bet · H801FiU11 · 2020-11-19 00:00:00 — Fenomenet att skänka matgåvor har främst uppmärksammats i samband med olika krissituationer, nu senast under arbetet mot spridningen av coronaviruset och tidigare i samband med bekämpning av skogsbränder. Då det inte kan uteslutas att liknande händelser inträffar bör den undantagsbestämmelse som föreslås inte vara tidsbegränsad utan gälla permanent. Bestämmelsen bör inte heller vara begränsad till att gälla enbart i vissa krissituationer, eftersom detta begrepp är mycket svårt att definiera i lagtext. Syftet med den föreslagna bestämmelsen är att från förmånsbeskattning undanta måltider som doneras från allmänheten enbart i syfte att visa uppskatt-ning och stöd i ansträngda arbetssituationer. Undantaget från beskattning bör därför gälla under förutsättning att det saknas ekonomisk intressegemenskap eller något annat samband mellan den som lämnar måltiden och den anställdes arbetsgivare. En förutsättning för att undantaget ska vara tillämpligt bör enligt regeringens mening också vara att måltiden lämnas utan krav på motprestation. Lagändringen om förmån av fri kost i särskilda fall bör träda i kraft . Lagändringen föreslås därför träda i kraft . På grund av den senaste tidens rådande läge med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 har kostförmån i form av måltider redan erbjudits till vissa anställda. Regeringen bedömer att det finns skäl att tillämpa bestämmelsen retroaktivt och att lagändringen bör tillämpas på förmåner som har lämnats redan efter . Förslaget om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall påverkar inkomst-titel Statlig inkomstskatt inom inkomsthuvudgrupp 1100 Direkta skatter på arbete. Enligt den inkomstberäkning som har godkänt uppgår inkomsttitel Statlig inkomstskatt till (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). Prognosen har reviderats ned med till följd av förslaget. Förslaget om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall påverkar även inkomsttitel inkomstskatt inom inkomsthuvudgrupp 1100 Direkta skatter på arbete. Enligt den inkomstberäkning som har godkänts av uppgår inkomsttitel inkomstskatt till (samma beslut som ovan). Prognosen har reviderats ned med till följd av förslaget. Sammantaget har prognosen för statens inkomster reviderats ned med till följd av förslaget om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att godkänner en ändrad beräkning av inkomster i statens budget . Effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms uppgå till –22,2020. Ändringar av statens utgifter Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård har tillförts medel i samband med flera ändringsbudgetar . Med den höjning som föreslås i propositionen Höständringsbudget har sammanlagt 10 tillförts eller föreslagits tillföras anslaget för kommuners och regioners merkostnader med anledning av covid-19. Den senaste prognosen visar dock att detta inte är tillräckligt för att ersätta merkostnaderna. Regioner och kommuner får ansöka om ersättning , och . Redan de ansökningar som inkom i samband med den första ansökningsomgången bedöms omfatta merkostnader som över-skrider de avsatta medlen. Ytterligare medel behöver mot denna bak-grund tillföras. Anslaget bör därför ökas med 10 . genomförs testning i hela landet för att kontrollera symtom på covid-19. Kostnaderna för att möta behovet av testning under resterande del av 2020 bedöms bli högre än vad som har beräknats. Anslaget bör därför ökas med 3 . Europeiska kommissionen presenterade den europeiska vaccinstrategin, som syftar till att påskynda utveckling, tillverkning och sprid-ning av vaccin mot covid-19. En del av strategin utgörs av kommissionens förköpsavtal med olika vaccinproducenter för att säkra medlemsstaternas tillgång till vaccin mot covid-19. Alla EU:s medlemsstater har valt att delta i det EU-gemensamma arbetet med förköpsavtal. För detta ändamål har tillgängliggjorts från EU:s instrument för krisstöd (). Ytter-ligare finansiering görs tillgänglig genom lån från Europeiska investerings-banken. Medlemsstaterna har också möjlighet att skjuta till medel vid behov. Kommissionens ambition är att unionens avtalsportfölj ska omfatta vacciner med olika teknologier och verkningsmekanismer för att maximera möjligheten att få tillgång till ett eller flera säkra och effektiva vacciner. För att säkerställa en solidarisk fördelning av kostnaderna, och för att arbetet med att ingå förköpsavtal med olika vaccinproducenter ska kunna fortsätta, krävs enligt kommissionen ett tillskott från alla medlemsstater till på sammanlagt . Kommissionen har i en skrivelse begärt att medlemsländerna tillför dessa medel. För del innebär det ett tillskott om ca . Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 13 . Anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet får användas till utgifter för bidrag för insatser inom funktionshindersområdet och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. För att inte sprida smitta eller själva bli smittade av sjukdomen covid-19 kan personliga assistenter behöva personlig skyddsutrustning när de är i kontakt med personer som är beviljade assistansersättning enligt 51 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. Regeringen anser att ett särskilt statsbidrag bör införas för att staten ska kunna ersätta skäliga merkostnader för personlig skyddsutrustning, som går utöver vad som normalt ingår i arbetsgivarens ansvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). Bidraget bör uppgå till högst för varje enskild person som är beviljad assistansersättning och avse personlig skydds-utrustning för den enskildes personliga assistenter. Bidraget bör omfatta mer-kostnader som har uppkommit –, vilket är som statsbidraget för regioners och kommuners merkostnader omfattar. Anslaget bör mot denna bakgrund ökas med . Konsekvenser för statens budget Förslagen i propositionen innebär att de anvisade medlen ökar med 2020. På inkomstsidan av statens budget lämnas förslag om att införa en skattefrihet för förmån av fri kost som beräknas minska statens inkomster med 2020. Sammantaget beräknas därmed det finansiella sparandet försvagas med , vilket motsvarar av BNP, och statens lånebehov öka med motsvarande belopp till följd av förslagen i propositionen. Utskottsinitiativ om Fysikhuset Kommanditbolag I vårändringsbudgeten begärde regeringen medgivande att förvärva samtliga andelar i Fysikhuset Kommanditbolag genom att utnyttja en option, och regeringen fick därefter bemyndigande till förvärvet i enlighet med begäran (prop. 2017/18:99 avsnitt 5.2, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). Regeringen begärde och fick ett bemyndigande att efter förvärvet avyttra andelarna i bolaget. Den ekonomiska ersättningen för förvärvet består dels av betalning av en köpeskilling för andelarna i kommanditbolaget om , dels av en återbetalning av det obligationslån som kommanditbolaget har emitterat. Kommanditbolaget äger fastigheten 1 i . På fastigheten bedrivs verksamhet av och under namnet . Regeringen har genom () påkallat optionen, och ska andelarna förvärvas, köpeskillingen om betalas och obligationslånet som beräknas uppgå till ca återbetalas. Avsikten har varit att förvärvet, i likhet med SFV:s sedvanliga fastighetsförvärv, ska finansieras med lån. Förvärvet har redovisats i budgetpropositionen , i tabell 6.20 Statens fastighetsverks pågående och planerade investeringar och deras beräknade utfall –2022 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.5.1, bet. 2019/20:FiU2, rskr. 2019/20:129). Kostnaden för förvärvet ingår i investeringsplanen och ryms i låneramen. Förvärv av andelar i ett kommanditbolag ska enligt 7 kap. 2 § budgetlagen (2011:203) finansieras med anslag. kan dock enligt 7 kap. 6 § budgetlagen besluta att en viss anskaffning får finansieras på annat sätt. Det har framgått att även om regeringen enligt ovan har bemyndigande att an-skaffa andelarna i kommanditbolaget saknas ett bemyndigande att finansiera anskaffningen genom SFV:s låneram, vilket har varit avsikten. Anskaffningen genomförs genom att staten betalar köpeskillingen och löser optionslånet. Utskottsinitiativ om höjd låneram för beredskapsinvesteringar har bemyndigat regeringen att som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot covid-19. har även bemyndigat regeringen att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 . I de fall avtalen om vaccin innebär utgifter ska dessa finansieras från låneramen (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361–366). deltar i Europeiska kommissionens samarbete kring gemensamma förköpsavtal av vaccin mot covid-19. Kommissionen har som ambition att unionens avtalsportfölj ska omfatta olika teknologier och verkningsmekanismer. Kommissionen har tecknat avtal med tre vaccinutvecklare och avser att teckna flera ytterligare avtal. Om ska kunna delta i de olika vaccinavtalen innebär det potentiellt betydligt högre utgifter än vad som tidigare beräknats. Låneramen behöver därför ökas med 2 . Regeringen bör således bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 4 . Eventuella nedskrivningar av lånen till följd av utebliven leverans av vaccin eller att vaccin inte kommer till användning kommer att finansieras