bet · H701AU9 · 2020-03-26 00:00:00 — Vi anser således att regeringen skyndsamt bör verka för fler integrationsinsatser med fokus på tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska, så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . Vidare anser vi att etableringstiden måste användas på ett betydligt effektivare sätt. Arbetsförmedlingen har helhetsansvar för etableringsinsatserna, men myndigheten har konstaterade stora brister, och de uppvisade resultaten är inte tillfredsställande. De kommuner som vill bör därför kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare från Arbetsförmedlingen. Till skillnad från utskottet anser vi inte att det eventuella resultatet av januariöverenskommelsen bör avvaktas, låt vara att reformarbetet när det gäller Arbetsförmedlingen nu har förtydligats och justerats tack vare påtryckningar från bl.a. Vi menar att det behövs åtgärder nu och anser att regeringen bör verka för att kommuner som så vill ska ha möjlighet att ta över ansvaret för etableringen från Arbetsförmedlingen. Knappt hälften av alla som är inskrivna i etableringsuppdraget har en förgymnasial utbildning. Vägen till ett jobb kommer därför ofta att behöva gå via den kommunala vuxenutbildningen. Inom ramen för migrations-överenskommelsen 2015 drev på för en utbildningsplikt för vuxna nyanlända med kort utbildning. En form av utbildningsplikt har införts, men resultatet är blygsamt, och dessutom är utbildningsplikten i sig oklar och behöver förtydligas. Vi delar inte utskottets uppfattning om det lämpliga i att invänta eventuella åtgärder från regeringens sida. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för nyanlända invandrare med kort utbildning anser vi att regeringen bör förtydliga utbildningsplikten. Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:822 av m.fl. (SD) och 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 22, 2019/20:239 av (S), 2019/20:892 av (M), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 9 och 10, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10 och 17. Integrationspolitiken har kostat mer än , och tvärt emot intentionerna har det s.k. utanförskapet och segregationen inte minskat utan i stället ökat. Enligt polisens egna uppskattningar bor det numera ungefär en halv miljon människor i s.k. utsatta områden. Detta har varit en starkt bidragande orsak till den växande kriminaliteten och har inneburit stora offentliga kostnader. Vi välkomnar i och för sig åtgärder som kan bryta segregationen men vi håller inte med regeringen och utskottet om att det är bidrag riktade till specifika vissa grupper baserade på dessa gruppers etnicitet som är lösningen. Åtgärder som tar sikte på problem med segregation och integration bör gälla lika för alla medborgare. Vi anser därför att regeringen bör utse en expertkommission för att utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet analysera problemen med integrationspolitiken och föreslå framtida lösningar. När det gäller asylprocessen bör den kortas avsevärt, och innan formellt beslut om uppehållstillstånd fattats ska den sökandes rätt att vistas i landet och ta del av samhället vara begränsad. Till skillnad från utskottet anser vi att om man under denna fas lägger resurser på att genomföra olika integrationsåtgärder, sänder man felaktiga signaler om att den berörda personen oavsett utfall ska stanna i landet. Historiskt har det också öppnat upp för nya ansökningar om att stanna på grund av arbete eller anknytning till landet, vilket alltså bidragit till att möjliggöra för individer att kringgå de regelverk som gäller för t.ex. arbetskraftsinvandring. Med det sagda anser vi att regeringen bör vidta åtgärder för att asylsökandes rätt att vistas i landet och ta del av samhället ska begränsas. Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 22 samt 2019/20:239 av (S), 2019/20:822 av m.fl. (SD), 2019/20:892 av (M), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 9 och 10, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10 och 17. anser att det är viktigt att tidigt kartlägga nyanländas hälsotillstånd och prestationsförmåga och i större utsträckning anpassa insatserna därefter. Beroende på vilka upplevelser en person som flytt till har varit med om kan hen ha behov av olika insatser. För vissa krävs regelbunden och omfattande traumabehandling för att klara av vardagen. För andra handlar det om att kunna få ett socialt sammanhang. Ofta kan de kombineras med andra etableringsinsatser. Mot denna bakgrund anser jag att det krävs en mer flexibel syn på vad som kan ingå i en etableringsplan. Nyanlända som tar ett jobb som inte matchar deras kompetens möter svårigheter att avancera till ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer. Ett sätt att förbättra rörligheten, och matchningen, kan vara att införa ett valideringsår, som innebär att en person som har ett jobb som inte matchar hens kvalifikationer skulle få möjlighet att upplåta sin tjänst till någon som är arbetslös. skulle individens utbildningsbakgrund kartläggas, utbildningen kompletteras samt individen erbjudas praktik för att få in en fot i rätt bransch. Till skillnad från utskottet kan jag inte se hur januariavtalet och den pågående privatiseringen av Arbetsförmedlingen på något sätt kan ge bättre förutsättningar för en kraftfull politik för nyanländas etablering. I enlighet med ovanstående anser jag därför att regeringen dels bör utreda möjligheterna att införa ett valideringsår, dels bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att samarbeta med relevanta aktörer i framtagandet av flexibla etableringsplaner. Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 22, 2019/20:239 av (S), 2019/20:822 av m.fl. (SD), 2019/20:892 av (M), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 9 och 10, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10 och 17. Nyanlända invandrare bereds plats i etableringsprogrammet när de fått tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd. Programmet är frivilligt men en stor andel av de nyanlända invandrarna är inskrivna på programmet, delvis för att ett deltagande berättigar till etableringsersättning. Av de kommunmottagna är det uppskattningsvis som inte skriver in sig i etableringsprogrammet, och ungefär lika stor andel som lämnar programmet . Detta innebär att många nyanlända invandrare inte får den utbildning som de skulle behöva. Den första delen i programmet är till stor del tillägnad svenskundervisning och samhällsorientering och är av särskild vikt för en första introduktion till . Liksom utskottet konstaterar jag att under den förra mandatperioden ställde sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen bör stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser. Till skillnad från utskottet anser jag dock inte att det är tillräckligt att enbart hänvisa till tidigare ställningstaganden. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur den i etableringsprogrammet kan göras obligatorisk och hur dagens sanktionssystem i etableringsersättningen kan skärpas så att fler väljer att fortsätta etableringsprogrammet. Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8 och 17 samt 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 22, 2019/20:239 av (S), 2019/20:822 av m.fl. (SD), 2019/20:892 av (M), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 9 och 10, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 9 och 10. Liberal integrationspolitik handlar om att befästa de liberala och demokratiska värderingar som präglar vårt land. Många som kommit till har levt i samhällen som präglas av andra värderingar, i samhällen där de inte kunnat eller vågat förlita sig på staten. I stället har klanen eller den utvidgade familjen funnits. Ofta anses kvinnan underordnad mannen, och barnets rättigheter ifrågasätts. Att komma till ett land där jämställdhet mellan kvinnor och män är centralt likväl som barnets rättigheter och där tilltron till staten liksom individualismen är stark, är då inte alltid enkelt. Ingen människa ska av sin omgivning hindras att utöva de självklara rättigheter och möjligheter som gäller lika för alla i hela landet. Vi kan aldrig acceptera framväxten av parallellsamhällen. Utskottet pekar på vikten av att bekämpa segregationen i utsatta områden som ett sätt att motverka parallellsamhällen. Segregationen måste förvisso brytas men mer behöver göras. Vi anser därför att regeringen bör vidta fler åtgärder för att bekämpa parallellsamhällen. måste bli bättre på att ta tillvara den potential och det entreprenörskap som många nyanlända bär med sig. Företagandet måste ses som en naturlig försörjningsväg in i det svenska samhället. Att starta och driva företag, t.ex. inom servicesektorn, kan för många vara en viktig väg till egen försörjning. Det behövs praktisk information för att enkelt komma igång, och kommuner bör verka för att vara attraktiva företagarkommuner, och samarbete med t.ex. det civila samhället är viktigt. Utskottet nämner en del initiativ på området men mer behöver göras. Vi anser därför att regeringen bör vidta fler åtgärder för att ta vara på nyanländas potential som företagare. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:1086 av (S), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Utrikes födda kvinnor har en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden och fastnar i bidragsberoende i högre grad än andra. Andelen utrikes födda kvinnor som arbetar är lägre än andelen inrikes födda kvinnor. Att inte ha en egen försörjning innebär antingen ett bidragsberoende eller ett beroende av partnerns eller familjens inkomster, och det förminskar kvinnors handlingsutrymme. Men det drabbar inte bara kvinnan i relationen. Studier bekräftar att barn som lever i familjer där mammorna inte jobbar löper stor risk att själva hamna i arbetslöshet och utanförskap. En av de viktigaste åtgärderna för att både öka jämställdheten och lösa integrationsfrågan