bet · H701UU15 · 2020-04-16 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /19 och 2019/20 om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Merparten av yrkandena avser mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer på en övergripande nivå. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Betänkandet innehåller åtta reservationer (SD, V, L) och två särskilda yttranden (C, V). Cirka femtio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 och cirka sextio yrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om mänskliga rättigheter FN och de mänskliga rättigheterna och de mänskliga rättigheterna Demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme Hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande om mänskliga rättigheter, punkt 1 (SD) 2.FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 2 (SD) 3.FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 2 (V) 4.FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 2 (L) 5.Europarådet och de mänskliga rättigheterna, punkt 3 (SD) 6.Demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme, punkt 4 (SD) 7.Demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme, punkt 4 (V) 8.Religions- och övertygelsefrihet, punkt 5 (SD) 1.Övergripande om mänskliga rättigheter, punkt 1 (C) 2.Övergripande om mänskliga rättigheter, punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om mänskliga rättigheter 2018/19:1378 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6 och 7, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 2, 2018/19:2859 av m.fl. (C) yrkande 7, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:778 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6 och 7, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 1 (SD) FN och de mänskliga rättigheterna 2018/19:669 av m.fl. (V) yrkande 23, 2018/19:1366 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) och de mänskliga rättigheterna 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 21, 2018/19:1382 av m.fl. (SD) yrkandena 2–6, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:751 av m.fl. (SD) yrkandena 2–6 och 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. Reservation 5 (SD) Demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 7, 9, 13 och 23, 2018/19:1365 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:757 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 2018/19:1364 av m.fl. (SD) yrkandena 1–10, 2018/19:2767 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 21, 2019/20:75 av (SD), 2019/20:756 av m.fl. (SD) yrkandena 1–10 och 12, 2019/20:779 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1280 av (KD), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 33 och 34 samt 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 8 (SD) Hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 5, 2018/19:2266 av m.fl. (L) yrkande 3, 2018/19:2597 av m.fl. (L) yrkande 20, 2018/19:2903 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 13, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4, 5, 13, 14, 21 och 22 samt 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (C), (V), (KD), (L), (SD), (M), (M), (M), (S), (S), Serkan Köse (S), (SD), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /19 och 2019/20 om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Merparten av yrkandena avser mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer på en övergripande nivå. Områdena för behandling är valda utifrån motionsyrkandenas innehåll. Mänskliga rättigheter och demokrati tas genomgående upp till diskussion vid utskottets inkommande och utgående besök och resor. Utrikesminister och biståndsminister m.fl. informerade utskottet om regeringens demokratisatsning . m.fl. informerade om en möjlig global EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter. m.fl. informerade utskottet i samma fråga . behandlar under varje mandatperiod flera betänkanden om mänskliga rättigheter. har utskottet behandlat motionsyrkanden som gäller kvinnors rättigheter och jämställdhet i betänkandet 2019/20:UU6 Feministisk utrikespolitik som även behandlade regeringens skrivelse om feministisk utrikespolitik. Utskottet kommer senare att i ett betänkande behandla situationen i ett antal enskilda länder när det gäller de mänskliga rättigheterna. I betänkande 2016/17:UU15 har utskottet tidigare behandlat regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer 2016/17:62), som avhandlar regeringens ambitioner inom området. