bet · H701KrU9 · 2020-03-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. museifrågor, gestaltad livsmiljö, byggande och förvaltning av värdefulla kulturmiljöer samt världsarv, främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (V). 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statligt stöd till vissa verksamheter Repatriering av samiska kvarlevor Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar Motioner som bereds förenklat 1.Museifrågor, punkt 1 (M) 2.Museifrågor, punkt 1 (SD) 3.Museifrågor, punkt 1 (L) 4.Statligt stöd till vissa verksamheter, punkt 2 (SD) 5.Repatriering av samiska kvarlevor, punkt 3 (M, C) 6.K-märkning av fartyg, punkt 4 (SD) 7.Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar, punkt 6 (KD) 8.Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar, punkt 6 (L) 9.Gestaltad livsmiljö, punkt 7 (M) 10.Gestaltad livsmiljö, punkt 7 (SD) 11.Världsarv, punkt 8 (SD) 12.Jakt med löshund, punkt 9 (SD) 13.Hågkomst, punkt 10 (V) Repatriering av samiska kvarlevor, punkt 3 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:801 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Statligt stöd till vissa verksamheter 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:848 av (S), 2019/20:1521 av och (båda M), 2019/20:2187 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2019/20:3184 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3336 av (S). Reservation 4 (SD) Repatriering av samiska kvarlevor 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 5 (M, C) 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 33. Reservation 6 (SD) 2019/20:1229 av (S). Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar 2019/20:1077 av (M), 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 38 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 55. Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) 2019/20:347 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:401 av Per Lodenius (C), 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 12, 2019/20:959 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5, 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) 2019/20:337 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:599 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 11 (SD) 2019/20:308 av (SD) och 2019/20:700 av (KD). Reservation 12 (SD) 2019/20:141 av m.fl. (V), 2019/20:688 av (KD) och 2019/20:1228 av (S). Reservation 13 (V) Motioner som bereds förenklat 2019/20:1 av (SD), 2019/20:3 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:65 av (KD), 2019/20:66 av (KD), 2019/20:115 av i (SD), 2019/20:339 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:344 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:355 av m.fl. (SD), 2019/20:356 av m.fl. (SD), 2019/20:484 av och (båda C), 2019/20:491 av och (båda C), 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2019/20:692 av (KD), 2019/20:709 av och (båda SD), 2019/20:801 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:853 av (S), 2019/20:1054 av (SD), 2019/20:1070 av (M), 2019/20:1095 av m.fl. (SD), 2019/20:1127 av (S), 2019/20:1659 av (M), 2019/20:1684 av (SD) yrkande 3, 2019/20:1852 av (S), 2019/20:1933 av (L), 2019/20:2136 av m.fl. (S), 2019/20:2576 av och (båda M), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 5, 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2019/20:2953 av (M), 2019/20:3043 av m.fl. (S), 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:3081 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3143 av och (båda SD) yrkande 3 och 2019/20:3201 av och (båda SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), Lawen Redar (S), (SD), (SD), (M), (M), (M), (M), (C), (S), (S), (S), (S), (V), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 om bl.a. museifrågor, byggande och förvaltning av värdefulla kulturmiljöer samt världsarv. Av dessa behandlas 38 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Bygdegårdarna, Våra Gårdar och Folkets Hus och Parker () informerade utskottet om sin verksamhet vid sammanträdet . Statskontoret presenterade sin analys av vid utskottssammanträdet . Riksrevisor presenterade granskning av fri entré-reformen (RiR 2019:39) vid utskottets sammanträde . informerade Länsmuseernas samarbetsråd om sin verksamhet vid utskottets sammanträde och presenterade Museer sin verksamhet på utskottssammanträdet. Under ärendets beredning har det kommit in två skrivelser, en från () om fornfynd (dnr 1144-2019/20) och en från om (dnr 