är därför att bryta bidragsberoende och säkra kvinnors och flickors frihet och trygghet. Här krävs det konkreta reformer, men vi kan konstatera att utskottet blir svaret skyldigt när det sätter sin tilltro till allmänna utfästelser i januari-överenskommelsen om ett jämställdhetsperspektiv i etableringsåtgärderna. Vad som inte heller verkar övertygande är när utskottet som det verkar förlitar sig på att Arbetsförmedlingen, en myndighet med återkommande problem i verksamheten, ska kunna åstadkomma någon verklig förändring när det gäller målsättningen att bättre nå gruppen utrikes födda kvinnor och öka deras deltagande på arbetsmarknaden. Och trots att myndigheten haft ett specifikt uppdrag för att åstadkomma ökad jämlikhet när det gäller bemötande visar undersökningar att utrikes födda kvinnor inte får ta del av utbildningar, program och insatser i samma utsträckning som andra inskrivna på Arbetsförmedlingen. Detta oroar oss djupt. Vi anser att regeringen i enlighet med vad vi anfört ovan skyndsamt bör vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 3 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:1086 av (S), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar, och det gäller även i fråga om myndighetsutövning. Undersökningar har visat att mannen är i insatser: akterna upprättas på männen när familjer kommer, männen får kreditkort och är kontaktpersoner. När det gäller Arbetsförmedlingen har, som utskottet påtalar, analyser visat att kvinnor tar del av myndighetens etableringsuppdrag i lägre utsträckning än män. Och som utskottet påpekar verkar det som att myndighetens prioritering av utrikes födda kvinnor när det gäller deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och insatser inte fått genomslag. Jag vill hänvisa till att utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter har lett till en större genusmedvetenhet hos ett antal deltagande myndigheter, bl.a. . Enligt myndighetens egen redovisning finns nu små skillnader mellan hur män och kvinnor behandlas i asylprövningen. Nästa steg bör enligt vara att får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. På så sätt kan vi säkerställa att samtliga myndigheter och kommuners arbete gynnar jämställdheten, från till sfi-utbildningen och polisen. Jag delar inte utskottets uppfattning att januariavtalet – med dess i många avseenden högerliberala profil – kan bilda utgångspunkt för några verkligt jämställdhetspolitiska förslag. Som framgått ovan menar jag, till skillnad från utskottet, att regeringen bör sträva mot en mer feministisk migrationspolitik och ett feministiskt mottagande av människor på flykt. Jag anser därför att regeringen bör ge i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 25 och 33, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:646 av (KD) yrkande 1, 2019/20:964 av m.fl. (SD), 2019/20:1478 av (M) och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 18. Samhällsorienteringen är avgörande för att ge nyanlända en grundläggande förståelse för det svenska samhället. Vi menar att utskottet inte på något övertygande sätt gett besked om hur den kan förbättras. har en rad konkreta förslag för att förbättra och förstärka såväl samhällsorienteringen som samhällsinformationen. För det första behöver samhällsorienteringen för nyanlända invandrare utökas, och en avslutande examination i samhällsorientering bör införas. Vi välkomnar att regeringen och insett behovet av det föreslagit och utökat samhällsorienteringen från 60 . I sitt ställningstagande tar utskottet dock inte uttryckligen ställning till vårt förslag om en avslutande examination i samhällsorientering utan nöjer sig med en hänvisning till regeringens och myndigheternas utvecklingsarbete, vilket vi beklagar. För det andra föreslår vi att det införs nationella kursplaner med fokus på värderingar för samhällsorienteringen som tydligt anger utbildningens innehåll och mål. Att på detta sätt stärka styrningen ger likvärdighet över hela landet. När det gäller innehållet måste det utvecklas till att fokusera på huvudsakliga värderingsskillnader, hur vi väljer att leva här i och vad som är viktigt för oss. Barns och ungdomars rättigheter måste belysas tydligare, liksom kvinnors rättigheter, med fokus på bl.a. jämställdhet och nolltolerans mot hedersförtryck. Förväntan på arbete och egen försörjning måste lyftas tydligare, och vi måste tydligt markera vikten av lagar och regler. För det tredje finns det behov av ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck, könsstympning samt skyldigheter och rättigheter i . När det gäller denna samhällsinformation menar vi till skillnad från utskottet att det inte är tillräckligt att invänta att regeringen eventuellt tar initiativ i frågan. Till förslag hör även bl.a. krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap, en kortare samhällsorientering vid mottagandet av en asylsökande eller nyanländ elev vid grund- och gymnasieskolor samt att äldre bör omfattas av samhällsorienteringen. Dessa förslag behandlas dock i andra sammanhang och är inte föremål för ställningstagande i detta betänkande. Vi anser att regeringen i enlighet med ovanstående bör införa dels en avslutande examination i samhällsorientering, dels nationella kursplaner med fokus på värderingar för samhällsorienteringen. Regeringen bör också se till att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända invandrare. Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:964 av m.fl. (SD) och 2019/20:646 av (KD) yrkande 1, 2019/20:1478 av (M), 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 24, 25 och 33 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 18. anser att alla som kommer till ska få god kännedom om det svenska samhället. Vi anser därför att deltagande i samhällsorientering ska vara obligatoriskt för samtliga som beviljas uppehållstillstånd. Vi välkomnar att utskottet åtminstone delvis verkar vara inne på samma linje. Vi delar dock inte utskottets uppfattning att januariavtalet innebär något framsteg i fråga om en hållbar migrations- och integrationspolitik. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att deltagande i samhällsorientering ska bli obligatoriskt för samtliga som beviljas uppehållstillstånd. Regeringen bör också se till så att utbildningen ger en praktisk introduktion till livet i såväl som kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:646 av (KD) yrkande 1 och 2019/20:964 av m.fl. (SD), 2019/20:1478 av (M), 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 24, 25 och 33 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 18. När familjer kommer till från områden med hederskultur uppstår en konflikt för hela familjen. Särskilt unga flickor kan känna sig mycket övergivna då de inte kan lämna denna kultur utan repressalier från familjen. Att överge sin familj i ett nytt land är något som inte många orkar, även om de är utsatta för fara. Därför måste samhället stå på flickornas sida och ge dem det stöd de behöver. Ingen ska behöva leva i med hot och våld i sin vardag. har föreslagit att alla som kommer till som asylsökande ska genomgå ett särskilt s.k. asylprogram där man från dag ett bl.a. ska ha samhällsorientering för att snabbt få förståelse för kvinnors rättigheter och jämställdhet generellt. I detta sammanhang blir det naturligt att också tala om skadliga hedersnormer. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder så att personer i asylprocessen redan från dag ett får information om skadliga hedersnormer och om svensk lagstiftning på området. Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2019/20:1473 av (M), 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 20. Civilsamhället gör mycket värdefulla insatser och skapar goda förutsättningar för integration av barn och unga. Detta engagemang måste uppmuntras, och vi måste alltid tillvarata civilsamhällets enorma insatser i detta arbete. Det handlar bl.a. om att se över effekterna av det s.k. Idrottslyftet i socioekonomiskt utsatta områden. Vi tror att många fler kan och vill hjälpa till med integrationen av nyanlända. Flera kommuner arbetar för att få fler människor att bidra till ökad integration, genom att t.ex. inrätta fadderfamiljer och kontaktpersoner. Detta arbete bör uppmuntras och beprövat framgångsrika initiativ spridas till alla kommuner för att öka och uppvärdera civilsamhällets ovärderliga roll i integrationen av barn och ungdomar. Vi är också medvetna om det pågående arbete som utskottet hänvisar till, men till skillnad från utskottet anser vi inte att detta är tillräckligt. Vi anser därför att regeringen bör verka för att ytterligare stärka samarbete med civilsamhället vad gäller integrationen av barn och unga. Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:1473 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 25, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 20. Jag välkomnar det stora engagemang som finns i civilsamhället när det gäller att bidra till nyanlända invandrares etablering. Det är i de frivilliga sammanslutningarna som de värderingar som behövs för ett fungerande samhälle förvärvas. Det är här som möten uppstår, kunskap överförs och det främmande blir bekant. Den rollen kan och ska inte staten ta över. Jag vill däremot se en politik som både värnar och uppmuntrar det civila samhället. Jag anser att det offentliga efter noggrann uppföljning ska ge stöd till det arbete som bedrivs utifrån människors lika värde och demokratiska principer. Jag håller inte med utskottet om att regeringen gjort tillräckligt i detta avseende. Med det anförda anser jag att regeringen i enlighet med ovanstående bör verka ytterligare för att stärka det civila samhällets betydelse för integrationen och statens stöd till dess arbete. Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 20 och 2019/20:1473 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 25, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 8.