat om ett samhällsuppdrag för bolaget i fråga. Vi vill avslutningsvis framhålla att väl fungerande och effektiva marknader är en grundläggande förutsättning för att säkra och stärka konkurrenskraften hos svenska företag. En fungerande konkurrens är vitalt för tillväxt, fler jobb och ökad välfärd och konkurrensen måste självfallet fungera även på marknader där bolag med statligt ägande verkar. Som framgår av det föregående finns både lagstiftning och verktyg inom ägarförvaltningen som syftar till att säkerställa att så är fallet. Vi vill även framhålla att i sammanhanget har en mycket viktig tillsynsfunktion i och med sitt uppdrag att bl.a. arbeta för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet, samt påminna om att en proposition om ökade befogenheter för kommer att behandlas av . Vi anser därmed att inte bör göra något tillkännagivande i enlighet med de förslag som framförs i de nämnda motionerna. Dessa motioner avstyrks således i berörda delar. AB:s uppdrag och mål, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2020/21:2854 av (M). När det gäller vill jag framföra att bolagets lönsamhetskrav bör stå i bättre samklang med de miljömål som har fastställt. Bolaget är helägt av staten och regeringen bör därför se till att för in följande portalparagraf i bolagsordningen: ska fortsätta att vara ett helstatligt bolag. och dess dotterbolag ska bedriva energiproduktion som står i överensstämmelse med de av antagna miljömålen. ska vara det ledande energiföretaget i omställningen till en ekologisk och ekonomiskt affärsmässigt uthållig energiförsörjning inom samtliga de geografiska områden där bolaget är verksamt. ska genomföra en övergång till hållbar energiproduktion baserad på förnybara energikällor. Jag vill i sammanhanget påpeka att det med relativt små insatser går att kombinera en stark energiproduktion med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Ett tydligt exempel där man på ett bättre sätt skulle kunna kombinera dessa intressen är vid Letsi vattenkraftstation som ligger mellan och Vuollerim som ägs av . För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har tidigare valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Ett beklagansvärt resultat av denna åtgärd är uppkomsten av en av längsta torrlagda flodfåror . Jag menar att det emellertid finns goda möjligheter att med relativt små medel återföra ett par procent av det totala vattenflödet ovan jord och på så sätt ge liv åt älvfåran igen. Då skulle den biologiska mångfalden och fiskbeståndet kunna återskapas, vilket skulle gynna lokalsamhället. Jag anser därför att regeringen bör se till att utreder investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Enligt min mening är det anförda något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut får motion 2020/21:86 (V) anses vara tillgodosedd i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Den övriga motionen avstyrks. Statens ägande av AB , punkt 7 (M, SD, L) av (M), (M), (SD), (SD), (L), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 3, 2020/21:713 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkande 5, 2020/21:3337 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 20. I och med omregleringen av den svenska spelmarknaden har staten fått en tydligare och viktigare roll i att utöva tillsyn över spelmarknaden än vad som varit fallet. Givet de nya regler som gäller på spelmarknaden måste det enligt vår mening finnas en tydlig gränsdragning när det gäller statens agerande, dels på den konkurrensutsatta delen, dels där det fortfarande råder monopol. Vi anser därför att AB Svenska Spels olika verksamhetsgrenar bör separeras från varandra så att spel som är monopoliserade, såsom landbaserade kasinon och värdeautomatspel, även fortsättningsvis bedrivs i Svenska Spels regi. Däremot finns det inga skäl för staten att via agera på den konkurrensutsatta spelmarknaden med andra typer av spel. Vi menar att i enlighet med detta därför bör delas upp i två bolag, och att staten därefter bör avyttra det bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. En sådan affär bör självfallet genomföras affärsmässigt och föregås av en noggrann analys av hur processen ska gå till. Denna uppfattning bör tydliggöra för regeringen i ett tillkänna-givande.