bet · H701UU6 · 2020-01-15 00:00:00 — Utskottet anser att jämställdhet och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är grundläggande förutsättningar för långsiktigt hållbar fred och säkerhet och framhåller att denna agenda bör vara en naturlig och integrerad del av allt arbete för fred och säkerhet och prägla både dagligt och långsiktigt arbete på landsnivå liksom inom FN, EU, (), Nato, , i samarbetet med de nordiska länderna och i andra internationella sammanhang. Detta är även något som det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet kontinuerligt har lyft fram i betänkanden om internationella militära insatser. Kvinnors och flickors ökade deltagande i alla delar av fredsarbete är enligt utskottet en fråga om rättigheter och jämställdhet, men det bidrar också till hållbar fred. Inkluderande fredsprocesser öppnar för fler möjliga lösningar, blir bättre förankrade och mer hållbara. Detta framkom även av den offentliga utfrågning om kvinnor, fred och säkerhet som utskottet anordnade . Utskottet beklagar att kvinnor nästan är helt frånvarande i de flesta formella fredsförhandlingar och när det gäller beslutsfattande i fredsprocesser, vilket får konsekvenser för fredsavtalens utformande och genomförande. Utskottet anser att bör fortsätta verka för att kvinnors deltagande och inflytande ska öka på alla nivåer och för att internationella fredsinsatsers mandat och arbete ska beakta mäns, kvinnors, pojkars och flickors behov och perspektiv samt ovillkorligen respektera allas mänskliga rättigheter och fysiska och psykiska integritet. Utskottet konstaterar att det kvinnliga medlingsnätverk som regeringen inrättade 2015 och som administreras och förvaltas av är exempel på ett konkret initiativ på området. Utskottet noterar att jämställdhet var en del av den s.k. bottenplattan under medlemskap i säkerhetsrådet, vilket innebar en ambition att utgå från och integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla frågor, verksamheter och arbetsformer inom rådet. Utöver detta var kvinnor, fred och konflikt en tematisk prioritering. Det är enligt utskottet av största vikt att arbetet med att främja perspektivet kvinnor, fred och säkerhet följs upp även efter det svenska medlemskapet och att arbetet för att förbättra efterlevnaden i fält fortsätter. Utskottet konstaterar att sexuellt och könsbaserat våld i konflikt är ett frågekomplex som är nära förbundet med dagordningen för kvinnor, fred och säkerhet. I skrivelsen konstaterar regeringen att situationer under och efter konflikter ofta präglas av våld och övergrepp mot civila. I dessa situationer dödas fler män och pojkar av direkt våld, medan kvinnor och flickor är mer utsatta för konfliktrelaterat sexuellt våld. I många konflikter är kvinnor och flickor direkta måltavlor för sexuellt och könsrelaterat våld. Förövarna straffas sällan. Sexuellt och könsrelaterat våld används ofta som vapen i konflikter och ökar också ofta i närstående relationer under en konflikt. Våldtäkt i väpnade konflikter kan vara en krigsförbrytelse. Utskottet understryker vikten av att fortsätter att arbeta för att brottsoffer ska få gottgörelse och förövare ställas till svars. Utskottet anser att straffrihet för konfliktrelaterat sexuellt våld försvårar försoningsprocesser och undergräver fredsbyggande och att endast nolltolerans kan accepteras. Utskottet ser positivt på att också män och pojkar involveras i arbetet med att förebygga konflikter och motverka könsrelaterat och sexuellt våld. Utskottet konstaterar även att det behöver belysas hur män och kvinnor på olika sätt drabbas av krig och konflikter, vilket framkom av forskare presentation vid den offentliga utfrågningen . Frågan om sexuella övergrepp som begås av FN-utsända behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:UU8 och 2018/19:UU8. Där konstaterade utskottet att absolut nolltolerans måste råda gentemot sexuella övergrepp och utnyttjande som begås av fredsbevarande personal, såväl uniformerad som civil. FN och dess medlemsstater får aldrig uppfattas sakna handlingskraft eller adekvata mekanismer för att ställa ansvariga till svars, oavsett vilka förövarna är. ska verka för att förebyggande åtgärder vidtas, liksom uppmuntra rapportering samt visselblåsare och främja skydd av dessa. Utskottet anser att även i fortsättningen bör hålla en hög profil i frågan om nolltolerans när det gäller sexuellt utnyttjande och exploatering i FN-sammanhang. Utskottet ser positivt på att en strategi för nolltolerans mot övergrepp som begås av FN-personal ingår som en del i generalsekreterarens reformagenda. Utskottet välkomnar även att FN har ställt krav på att alla nationer ska bidra med kvinnor till befattningar som stabsofficerare och observatörer i FN-insatser och att detta ska öka kontinuerligt samt att genusrådgivare tillförs i alla insatser. Utskottet konstaterar, i ljuset av den offentliga utfrågningen , att mer behöver göras för att leva upp till målsättningarna. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2818 (KD) yrkandena 19 och 21, 2019/20:3362 (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:3395 (M) yrkande 3 och 2019/20:3400 yrkandena 7 och 8. Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd med koppling till den feministiska utrikespolitiken. Jämför reservation 16 (M) och 17 (KD) samt särskilt yttrande 2 (V). Skrivelsen beskriver syftet med det internationella utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet och vad den feministiska utrikespolitiken har bidragit med på området. Detta framgår enligt regeringen bl.a. av policyramverket för svenskt utvecklingssamarbete. Inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet beskrivs bl.a. den andel av biståndet som riktas till jämställdhet, styrningen av Sida och Sidas arbete med den feministiska utrikespolitiken, den tematiska strategin för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och arbetet på SRHR-området. Inom ramen för det humanitära biståndet behandlar regeringen bl.a. arbetet inom EU, jämställdhetsanalyser, sexuellt och könsrelaterat våld, inflytande för krisdrabbade, könsuppdelad statistik, kvinnors och flickors deltagande och jämställdhetsperspektiv i den internationella humanitära rätten. Regeringens s.k. trippelnexusansats beskrivs också. I kommittémotion 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 6 välkomnar motionärerna regeringens arbete när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), där regeringen exempelvis lyfter fram investeringar i mödrahälsa, utbildning av barnmorskor, tillgång till säkra förlossningar, vatten, sanitet och hygien (Wash). I kommittémotion 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkande 2 framförs bl.a. att jämställdhetsarbetet ska ha en framskjuten roll i och EU:s utvecklingsarbete. I yrkande 3 anförs att svenskt bistånd i högre grad ska användas för att säkerställa flickors rätt till utbildning. I yrkande 4 anförs att SRHR ska fortsätta att vara ett prioriterat område för den svenska utvecklingspolitiken, bl.a. genom att tillgången på sex- och samlevnadsundervisning, preventivmedel, hiv-tester samt säkra och lagliga aborter säkerställs. Även fortsatta insatser för att komma till rätta med barnadödligheten och spridningen av hiv/aids lyfts fram. I yrkande 6 framförs att en större del av biståndet bör kanaliseras via civilsamhällesorganisationer i syfte att stärka kvinnors rättigheter på plats och påverka lokala attityder. I partimotion 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 anförs bl.a. att i sitt utvecklingssamarbete bör driva på för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) inklusive rätten till fri abort. Vidare bör tillgång till SRHR vara en självklar del av humanitärt bistånd, en större del av svenskt bistånd bör användas för att säkra flickors skolgång och bör tydligt deklarera för sina biståndspartner att program som inte syftar till att hjälpa hela befolkningen är oacceptabla. Vidare anser motionärerna att svenskt bistånd bör villkoras utifrån reformvillighet i länder där barnäktenskap är vanligt. I partimotion 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs att i internationella sammanhang bör vara pådrivande för kvinnors rätt att bestämma över sin egen kropp och att målet på lång sikt bör vara att rätten till abort erkänns som en del av de mänskliga rättigheterna. Detsamma upprepas i partimotion 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 9. Utskottet konstaterar att målet för biståndet enligt tidigare beslut av är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:127). I enlighet med vad som fastslogs i beslut om politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) ska allt utvecklingssamarbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Biståndet ska i första hand inriktas på att stödja de allra mest utsatta och anpassas efter den demokratiska utvecklingen i samarbetslandet. I