från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Utskottsinitiativ om beställningsbemyndigande med anledning av avtal om fortsatt testning av covid-19 har regeringens uppdrag att på nationell nivå säkerställa flöden för storskalig testning av pågående infektion för covid-19 och för serologisk testning. Myndigheten ska bl.a. säkerställa att alla behövliga strukturer för testning och testningens följder finns på plats i samarbete med regionerna, länsstyrelserna och andra aktörer som behövs för genomförandet. För att säkerställa detta har bl.a. behövt ingå avtal med olika leverantörer. Dessa avtal löper ut /21. För att inte testkapaciteten i landet ska minska behöver avtalen förlängas. Regeringen behöver därför ett bemyndigande från med anledning av avtalen. Bemyndigandet bedöms behöva uppgå till 1 . Utgifterna för ingångna avtal ryms inom det tillskott som föreslagits i budgetpropositionen på 2 till testning och smittspårning av covid-19 till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.6.6). Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ingå avtal med leverantörer som utför testning av covid-19 som medför behov av framtida anslag på högst 1 2021. Yttrande från miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har yttrat sig över proposition 2020/21:2 Höständringsbudget 2020 och tillstyrker den. Ledamöterna från , deltog inte i beslutet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i de två aktuella propositioner-na. Spridningen av det coronavirus som orsakar sjukdomen covid-19 har fått mycket stora konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten. har behandlat elva extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget . Utskottet konstaterar att spridningen av covid-19 även fortsättningsvis bedöms få betydande konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten. Därför delar utskottet regeringens bedömning att det finns anledning att vidta ytterligare åtgärder . Utskottet välkomnar regeringens förslag om skattefrihet för förmån av fri kost och finner utformningen av förslaget väl avvägd. Utskottet noterar att regeringen i den aktuella propositionen hänvisar till ett tillkännagivande från i frågan (bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276), och utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning att tillkännagivandet härmed kan anses slutbehandlat. Utskottet konstaterar att åtgärderna i propositionerna vidtas utifrån ett gott statsfinansiellt läge, tack vare det finanspolitiska ramverk som har värnats . Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och ändrade anslag samt övriga förslag i de aktuella propositio-nerna. Mot bakgrund av vad som har redovisats ovan om Fysikhuset Kommanditbolag föreslår utskottet med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen att beslutar att regeringen får finansiera anskaff-ningen av Fysikhuset Kommanditbolag med lån. Vidare föreslår utskottet, mot bakgrund av vad som har redovisats ovan om låneram, med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen att bemyndigar regeringen besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 4 . Utskottet föreslår också, mot bakgrund av vad som har redovisats ovan om beställningsbemyndigande med anledning av avtal om fortsatt testning av covid-19, att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ingå avtal med leverantörer som utför testning av covid-19 som medför behov av framtida anslag på högst 1 2021. Beställningsbemyndigandet ingår således i utskottets förslag till nya och ändrade beställningsbemyndiganden i bilaga 6 i detta betänkande. Höständringsbudget och extra ändringsbudget (M) (M), (M), (M) och i (M) anför: Beredningen av höständringsbudgeten (prop. 2020/21:2) i finansutskottets betänkande 2020/21:FiU11 inkluderar även beredning av ytterligare en extra ändringsbudget (prop. 2020/21:45 Extra ändringsbudget – Ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall). ser regeringens förslag till höständringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och och Liberalerna. Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens höständringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om höständringsbudget . Gällande regeringens extra ändringsbudget vill framföra följande. aviserade , i början av pandemin, att mer resurser skulle komma att behöva tillföras till kommuner och regioner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och till följd av hanteringen av covid-19-pandemin. Vi kan bara beklaga att det tagit sådan tid för regeringen att identifiera de behov som pandemin medfört för kommuner och regioner och att faktiskt vidta åtgärder för att tillgodose behoven. Vidare vill framföra att införandet av en skattefrihet för förmån av fri kost har sitt ursprung i ett initiativ som tog i skatteutskottet . Syftet var att avhjälpa de orimliga konsekvenser som förmånsbeskattningen medför när allmänheten bistår med stöd till vissa yrkesgrupper för att visa exempelvis sjukvårdspersonal sin tacksamhet och uppskattning i deras arbete under den pandemi som vi befinner oss i. Höständringsbudget och extra ändringsbudget (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: ser regeringens förslag till ordinarie respektive extra ändringsbudget som ett sätt för regeringen att dels korrigera sin egen budget , dels lämna ytterligare förslag till ändringar mot bakgrund av spridningen av sjukdomen covid-19. Vi ställer oss bakom beslutet vad gäller extra ändringsbudget 2020/21:45 men gör inte något ställningstagande avseende ordinarie höständringsbudget 2020/21:2. Vi framför våra synpunkter på anslagsändringarna i detta särskilda yttrande. Coronapandemin drabbar hela det svenska samhället med humanitära kostnader som följd; tusentals liv har gått förlorade och långt många fler insjuknat. Det ställer oss inför stora prövningar som land och medför höga krav på myndigheter och politiker att leverera adekvata beslut och åtgärder för att tackla de medicinska aspekterna av pandemin såväl som de ekonomiska. Kraftigt negativ tillväxt, konkurser och massarbetslöshet riskerar att mycket snabbt rasera delar av näringslivet och – i förlängningen – svensk välfärd. Till skillnad från många andra länder har dock stabila statsfinanser att falla tillbaka på. Detta är ett resultat av en budgetsanering som ägde rum , överskottsmål och det man generellt kan kalla budgetdisciplin hos både socialdemokratiska och borgerliga regeringar. Som oppositionsparti har stått bakom överskottsmålet, och vi är anhängare av det finanspolitiska ramverket. Men staten finns inte till för sin egen skull utan måste agera resolut när medborgarnas intressen står på spel. Vi anser därför att det finns utrymme för regeringen att gå fram betydligt mer offensivt, i enlighet med de åtgärdspaket som har presenterat. I vårt budgetförslag går vi fram med ett ekonomiskt tillskott till samtliga svenska medborgare i form av ett centralt administrerat stöd om för att stimulera köpkraft och jobbskapande. Med anledning av de tolv extra ändringsbudgetarna har vi vidare föreslagit flera kraftfulla åtgärder i våra följdmotioner för att stödja arbetsmarknaden, företag och tillväxten: – förlängd nedsatt arbetsgivaravgift – förbättrade villkor för stöd till enskilda näringsidkare – fullt slopat karensavdrag – avskaffad anståndsavgift. Dessvärre har förslag röstats ned. är verkligheten sådan i stället att riskerar att få en djupare lågkonjunktur än vad som hade varit fallet om en offensiv finanspolitik kommit på plats från början. Regeringen behöver därför skademinimera konsekvenserna av sin egen politik samt hantera en våg av konkurser och massarbetslöshet. Vidare har vi genomgående varit tydliga med att det är viktigt att skydda utsatta grupper, både för att minska smittspridningen och för att utsatta inte ska drabbas hårt ekonomiskt. Regeringens och strategi att till varje pris skydda riskgrupperna har emellertid misslyckats på ett katastrofalt sätt. Smittan har kommit in på landets äldreboenden, där både personal och de äldre har fått betala ett högt pris. Mot denna bakgrund ställer vi oss bakom de helt nödvändiga anslagshöjningarna inom utgiftsområde 9 (prop. 2020/21:45) för att begränsa smittspridningen och rädda människoliv. Vad gäller utgiftsområde 12 (prop. 2020/21:2) är det vår uppfattning att bostadsbidraget är ett av de viktigaste instrument som finns för att stödja de barnfamiljer som har en svag ekonomi. Det tidigare införda tillfälliga tilläggsbidraget inom bostadsbidraget var avsett att möta behov för de hushåll som står utan inkomst eller som riskerade att få en kraftigt försämrad inkomst med anledning av den ekonomiska kris som drabbat dem i samband med utbrottet av coronaviruset. Vi välkomnade initiativet att stärka barnfamiljers ekonomi under krisen och motsatte oss inte tilläggsbidraget men det fanns redan då skäl att ifrågasätta träffsäkerheten. Med anledning av tilläggets avsedda behov ställde vi oss frågande till en automatiserad utbetalning baserat på dem som redan har bostadsbidrag . Det är av administrativa skäl gynnsamt, men vi menar att träffsäkerheten för det föreslagna tillägget skulle kunna komma att slå fel. Utan vetskap om ifall hushållet faktiskt har fått försämrad ekonomi finns det all anledning att ifrågasätta