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen har tagit fram en strategi för utvecklingssamarbetet avseende arbetet med de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer 2018–2022. Övergripande om mänskliga rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår övergripande motionsyrkanden om mänskliga rättigheter. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande 1 (C) och 2 (V). I kommittémotionerna 2018/19:1378 yrkande 2 och 2019/20:778 yrkande 2 av m.fl. (SD) anförs att regeringen ska verka för att fler stater lever upp till FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter. I samma motioner yrkande 6 anförs att regeringen ska verka för att bevara tyngden i begreppet mänskliga fri- och rättigheter. Vidare anförs i samma motioner yrkande 7 att regeringen i högre grad ska uppmärksamma och verka för barns rättigheter i utrikespolitiken. I partimotionerna 2018/19:2063 yrkande 2 av m.fl. och 2019/20:3362 yrkande 2 av m.fl. (båda L) anförs att inte får vika sig av bekvämlighetsskäl i utrikespolitiken när demokrati och mänskliga rättigheter kränks. I kommittémotionerna 2018/19:2859 yrkande 7 och 2019/20:3261 yrkande 8 av m.fl. (C) betonas vikten av att upprätthålla det internationella normsystemet mot dödsstraff. I motion 2018/19:2903 yrkande 4 av m.fl. (M) anförs att främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna är en kärnuppgift för svensk utrikespolitik och att det ska genomsyra all svensk utrikespolitik. måste fortsätta stärka stödet och resurserna till försvarare av opinionsfriheterna – yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten och religionsfriheten – i de länder som klassificeras som ofria. antog 1948 den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. I den allmänna förklaringens inledning slås det fast att de mänskliga rättigheterna skyddas genom rättsstatens principer samt att var och en har rätt att delta i sitt lands styre, direkt eller genom fritt valda ombud. Sedan FN:s allmänna förklaring antogs har dess grundläggande normer slagits fast i ett antal folkrättsligt bindande konventioner. Den allmänna förklaringen har stått som utgångspunkt för FN:s konventioner om de medborgerliga och politiska respektive de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna samt för såväl FN:s specialkonventioner som de regionala konventionerna om mänskliga rättigheter. I utskottets senaste tematiska betänkande om mänskliga rättigheter, 2016/17:UU15 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik, uttrycktes följande: I linje med vad som slogs fast vid världstoppmötet och som bekräftades vid världstoppmötet , och i likhet med vad utskottet framfört i ett flertal betänkanden (t.ex. bet. 2012/13:UU15 och 2014/15:UU15), är utskottets uppfattning att de mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och ömsesidigt samverkande. Detta innebär att de mänskliga rättigheterna gäller lika för alla människor och ska tolkas på samma sätt i alla länder oavsett tradition eller kultur (universalitet) och att de medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna är lika viktiga och förstärker varandra (odelbara och ömsesidigt samverkande). Eftersom alla mänskliga rättigheter har samma värde kan stater inte sålla bland sina folkrättsliga åtaganden, och ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som ursäkt för att kränka de mänskliga rättigheterna. Den regelbaserade världsordningen utmanas alltmer i världen. Fler länder ifrågasätter de mänskliga rättigheternas universalitet och giltighet. Utskottet vill därför i likhet med i betänkande 2019/20:UU6 framhålla att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer även i fortsättningen ska vara en av de främsta prioriteringarna i utrikespolitiken och genomsyra alla politikområden. Utskottets uppfattning är att de mänskliga rättigheterna är centrala såväl i sig själva som i upprätthållandet av demokrati och rättsstatens principer. är de mänskliga rättigheterna beroende av demokratiska och rättsstatliga system för att kunna åtnjutas fullt ut. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2017/18:UU15 att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet fördömer därför tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas. Utskottet stöder de riktlinjer som EU har antagit för att avskaffa dödsstraffet globalt. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraffet är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Utskottet vill också understryka precis som i betänkande 2019/20:UU2 att barnrättsperspektivet är en viktig del av rättighetsperspektivet. Enligt EU:s agenda för barns rättigheter ska barns rättigheter vara en integrerad del i EU:s politiska beslutsfattande. Vidare står i agendan att EU är angeläget om att genomdriva rättigheter för barn världen över för att skydda dem mot sådana hot som våld, barnarbete, väpnad konflikt och sexturism. är en betydande givare på barnrättsområdet, och utskottet anser att arbetet med barns rättigheter ska fortsätta att stärkas. Frågor om demokrati, inklusive det civila samhällets utrymme, och religionsfrihet tas upp senare i betänkandet under separata avsnitt. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2018/19:1378 yrkandena 2, 6 och 7, 2018/19:2063 yrkande 2, 2018/19:2859 yrkande 7, 2018/19:2903 yrkande 4, 2018/19:778 yrkandena 2, 6 och 7, 2019/20:3261 yrkande 8 och 2019/20:3362 yrkande 2. FN och de mänskliga rättigheterna Utskottets förslag i korthet avslår motioner om FN och de mänskliga rättigheterna. Jämför reservation 2 (SD), 3 (V) och 4 (L). I kommittémotion 2018/19:669 yrkande 23 av m.fl. (V) anförs att regeringen inom FN och EU bör verka för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra brott mot naturen (ekocid) genom att inkludera ekocid i Romstadgan. I kommittémotionerna 2018/19:1366 yrkande 2 och 2019/20:760 yrkande 2 av m.fl. (SD) anförs att regeringen ska motverka att förtroendet för FN:s institutioner urholkas av att leds av eller representeras av stater som inte lever upp till krav på respekt för mänskliga rättigheter. I ovannämnda motioner yrkande 3 anförs att inom FN bör verka för utökat arbete mot korruption. I partimotionerna 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:3362 yrkande 4 av m.fl. (L) anförs att ska verka för att utesluta diktaturer från för mänskliga rättigheter. I kommittémotionerna 2018/19:2777 yrkande 13 och 2019/20:2818 yrkande 18 av m.fl. (KD) anförs att bör verka för en reform av för mänskliga rättigheter. Vidare anförs i motion 2019/20:2818 yrkande 20 att i ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter i FN. I partimotion 2019/20:2830 yrkande 6 av m.fl. (M) anförs att ska förnya och modernisera FN. Utskottet konstaterar i likhet med i betänkande 2019/20:UU6 att FN är centralt för en regelbaserad världsordning. FN:s säkerhetsråds uppgift är att upprätthålla internationell fred och säkerhet och för detta behövs ett starkt FN-system i nära samarbete med regionala och andra organisationer. har unika befogenheter i och med att det kan anta resolutioner som är folkrättsligt bindande för alla FN:s medlemsstater och vidta tvingande åtgärder för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. De principer för mellanstatligt samarbete som anges i utgör grunden för det globala kollektiva säkerhetssystemet, och det är angeläget att slå vakt om dessa. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2018/19:UU8 att reformer behöver ske så att säkerhetsrådet på ett mer effektivt och legitimt sätt kan uppfylla sin uppgift enligt och att det är fortsatt angeläget att kringskära vetorätten och helt avskaffa den när det är fråga om massövergrepp. Utskottet konstaterar att det inte finns någon gemensam EU-ståndpunkt för hur reformer av bör se ut. Utskottet ställer sig positivt till ett utvidgat säkerhetsråd med en ökad geografisk spridning som bättre återspeglar världen . I FN:s stadga anges centrala principer om att främja fred, samarbete och sociala och ekonomiska framsteg samt att värna de mänskliga rättigheterna. FN har därmed en central roll för att stärka det globala arbetet för mänskliga rättigheter. I likhet med i betänkande 2019/20:UU4 anser utskottet att regeringen bör motverka försök att undergräva det multilaterala samarbetet för de mänskliga rättigheterna genom förstärkt samarbete inom EU och med likasinnade. Regeringen bör i samarbete med EU och likasinnade länder upprätthålla principen om att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara samt värna den existerande rättsliga terminologin inom FN-systemet. Inom FN finns en rad forum, organisationer och kommittéer där arbetet med frågor om mänskliga rättigheter bedrivs, såsom och dess tredje utskott, för mänskliga rättigheter och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. för mänskliga rättigheter (kallat ) har som huvudsaklig uppgift att främja och värna de mänskliga rättigheterna och inrättades 2006 efter ett beslut av . står inför en rad