för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) tydliggörs bl.a. att det svenska utvecklingssamarbetet genomgående ska ta hänsyn till jämställdhetsaspekter och att jämställdhet är ett av de huvudsakliga tematiska områdena för utvecklingssamarbetet. behandlade regeringens skrivelse om policyramverket (bet. 2016/17:UU11). Utskottet tillstyrkte då de tematiska prioriteringar som angavs i skrivelsen. Utskottet instämde även i att det fanns anledning att tydliggöra ytterligare tre perspektiv i utvecklingssamarbetet: konfliktperspektiv, jämställdhetsperspektiv samt miljö- och klimatperspektiv. Utskottet konstaterar att den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken återspeglas i styrningen av biståndsmyndigheten genom t.ex. stärkta skrivningar om jämställdhet i myndighetens instruktion och i olika strategier som styr utvecklingssamarbetet. Av skrivelsen framgår att mål om jämställdhet finns i fler än hälften av strategierna för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Därtill utgör kvinnor och flickor en särskild målgrupp i nästan samtliga strategier. Vidare har regeringen antagit en särskild strategi för utvecklingssamarbete för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter 2018–2022. Strategin syftar till att stärka det globala jämställdhetsarbetet och bidra till förändringsinsatser för jämställdhet. Av skrivelsen framgår att biståndsinsatser genomförs inom samtliga sex fokusområden för den feministiska utrikespolitiken. Utskottet behandlade i betänkande 2019/20:UU2 regeringens budgetförslag i de delar som gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och tog där upp flera frågor med bäring på motionsyrkanden i detta betänkande. Utskottet noterade där den oroväckande negativa utvecklingen globalt när det gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) och ansåg att ska fortsätta att bedriva en aktiv utvecklingspolitik som värnar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, stärker demokratiprocessen, respekten för de mänskliga rättigheterna, hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. När det gällde insatser som bör prioriteras i biståndet instämde utskottet i regeringens bedömning att mer kraft bl.a. behöver läggas på bl.a. demokratiutveckling, förstärkning av stödet till demokratins aktörer, jämställdhet och SRHR. Utskottet underströk att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är centrala som både mål och medel för en positiv utveckling inom samtliga dessa områden. Utskottet noterar att regeringen inom ramen för demokratisatsningen avser att bredda, stärka och öka stödet till demokratin och dess institutioner, röstbärare och försvarare . Regeringen avser dessutom att anta en ny biståndsstrategi för att öka demokratifokuset hos biståndsmottagare. Utskottet understryker att jämlikhet, sexuella och kulturella rättigheter, religions- och övertygelsefrihet, jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter är centralt för demokratiutveckling. Utskottet noterar även att regeringen, mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i många länder, ser över hur ökade krav kan ställas på de länder som mottar svenskt bistånd i fråga om att leva upp till rättsstatens principer och värna mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt anges att stödet till staten ska minska om utvecklingen i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati är negativ. Utskottet konstaterar att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) omfattar varje människas lika möjligheter, rättigheter och förutsättningar att utan tvång, våld eller diskriminering kunna bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. En del av arbetet är att främja rätten och tillgången till säker och laglig abort. SRHR och frågan om aborter är enligt skrivelsen ett prioriterat område för i den bilaterala dialog som utlandsmyndigheterna bedriver i alla delar av världen. Av skrivelsen framgår att bedriver ett omfattande utvecklingssamarbete på SRHR-området och att en fjärdedel av bilaterala strategier för samarbetet med utvecklingsländer inkluderar mål om hälsa med inriktning på robusta hälsosystem, SRHR och förbättrad barn- och mödrahälsa. Inom ramen för beredningen av regeringens budgetförslag i betänkande 2019/20:UU2 framgick av en föredragning av Sidas generaldirektör att över hälften av hälsobiståndet går till insatser för SRHR och att stöd till SRHR innefattar stöd till sex- och