1483-2019/20). beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Följande prioriteringar för en förnyad kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) har utarbetats för att det offentliga kulturarvsarbetet ska kunna vidareutvecklas och kulturarvets värden komma hela samhället till del: • Det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla. • Det offentliga samtalet vidgas och fördjupas. • Medskapande och engagemang främjas. Nationella mål för kulturmiljöområdet I enlighet med de nationella mål för kulturmiljöarbetet som antog 2013 (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) ska det statliga kulturmiljöarbetet främja – ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas – människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön – ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser – en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Nationella mål för gestaltad livsmiljö antog följande nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål: Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livs-miljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Detta ska uppnås genom att – hållbarhet och kvalitet inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden – kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids – det offentliga agerar förebildligt – estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas – miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla – samarbete och samverkan utvecklas, inom landet och internationellt. Det nationella målet ska vara styrande för statens initiativ när det gäller arbetet med gestaltade livsmiljöer, arkitektur, form och design och kan vara vägledande för kommuner och landsting. Målet kompletterar andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Museilagen (2017:563) trädde i kraft med det huvudsakliga syftet att stärka museernas oberoende och status som kunskapsinstitutioner (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Museilagen innehåller bestämmelser om det allmänna museiväsendet, dvs. museer som drivs av staten, landstingen och kommunerna samt t.ex. stiftelsemuseer vars styrelser i huvudsak utses av det allmänna. Lagen definierar ett museum som en institution som är öppen för allmänheten och som förvärvar, bevarar, undersöker, förmedlar och ställer ut materiella och immateriella vittnesbörd om människan och människans omvärld. Samtliga verksamhetsdelar ska vara uppfyllda för att en institution ska betraktas som ett museum. Lagen utgår från att det övergripande ändamålet för museerna i det allmänna museiväsendet är att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning. Allmänna utgångspunkter för museernas arbete med samlingsförvaltning, kunskapsuppbyggnad och publik verksamhet anges i lagen. Kultursamverkansmodellen tillämpas för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Medlen får användas till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: – professionell teater-, dans-, och musikverksamhet – museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete – biblioteks-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet – professionell bild- och formverksamhet – regional enskild arkivverksamhet – främjande av hemslöjd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om museernas roll som självständiga institutioner, förtydliganden i museilagen, ned-läggning av i , faddersystem för gallrade kulturarvsföremål, om Öppna museer och avveckling av fri entré-reformen samt om internationellt samarbete mellan museer och konsthallar. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (L). m.fl. (M) tar i kommittémotion 2019/20:3048 yrkande 9 upp museernas roll som självständiga institutioner. Motionärerna anför bl.a. att varje museum, inom ramen för sitt uppdrag, ska kunna fatta beslut om hur man bäst breddar publiken och når nya grupper. I kommittémotion 2019/20:801 yrkar m.fl. (SD) att museilagen bör ändras, bl.a. med förtydligande om att museerna bör vila på vetenskaplig grund (yrkande 1). I samma motion förespråkar motionärerna att i , som är en del av Statens museer för världskultur, läggs ned (yrkande 2). Vidare vill motionärerna att ett faddersystem för gallrade kulturarvsföremål utreds (yrkande 3) samt att det inrättas en fond kallad Öppna museer och att fri entré-reformen avvecklas (yrkandena 4 och 5). Motionärerna menar att deras förslag uppfyller det de anför är museipolitikens uppgift, att i alla avseenden sträva efter en evidensbaserad kunskapsförmedling utifrån samlingar och undvika att bli plattformar för vissa politiska idéer eller ideologier. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2019/20:3070 yrkande 10 att internationellt samarbete mellan museer och konsthallar bör underlättas. Motionärerna tar upp problematiken kring lån av verk från utlandet, såsom verkets proveniens och krav att museerna ska göra en deposition motsvarande momsen på värdet av utställningar lånade utanför . Utskottet vill referera till museilagens (2017:563) definition av ett museum som en institution som är öppen för allmänheten och som förvärvar, bevarar, undersöker, förmedlar och ställer ut materiella och immateriella vittnesbörd om människan och människans omvärld och att samtliga verksamhetsdelar ska vara uppfyllda för att en institution ska betraktas som ett museum. När fattade beslut om museilagen (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) lyfte utskottet fram att varje museums föremålssamling är unik och att uppgiften är att tillgängliggöra samlingarna, såväl för besökare som för forskningsändamål. Utskottet vill i sammanhanget också referera till museilagens skrivningar om att ett museum ska bidra till forskning och annan kunskapsuppbyggnad, bl.a. genom att ha hög kompetens inom sitt ämnesområde (8 §). I museilagen bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om att de statliga museerna får överlåta föremål ur sina samlingar till andra museer inom det allmänna museiväsendet. I förordningen (2017:564) om statliga museers förfogande över museiföremål föreskrivs att de statliga museerna genom gåva får överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksamhet, till museer utanför det allmänna museiväsendet och till ideell kulturarvsverksamhet. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regleringen tydligare bör utgå från varje museums kompetens att avgöra museiföremåls värde i olika sammanhang och för olika aktörer oavsett huvudmannaskap (bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91 punkt 9). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Utskottet vill också hänvisa till att RAÄ utarbetade rapporten samlingsförvaltning som ett stöd för museer i gallringsprocessen. Rapporten tar upp såväl etiska som juridiska förutsättningar för gallringsbeslut och resonerar om konsekvenser av oetiska gallringsbeslut. Utskottet noterar vidare att RAÄ, i redovisningen av sitt regeringsuppdrag att följa och redovisa hur museilagen tillämpas, kommer till slutsatsen att museilagen har fått en konkret och empiriskt belagd effekt på samlingsförvaltningen när det gäller vård och bevarande, gallring samt användande av samlingen för att nå verksamhetens övergripande mål. Studien påvisar också att det bedrivs mycket forskning och kunskapsuppbyggnad vid museerna i och att sektorn vill utveckla samverkan mellan museer och lärosäten. Rapporten bereds i . I sin granskning av fri entré till statliga museer (RiR 2019:39) rekommenderar regeringen att tydliggöra syfte och mål med fri entré, utveckla en uppföljning av fri entré som tillgodoser både regeringens och museernas informationsbehov samt säkerställa att fri entré inte får en negativ påverkan på museernas förutsättningar att utföra sina huvuduppdrag. Regeringen ska lämna en skrivelse i ärendet till . Utskottet vill också i sammanhanget nämna Museers enkätundersökning bland sina medlemsinstitutioner om det ekonomiska läget i relation till möjligheterna att bedriva verksamhet utifrån bl.a. museilagens skrivningar om samlingsförvaltning och samhällsroll. Här ska vidare nämnas RAÄ:s regeringsuppdrag att, i samverkan med de regionala museerna och andra relevanta aktörer, göra en genomlysning av förutsättningarna för de regionala museernas verksamhet. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Vad gäller internationell samverkan mellan konstmuseer och frågor om proveniens, dvs. uppgifter om ett värdefullt objekts ursprung, historia om ägare och annan historia, kan utskottet konstatera att tull- och momsregler omfattas av EU-regleringar. Utskottet noterar vidare att såväl som arbetar aktivt med ut- och inlån av konst som ett led i att sprida statligt ägd konst mellan länder. startade ett program av turnerande utställningar för visning i och utomlands. har bl.a. i uppdrag att se till att svenska konstnärer medverkar i de stora biennalerna i världen. Vad gäller proveniens kan nämnas att initierade ett forskningsprojekt utifrån arkivmaterial tillsammans med och . Utskottet menar att insatser görs för att följa upp intentionerna med såväl museilagen som fri entré-reformen samt att det pågår ett strategiskt internationellt samarbete för utbyte av konst. Många av frågorna bereds därtill i . Utskottet finner därför inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med yrkandena. Utskottet finner heller inga skäl att tillstyrka motionsyrkandet om att lägga ned i . Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:801 (SD) yrkandena 1–5, 2019/20:3048 (M) yrkande 9 och 2019/20:3070 (L) yrkande 10. Statligt stöd till vissa verksamheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett nationellt centrum för det fotografiska kulturarvet, värnandet av försvarshistoriskt arv, skydd av varvsindustri och motorhistoriskt kulturarv, inrättande av en kulturarvsfond, kunskap om Argentinasvenskarnas dialekter och kulturer samt stöd till konstnärshem och samlingar. Utskottet hänvisar till befintliga satsningar. Jämför reservation 4 (SD). (S) yrkar i motion 2019/20:848 att regeringen skyndsamt bör se över skapandet av ett nationellt centrum med ansvar för samordning av bevarandet av det fotografiska kulturarvet, stöd till kunskapsuppbyggnad inom området och förmedling av landets rika fotohistoria. I motion 2019/20:3336 yrkar (S) att varvsindustri är ett historiskt och kulturellt intresse som förtjänar att bevaras. I motion 2019/20:1521 yrkar och (båda M) att det försvarshistoriska arvet ska värnas som en angelägenhet för hela . Det bör ses över vilka museer som har statlig finansiering och i vilken omfattning. Motionärerna anför att man är beroende av en stabil finansiering för att kunna utvecklas och underhållas. och (båda M) yrkar i motion 2019/20:2187 på en bättre möjlighet att tydligt främja det motorhistoriska kulturarvet i genom statligt kulturstöd (yrkande 1) och att regeringen och skyndsamt tar fram lagstiftning som slår fast myndigheters skyldigheter och ansvar för motorhistoriska fordon och museiverksamheter samt till skydd för detta kulturarv (yrkande 3). Motionärerna refererar bl.a. till de förslag som RAÄ lagt fram i ärendet. I kommittémotion 2019/20:620 yrkande 7 yrkar m.fl. (SD) på att det ska inrättas en kulturarvsfond. (SD) yrkar i motion 2019/20:3184 på att regeringen bör uppmärksamma allmänheten om svenskbefolkningen i (yrkande 1), att kunskap bör samlas in om Argentinasvenskarnas dialekter och kulturer samt att detta bör bevaras och levandegöras (yrkande 2). I motion 2019/20:2863 yrkande 1 vill m.fl. (MP) att regeringen tar fram en plan för bevarande, tillgängliggörande och utveckling av konstnärshem och samlingar. Utgångspunkten bör vara konstnärskapets betydelse i ett längre perspektiv samt att det finns ett lokalt engagemang. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram den tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar som kultursamverkans-modellen innebär. Vad gäller ett fotografiskt centrum noterar utskottet Stiftelsen fotografregister med information om närmare 2 700 svenska fotografer och att Moderna museets samlingar rymmer såväl donationer av kvarlåtenskap som olika organisationers bildarkiv. RAÄ har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. I sin återrapportering till regeringen föreslog RAÄ följande tillägg till 1 kap. 5 § kulturmiljölagen (1988:950): Statliga och kommunala myndigheter ska ta hänsyn till intresset av att bevara och använda historiska transportmedel. Med historiska transportmedel avses äldre vägfordon, spårburna fordon, luftfarkoster och sjöfarkoster som inte är skyddade enligt 2 kap. 1 eller 2 kap. 1 a §§ i denna lag. RAÄ presenterar också alternativa lösningar för att delvis uppfylla samma mål i form av utökade medel till anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård eller anslaget 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer. En utökning av k-märkning till att omfatta enskilda objekt inom övriga transportmedel är ett annat alternativ som förs fram i rapporten. Förslagen bereds i . Utskottet noterar i sammanhanget att RAÄ i sitt regleringsbrev fick i uppdrag att, tillsammans med Statens maritima och transporthistoriska museer, verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel. Vidare har regeringen beslutat att RAÄ får lämna bidrag om högst till insatser som syftar till att stärka bevarandet av historiska transportmedel. Med anledning av yrkandet om att värna det försvarshistoriska arvet vill utskottet hänvisa till förordningen (2013:1007) om statsbidrag till försvarshistoriska museiverksamheter. Statsbidraget ska särskilt bidra till förståelse för 1900-talets försvarshistoriska utveckling och främja att historiska