utmaningar. Utskottet har i flera betänkanden (senast i bet. 2019/20:UU6) behandlat och understrukit att både och EU måste fortsätta att vara starka aktörer i i syfte att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet understryker att det är viktigt för trovärdighet att de länder som ingår i rådet respekterar de mänskliga rättigheterna. I för mänskliga rättigheter och demokrati åtar sig EU att bidra till att rådet ska fungera effektivt och uppmanar alla medlemmar i att leva upp till de mänskliga rättigheterna och det som länderna har åtagit sig att leva upp till inför inträdet i rådet. Utskottet anser att försök att urholka, försvaga, relativisera och omtolka de mänskliga rättigheterna och deras universalitet måste bekämpas. Utskottet stöder även arbetet för att stärka civilsamhällets möjlighet att delta i rådets arbete. I likhet med i betänkande 2017/18:UU15 anser utskottet att regeringen bör verka för att FN ska moderniseras och bli starkt och ändamålsenligt. Utskottet stöder FN:s generalsekreterare reformagenda, som syftar till att anpassa till nya utmaningar. Vad gäller organisationsfrågorna har generalsekreteraren bl.a. uttryckt att han vill göra FN mer effektivt, öka insynen, förenkla reglerna, förbättra skyddet för visselblåsare, förbättra kommunikationen med allmänheten och öka jämställdheten. När det gäller ett yrkande om korruption konstaterar utskottet att korruption är ett hinder för utveckling och bidrar till att förvärra fattigdomen och situationen när det gäller mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsvillkor. Vidare är korruption ett hinder för att uppnå de globala hållbarhetsmålen i Agenda . Utskottet konstaterar att har godkänt FN:s konvention mot korruption (bet. 2006/07:JuU12). Ett av målen i regeringens strategi för utvecklingssamarbete när det gäller arbetet med de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer 2018–2022 är minskad korruption samt ökad transparens och ansvarstagande. Utskottet anser i likhet med tidigare uttalanden att det är angeläget att kampen mot korruption är en prioriterad fråga för regeringen (bet. 2017/18:UU15 ). Vad gäller yrkandet om Romstadgan kan utskottet konstatera att Romstadgan om () trädde i kraft . ICC:s jurisdiktion inbegriper att motverka straffrihet för de allvarligaste brott som angår det internationella samfundet, nämligen folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott, i fall där de berörda nationella domstolarna saknar vilja eller förmåga att pröva dessa brott. Domstolen kan ta sig an misstänkta brott genom att en Romstadgepart hänskjuter en fråga till domstolen, genom att hänskjuter en fråga till domstolen eller genom att ICC:s åklagare inleder undersökningar på eget initiativ. Utskottet har redogjort för sin syn på ICC (senast i bet. 2017/18:UU21). Utskottet har ställt sig bakom regeringens syn att ska bidra till arbetet mot straffrihet för de allra grövsta internationella brotten genom att bl.a. stödja ett starkt, självständigt och oberoende ICC, vara en stark röst för brottsoffers rättigheter, stödja genomförandet av EU:s riktlinjer om ICC och fortsätta verka för att så många stater som möjligt ska ansluta sig till domstolen, och utskottet delar fortfarande denna syn. Utskottet anser inte att det är motiverat att ställa sig bakom motionsförslag om att inkludera ekocid i Romstadgan. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrks motionerna 2018/19:669 yrkande 23, motion 218/19:1366 yrkandena 2 och 3, 2018/19:2063 yrkande 3, 2018/19:2777 yrkande 13, 2019/20:760 yrkandena 2 och 3, 2019/20:2818 yrkande 18 och 20, 2019/20:2830 yrkande 6 och 2019/20:3362 yrkande 4. och de mänskliga rättigheterna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om och de mänskliga rättigheterna. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2018/19:723 yrkande 21 av m.fl. (V) anförs att regeringen aktivt bör driva frågan om civilsamhällets krympande utrymme inom . I kommittémotion 2018/19:1382 yrkande 2 och 2019/20:751 yrkande 2 av m.fl. (SD) anförs att i ska verka starkare för att rätten för den enskilde medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation upprätthålls i medlemsstaterna. I ovannämnda motioner yrkande 3 anförs att i ska verka för att motverka antisemitism. Vidare anförs i motionernas yrkande 4 av m.fl. (SD) att regeringen mer kraftfullt ska verka för att ska ställa sig bakom värderingar. I samma motioner yrkande 5 anförs att Somaliland ska få ingå partnerskap för demokrati med . Vidare anförs i motionernas yrkande 6 att ska förhindra shariainspirerad lagstiftning i . I motion 2018/19:2903 yrkande 18 av m.fl. (M) anförs att regeringen måste se till att inte passivt accepterar att politiska roll undermineras eller att dess möjligheter att utöva tillsyn över medlemsstaters, observatörsstaters, kandidatländers eller partnerskapsländers åtaganden gentemot till skydd för de mänskliga rättigheterna försvåras. måste aktivt driva en reformagenda i de diskussioner som pågår om hur ska kunna förbli en institution som garanterar skyddet för de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2019/20:3356 yrkande 15 av m.fl.