samlevnadsundervisning, ökad tillgång till preventivmedel och säker abort, ungdomsvänlig service, förebyggande av hiv och sexuellt och könsrelaterat våld, hbtq-personers hälsa och rättigheter samt arbete mot barnäktenskap och könsstympning. Generaldirektör påpekade att SRHR också är en rättighetsfråga och återfinns även under andra tematiska områden. Den totala andelen av biståndet som går till SRHR är . Denna andel har varit under , men eftersom biståndsvolymerna ökat har insatsvolymerna ökat. Det framgår vidare av budgetpropositionen att SRHR kommer att fortsätta att vara en av mest prioriterade frågor. Utskottet välkomnade detta och framhöll att sex- och samlevnadsundervisning, säkra förlossningar och säkra och lagliga aborter även fortsättningsvis bör utgöra en viktig del av arbetet. Utskottet vill understryka att barnrättsperspektivet är en viktig del av rättighetsperspektivet. är en betydande givare på barnrättsområdet, och utskottet välkomnade i betänkande 2019/20:UU2 att regeringen understryker att arbetet med barns rättigheter ska fortsätta stärkas och att ska bidra till att alla pojkar och flickor ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig utbildning av god kvalitet. Utskottet betonade även insatser som stärker flickors möjlighet att fullgöra sin skolgång, såsom förbättrad skolmiljö. Att flickor får möjlighet att gå ut skolan förstärker skyddet mot att de gifts bort redan som barn I skrivelsen framhålls att humanitära bistånd ska bidra till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor som har utsatts för, eller står under hot att utsättas för, väpnade konflikter, naturkatastrofer eller andra katastrofliknande förhållanden. I för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd har det tydliggjorts att det humanitära biståndet ska bidra till att stärka kvinnors och flickors rätt till skydd i humanitära kriser samt stärka deras möjlighet att spela en aktiv roll vid humanitära kriser. Detta är vägledande för humanitära bistånd, även genom multilaterala organisationer. Utskottet understryker vikten av att fortsätter att driva ett jämställdhetsperspektiv i det humanitära biståndet, inklusive frågor om SRHR, och verka för stärkt samverkan mellan humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete, demokratisk utveckling och fredsbyggande. Utskottet anser liksom regeringen att humanitära biståndspolitik ska vara behovsbaserad och utgå från internationell humanitär rätt, de humanitära principerna – humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende – samt principerna om gott humanitärt givarskap. Det övergripande målet för det humanitära biståndet ska även i fortsättningen vara att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor. Utskottet förutsätter att regeringen i sin bedömning av vilka kanaler som ska användas för humanitära insatser utgår från de principer som anges ovan och påminner om att utskottet i betänkande 2019/20:UU2 inte var berett att tillgodose de förslag om inriktning på och fördelning av det humanitära stödet som föreslogs i motionerna, bl.a. när det gäller att en större del av biståndet bör kanaliseras via civilsamhällesorganisationer. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2593 (L) yrkande 10, 2019/20:2057 (L) yrkande 9, 2019/20:3362 (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:3395 (M) yrkande 6 och 2019/20:3400 (KD) yrkandena 2 i denna del, 3, 4 och 6. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott den motion som återfinns i bilagan. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2019/20:17 till handlingarna. Utskottet har inga synpunkter på skrivelse 2019/20:17 utöver vad som framgår ovan och föreslår därmed att skrivelsen läggs till handlingarna. Övergripande om politiken, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 20, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3397 av m.fl. (C), 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2019/20:3402 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. ska verka för en jämställd värld – en värld där alla människors rättigheter respekteras, oavsett kön, ålder, hudfärg, tro eller sexuell läggning och där alla människors möjligheter tas till vara. Vi anser att utrikespolitik ska utgå från svenska intressen. I arbetet med att tillvarata dessa intressen ska våra gemensamma värderingar om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat och marknadsekonomi alltid vara vägledande. Dessa