företeelser och händelseförlopp som är kopplade till den utvecklingen kan skildras på försvarshistoriskt betydelsefulla platser runt om i landet. Stödet avser bl.a. museipedagogik, samlingsförvaltning och digitalisering samt säkerhetsrelaterade frågor. Museerna och besöksmålen är spridda över hela landet. Huvuddelen behandlar försvar under det . Ett mindre antal är inriktade på äldre tider. Många museer har en specialinriktning, t.ex. artilleri, sjöstridskrafter, stridsfordon, flyg eller infanteri. Andra visar upp fasta anläggningar. leder och Statens maritima och transporthistoriska museer gemensamt militärhistoriska arv (SMHA) som består av ett antal statliga och statligt stödda museer. Vad gäller de svenskar som utvandrade till finns bl.a. forskning som bygger på tidigare opublicerat material i form av emigrantpoesi, minnesanteckningar, brev och muntligt traderade berättelser om Brasilienemigranternas ättlingar som grundade senare staden , i [1]. och folkminnen (Isof), som bl.a. har till uppgift att samla in, bevara och forska om dialekter, ortnamn, personnamn och folkminnen, har registrerat den här forskningen i sin databas. Utskottet kan avslutningsvis konstatera att () 2015 fick ett regeringsuppdrag att göra en kartläggning av konstnärshem som är öppna för offentligheten och museer kopplade till enskilda konstnärskap i , som hade någon form av statligt bidrag och kunde anses vara av nationellt intresse. Kartläggningen visade att verksamheterna är föränderliga. Bristande finansiering är en orsak men även instabila verksamhetsformer. Rapporten har inte lett till några samlade åtgärder från regeringens sida. Mot bakgrund av ovanstående finner utskottet inga skäl att tillstyrka motionsyrkandena. Utskottet finner heller inga skäl att tillstyrka motionsyrkandet om en kulturarvsfond. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:620 (SD) yrkande 7, 2019/20:848 (S), 2019/20:1521 (M), 2019/20:2187 (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2863 (MP) yrkande 1, 2019/20:3184 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3336 (S). Repatriering av samiska kvarlevor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att staten ska säkerställa fortsatt återbördande av samiska kvarlevor. Utskottet hänvisar till gjorda insatser. Jämför reservation 5 (M, C) och det särskilda yttrandet (V). I kommittémotion 2019/20:3245 yrkar m.fl. (C) yrkande 8 om repatriering av samiska kvarlevor. Motionärerna anser det angeläget att staten skyndsamt säkerställer ett fortsatt återbördande av samiska kvarlevor. Utskottet välkomnar de två vägledningar om god samlingsförvaltning som utarbetat i samråd med och de centrala museerna på uppdrag av regeringen. Vägledningen om återlämnande har även beretts med andra museer, institutioner och sakkunniga. Utskottets bedömning är att myndighetens underlag är väl förankrade och ger god vägledning för enskilda museers arbete med att ta fram etiska riktlinjer och policyer för en god samlingsförvaltning i enlighet med museilagen (2017:563). Det är, som utskottet tidigare påpekat, viktigt att svensk praktik är föredömlig ur ett internationellt perspektiv vad gäller identifiering, repatriering och restitution (bet. 2016/17:KrU9). Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3245 (C) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utökad k-märkning av fartyg och utredning av förmåner för k-märkta fartyg. Utskottet hänvisar till gällande lagstiftning och befintlig medelstilldelning. Jämför reservation 6 (SD). m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2019/20:614 på utökad k‑märkning av fartyg (yrkande 32) och på att förmåner för k-märkta fartyg utreds (yrkande 33). Motionärerna menar att k-märkning av fartyg kan bidra till att de i större omfattning kan uppmärksammas, bevaras och brukas. k-märker Statens maritima och transporthistoriska museer fartyg i syfte att uppmärksamma, bevara och främja brukandet av dem så att det historiska arvet förvaltas. Utmärkelsen k-märkt kan sökas för fartyg som gått i yrkesmässig trafik under svensk flagg eller som på annat sätt främjar kunskapen om sjöfartshistorien i svenska farvatten. Utskottet noterar i sammanhanget att majoriteten av ansökningar om k-märkning beviljas och att det finns 146 k-märkta fartyg. Statens maritima och transporthistoriska museer beslutar i enlighet med förordningen (2011:1565) om statsbidrag till kostnader för vård av kulturhistoriskt värdefulla fartyg om ca i statsbidrag för kostnader för vård av kulturhistoriskt värdefulla fartyg.