tillvägagångssättet. En betydande del av de familjer som tar emot bostadsbidrag och därmed får del av tillägget lever på ekonomiskt bistånd; av de ensamstående och av de sammanboende. Det gör att deras ekonomiska situation inte förbättras av tillägget. Enligt propositionen tillfaller av det budgeterade beloppet i stället kommunerna då det ekonomiska biståndet minskas med samma summa som tillägget. Ett mer träffsäkert system borde snabbutredas så att avsatta medel verkligen når de hushåll som har fått ett löneinkomstbortfall till följd av coronapandemin. Med anledning av regeringens förslag om att höja anslaget 1:8 Bostadsbidrag med vill vi åter framhålla vår mening om att utreda den fördelningsmässiga träffsäkerheten inom det tillfälliga tilläggsbidraget inom bostadsbidraget. Höständringsbudget och extra ändringsbudget (V) (V) anför: Regeringen lämnar normalt förslag till ändringsbudget till . Ändringsbudgetarna innebär att regeringen lämnar förslag till ändringar i en redan beslutad budget, och förslagen bör i normalfallet begränsas till att omfatta ändringar på grund av händelser som inte var kända när budgetpropositionen lades fram. är inget vanligt år, och såväl höständringsbudgeten (prop. 2020/21:2) som de extra ändringsbudgetar som presenterats har präglats av utbrottet av covid-19. I allt väsentligt står bakom de åtgärder som föreslagits med anledning av covid-19-pandemin. Vad gäller höständringsbudgeten och den extra ändringsbudgeten som behandlas avstår vi från att delta i beslutet då budgetarna har lagts ihop i en enda beslutspunkt och eftersom vi är i opposition och därmed inte kan ta ansvar för delar av en helhet som vi inte har påverkat och som inte är vår politik. I betänkandet behandlas en extra ändringsbudget, proposition 2020/21:45 Extra ändringsbudget – Ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. I propositionen föreslår regeringen att det ska införas en skattefrihet för förmån av fri kost, under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och måltiden lämnas utan krav på motprestation. Förslaget syftar till att från förmånsbeskattning undanta måltider som lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd. Propositionen innehåller även förslag till ändringar i statens budget . Bland annat föreslås att medel tillförs för ökade statsbidrag till kommuner och regioner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och till följd av covid-19-pandemin. Oppositionspartierna får bara ändra i anslag som regeringen ändrar i, och i de fallen får man dessutom bara föreslå lägre anslag. Motsvarande gäller på inkomstsidan, och där får man endast föreslå ändringar som ökar statens inkomster. har därför främst lagt kraften på att förbättra regeringens förslag i utskottshanteringen. Vi har bl.a. fått igenom att de företag som använder sig av korttidsarbeten inte ska få göra aktieutdelningar samt att det s.k. familjemedlemsundantaget tillfälligt slopas i syfte att underlätta för små familjeföretag. har också pressat regeringen att anslå mer pengar till landets kommuner och regioner. Våra samlade svar på coronakrisen gav vi i vår motion på regeringens ekonomiska vårproposition samt regeringens budgetproposition . Vi efterfrågar ett mer balanserat svar på den ekonomiska krisen. Företagen har fått stora omfattande stöd som personalen inom sjukvården, äldreomsorgen och Arbetsförmedlingen går på knäna på grund av otillräckliga resurser. Krispolitiken får inte bidra till ökade klyftor utan bör utformas så att den bidrar till ett mer robust och starkare samhälle. välkomnar att regeringen hörsammat det förslag om skattefrihet för kostförmån i särskilda fall som bl.a. drev igenom i finansutskottet. välkomnar även i övrigt att ytterligare resurser tillskjuts hälso- och sjukvården samt för att täcka de merkostnader som covid-19-pandemin medför. Höständringsbudget och extra ändringsbudget (KD) (KD) anför: anser att det är av största vikt att minska spridningen av covid-19. Utökade resurser till regioner och kommuner för utökad testning och andra coronarelaterade kostnader, som föreslås i den tolfte extra ändringsbudgeten , är därför rimligt. anser dock att flera av de åtgärder för företagens och jobbens överlevnad i krisen, som regeringen inte kommer lämna till förrän , borde ha kunnat föreslås . Arbetsmarknaden är under hård press. Arbetsförmedlingen rapporterar att arbetslöshetssiffran för oktober stigit till , att jämföra . Ännu värre är att antalet långtidssjukskrivna nu är 173 000 personer, vilket är fler än under finanskrisen, och att drygt 102 000 ytterligare personer riskerar hamna i långtidsarbetslöshet .