värderingar kräver inga enskilda strategier, utan ska genomsyra all svensk utrikespolitik. Det allra mest grundläggande intresset för är landets och befolkningens säkerhet. För detta är handlingsfrihet och självständighet grundbultar, likaså den svenska demokratin. Vi ska säkra vårt sätt att leva och att vara. Utrikespolitiken spelar en självklar roll för att främja vår säkerhet, i synnerhet för ett land som . Genom idogt diplomatiskt arbete är det möjligt att bygga allianser samt förebygga och förhindra konflikter. Det sker bilateralt, alltså i direkta relationer med andra stater, men också multilateralt genom internationella organisationer. säkerhet främjas av en stark, regelbaserad världsordning som befästs genom dessa relationer och organisationer, eftersom den internationella arenan saknar våldsmonopol. Att med tio miljoner invånare är ett förhållandevis litet land innebär också att vårt förtroendekapital är en av våra absolut mest värdefulla tillgångar inom utrikespolitiken. Våra diplomatiska förbindelser ska vara långsiktiga. Vi ska agera förutsägbart, balanserat och transparent. säkerhet främjas av att fler människor lever i frihet och att fler länder är demokratiska och jämställda. En värld med fler liberala demokratier skulle också vara en säkrare och rikare värld för och den svenska befolkningen, liksom för världens övriga befolkning. Med detta sagt är mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling också ett mål i sig och inte bara ett medel för att uppnå säkerhet och välstånd. Kvinnors politiska deltagande och inflytande är grundläggande för denna utveckling. Krig, konflikt och förtryck utsätter människor för obeskrivliga fasor. Individen har ett omätbart egenvärde och ovillkorliga friheter och rättigheter som bäst tillgodoses genom demokratin och dess institutioner, även om modellen är långt ifrån perfekt. I det utrikespolitiska arbetet för demokrati och frihet är med andra ord det svenska intresset och de svenska värderingarna tätt sammanflätade. Ytterligare ett intresse för utrikespolitik är vårt gemensamma välstånd. Svensk konkurrenskraft, innovation och handel är förutsättningar för jobb och tillväxt. Det är ett självändamål att ett litet exportberoende land, som i stort sett bara kan konkurrera med kvalitet, försvarar dessa strategiska intressen. Då krävs det samarbete med andra länder. ska möta omvärlden med nyfikenhet, ödmjukhet och tillförsikt; det betyder dock inte att vi är aningslösa eller att vi tolererar intolerans. Utrikespolitiken ska bidra till att värna marknadsekonomin och till att öka utbytet av varor, tjänster och idéer. Det bygger såväl välstånd som kunskap. Handel kan men behöver inte vara ett nollsummespel. Genom breda och moderna frihandelsavtal samt genom samarbeten såsom Europeiska unionen skapas förutsättningar för ökat välstånd och fler jobb både i vårt eget land och i andra länder. Handeln har skapat välstånd och bidragit till att miljontals människor lyfts ur fattigdom. Tillgången till kapital, innovationer och kompetens har bidragit till en ökad tillväxt, inte minst i många utvecklingsländer. Som ett resultat av detta har medellivslängden ökat, fler har tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning och kvinnors rättigheter och möjligheter har stärkts. Kvinnors företagande har visat sig ha stor betydelse för kvinnors inkomster. Med hjälp av mikrolån kan kvinnor bli småföretagare, bli försörjare, förändra sina liv och äga mark och bostad. Vi vill verka för att fler kvinnor ska kunna starta, driva och utvidga sin verksamhet. Regeringen redogör i skrivelsen för feministiska utrikespolitiks resultat och genomslag. Vi delar regeringens beskrivning av de sex fokusområden där det finns utmaningar, som alla berör alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, frihet från fysiskt, psykiskt och sexuellt våld, medverkan i att förebygga och lösa konflikt och i att bygga fred efter konflikter, politiska deltagande och inflytande inom alla samhällsområden, ekonomiska rättigheter och egenmakt samt sexuell och reproduktiva hälsa och rättigheter (SRHR). Det är också välkommet att regeringen lyfter handelns roll när det gäller att lyfta människor ur extrem fattigdom och att regeringen genom EU vill se handelsavtal som tillvaratar kvinnors intressen. Övergripande om politiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 20, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3397 av m.fl. (C),