(V) anförs att regeringen inom samarbetet i aktivt bör arbeta för att alla medlemsstater ska avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskarakteristika. I samma motion yrkande 16 anförs att bör arbeta för att finansiellt och organisatoriskt stärka enheten Sexual Orientation and Gender Identity Unit inom i syfte att säkerställa att enheten kan arbeta långsiktigt. bildades av tio likasinnade länder i , däribland . Utskottet konstaterar att utvecklingen och uppslutningen kring kärnvärden – mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer – i och är oroväckande. Den senaste utvecklingen förstärker intrycket av att behöver en regionalt stark organisation för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet vill i likhet med i betänkande 2016/17:UU13 understryka vikten av att den genom representation i ministerrådet arbetar för att roll inte riskerar att undermineras samt säkerställer att möjligheter att utöva tillsyn över medlemsstaters, observatörsstaters, kandidatländers eller partnerskapsstaters åtaganden inte förhindras eller försvåras. för de mänskliga rättigheterna utgör en tydlig gemensam värdegrund och en rättsligt bindande grund för samarbetet inom organisationen. Till detta kommer den unika roll som har genom att den övervakar att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden enligt konventionen och har behörighet att meddela rättsligt bindande domar. Europakonventionssystemet representerar ett av de mest effektiva regionala systemen för skydd av mänskliga rättigheter i världen. Det finns dock fortsatt anledning för att arbeta aktivt för att stärka och öka medlemsstaternas respekt för dess domar. Utskottet välkomnar därför det reformarbete som pågår med att befästa och roll och funktion. Utskottet konstaterar att ett exempel på reformarbetet är de högnivåkonferenser om och Europakonventionssystemets framtid som har genomförts och som har resulterat i bl.a. ändringsprotokoll till , t.ex. protokoll nr 15. Utskottet konstaterar att behandlade protokoll nr 15 om ändringar av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i betänkande 2015/16:KU9 Nya regler för att öka effektivitet. Av detta betänkande framgår att protokoll nr 15 syftar till att öka effektiviteten hos genom att bl.a. förkorta tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen från . Ett enigt konstitutionsutskott föreslog att skulle godkänna protokoll nr 15. konstaterar vidare att godkände förslag till beslut (rskr. 2015/16:139) och att ratificerade protokollet . Frågorna som handlar om att värna och främja demokratin har vuxit i betydelse. verksamhet inom demokratiområdet är inriktad på åtgärder för att stärka det demokratiska styrelseskicket på alla nivåer, stöd för politisk pluralism och ökad delaktighet från medborgare och civilsamhällets sida. I konferens för internationella icke-statliga organisationer ingår mer än trehundra organisationer. har tillsammans med det civila samhället tagit fram en kod för idéburna organisationers medverkan i offentliga beslutsprocesser. har drivit och driver projekt för att stärka civilsamhället i vissa medlemsländer. När det gäller yrkanden om rätt att välja politisk åskådning och facklig organisation samt shariainspirerad lagstiftning konstaterar utskottet att alla medlemsländer är rättsligt bundna av den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och att det av konventionen framgår i vilken mån det är möjligt att inskränka de mänskliga fri- och rättigheter som anges i konventionen. Enligt artikel 9 i har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. Utskottet konstaterar att enligt artikel 11 i har var och en rätt att delta i fredliga sammankomster. Artikel 11 anger vidare att var och en har föreningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att skydda sina intressen.