bet · H701UU6 · 2020-01-15 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om feministiska utrikespolitik till handlingarna. På en övergripande nivå konstaterar utskottet bl.a. att ska vara den globalt starkaste rösten för jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inte minst mot bakgrund av det motstånd som finns internationellt mot jämställdhetsarbete och ett krympande demokratiskt utrymme i många länder. Utskottet framhåller även bl.a. att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer också i fortsättningen bör vara en av de främsta prioriteringarna i utrikespolitikens samtliga delar och genomsyra alla politikområden. Utskottet tar därutöver upp frågor som rör arenor och verktyg för politiken, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, kvinnor, fred och säkerhet samt internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD) och två särskilda yttranden (V). Skrivelse 2019/20:17 feministiska utrikespolitik. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande om politiken, punkt 1 (M) 2.Övergripande om politiken, punkt 1 (SD) 3.Övergripande om politiken, punkt 1 (C) 4.Övergripande om politiken, punkt 1 (V) 5.Övergripande om politiken, punkt 1 (KD) 6.Arenor och verktyg, punkt 2 (M) 7.Arenor och verktyg, punkt 2 (SD) 8.Arenor och verktyg, punkt 2 (V) 9.Arenor och verktyg, punkt 2 (KD) 10.Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, punkt 3 (M) 11.Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, punkt 3 (SD) 12.Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, punkt 3 (V) 13.Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, punkt 3 (KD) 14.Fred och säkerhet, punkt 4 (M) 15.Fred och säkerhet, punkt 4 (KD) 16.Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, punkt 5 (M) 17.Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, punkt 5 (KD) 1.Övergripande om politiken, punkt 1 (V) 2.Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, punkt 5 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motioner som avstyrks av utskottet Bilaga 3 Offentlig utfrågning om kvinnor, fred och säkerhet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 20, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3397 av m.fl. (C), 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2019/20:3402 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 7 samt 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:1386 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 6 samt 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 9, 11 och 12. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Reservation 13 (KD) 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 21, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Reservation 14 (M) Reservation 15 (KD) Internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd 2018/19:2593 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 2 i denna del, 3, 4 och 6. Reservation 16 (M) Reservation 17 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2019/20:17 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP) och (C). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2019/20:17 feministiska utrikespolitik, 29 yrkanden i följdmotioner som har lämnats in med anledning av skrivelsen och 21 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19 och 2019/20. Regeringen deklarerade att den hade etablerat en feministisk utrikespolitik. I en skrivelse redovisas nu på ett integrerat sätt arbetet för jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter genom den feministiska utrikespolitiken. Delar av arbetet har dock enligt regeringen beskrivits i utrikesdeklarationer, budgetpropositioner och i olika andra skrivelser. föredrog dåvarande utrikesminister frågor kopplade till dialog och fredsprocesser för utskottet. föredrog kabinettssekreteraren regeringens arbete med en feministisk utrikespolitik för utskottet. föredrog utrikesminister och ministern för internationellt utvecklingssamarbete , regeringens demokratisatsning. arrangerade utskottet en offentlig utfrågning på temat kvinnor, fred och säkerhet. De stenografiska uppteckningarna från den offentliga utfrågningen finns som en bilaga till betänkandet. Utskottet har därutöver i flera tematiska och geografiska föredragningar berört frågor kopplade till den feministiska utrikespolitiken och även i olika betänkanden behandlat sådana frågor. I denna skrivelse redogör regeringen för feministiska utrikespolitik. Skrivelsen redogör för bakgrunden till politiken, beskriver verktyg och arenor för agerande samt ger exempel på vad arbetet har bidragit till inom olika delar av utrikespolitikens tematiska och geografiska arbetsområden. I skrivelsen redovisas utmaningar som finns i det globala arbetet med jämställdhet utifrån sex fokusområden. Skrivelsen redogör också kort för några prioriteringar och ambitioner för det fortsatta arbetet för global jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Skrivelsen omfattar arbetet med den feministiska utrikespolitiken inom hela utrikespolitikens område, dvs. utrikes- och säkerhetspolitiken, det internationella utvecklingssamarbetet och handels- och främjandepolitiken. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om övergripande frågor kopplat till den feministiska utrikespolitiken, bl.a. politikens inriktning, demokrati som övergripande mål och hbtq-personers rättigheter. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD) samt särskilt yttrande 1 (V). Skrivelsen ger en lägesbild av situationen för jämställdheten i världen för kvinnor och flickor. Av skrivelsen framgår grundvalarna för politiken, bakgrunden och tidigare jämställdhetsarbete samt olika ramverk för politiken. Redovisningen av arbetet med den feministiska utrikespolitiken är uppdelad enligt sex fokusområden och olika politikområden. De sex fokusområdena är – fullt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna – frihet från fysiskt, psykiskt och sexuellt våld – medverkan i att förebygga och lösa konflikt, och i att bygga fred efter – politiskt deltagande och inflytande inom alla samhällsområden – ekonomiska rättigheter och egenmakt – sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter (SRHR). I skrivelsen beskrivs även verktygen för genomförandet. Regeringen gör likaså ett antal reflektioner när det gäller arbetet och ger en framåtblick. I kommittémotion 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs bl.a. att utrikespolitik ska utgå från svenska intressen och att gemensamma värderingar om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi alltid ska vara vägledande. Det anförs även att dessa värderingar inte kräver några enskilda strategier, utan ska genomsyra all svensk utrikespolitik. I motionen framhålls även bl.a. betydelsen av handel, ekonomisk tillväxt samt kvinnors tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt för global jämställdhet. Detta framförs även i partimotion 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 1, kommittémotion 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 1 och kommittémotion 2019/20:3321 av m.fl. (M) yrkande 2. I kommittémotion 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att regeringen bör främja en på riktigt kvinnofrämjande utrikespolitik. I kommittémotion 2019/20:3397 av m.fl. (C) lyfts bl.a. bristen på definition av den feministiska utrikespolitiken fram och att det saknas tydliga mål för politiken och resonemang om målkonflikter. Motionärerna anser att regeringens feministiska utrikespolitik ska definieras ur ett liberalt perspektiv med utgångspunkt i individens rätt till frihet från förtryck. I kommittémotion 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 20 anförs att inom ramen för den feministiska utrikespolitiken bör uppmärksamma situationen för homo- och bisexuella flickor, kvinnor och icke-binära, trans- och intersexpersoner. I kommittémotion 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 anförs bl.a. att utrikespolitiken ska fokusera på att stödja frihet, demokrati och mänskliga rättigheter, bidra till att människor tillförsäkras en värdig tillvaro samt att varje människa ska ges möjlighet att utveckla sin person och förverkliga sin potential. Det framhålls även bl.a. att en utrikespolitik som syftar till jämställdhet är viktig för att demokratiska, sociala och ekonomiska framsteg ska komma både kvinnor och män till del och att diskrimineringen av kvinnor försvårar arbetet mot fattigdomsbekämpning. I kommittémotion 2019/20:3402 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att ska införa demokrati som övergripande mål inom utrikespolitiken för att bl.a. främja global jämställdhet. Även i partimotionerna 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:3362 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att utrikespolitik ska ha demokrati som övergripande mål. I kommittémotion 2019/20:3402 av m.fl. (L) yrkandena 2–3 anförs att i internationella kontakter ska betrakta hbtq-rättigheter som mänskliga rättigheter och att regeringen bör införa skarpare målsättningar för jämställdhetsarbetet inom utrikespolitikens samtliga ämnesområden. I partimotion 2018/19:2063 av m.fl. (L) yrkande 5 anförs bl.a. att ska föra en feministisk utrikespolitik, att kvinnors rättigheter måste prioriteras i alla kontakter med omvärlden och att svensk utrikespolitik ständigt bör bejaka hbtq-personers rättigheter. I partimotion 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 12 anförs bl.a. att en feministisk utrikespolitik bör ta sin form i två konkreta utrikes- och säkerhetspolitiska linjer. För det första måste ännu tydligare än verka för att kvinnor och flickor världen över ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter, inklusive rätten till sin egen kropp. För det andra ska detta vara ett av de genomgripande perspektiven i svensk biståndspolitik. Utskottet konstaterar att utrikespolitiken handlar om förbindelser med, och politik gentemot, länder och internationella organisationer och ytterst syftar till att främja fred, säkerhet och hållbar utveckling, vilket även framgår av regeringens skrivelse. Svensk utrikespolitik delas in i tre huvudsakliga politikområden: utrikes- och säkerhetspolitik, internationellt utvecklingssamarbete och handels- och främjandepolitik. En central utgångspunkt för de utrikespolitiska förbindelserna är folkrätten. Såsom framförs i skrivelsen är EU viktigaste utrikespolitiska plattform. Utrikespolitiken formuleras både genom formella beslut och genom uttalanden och s.k. faktiskt handlande. Den mål och prioriteringar för utrikespolitiken presenteras i årliga utrikesdeklarationer. Även i budgetpropositioner framgår prioriteringar för utrikespolitik. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. har beslutat om målet för utgiftsområde 5 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UU1, rskr. 1997/98:102). Målet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Det internationella biståndet och handelspolitiken omfattas av utgiftsområdena 7 och 24. Utskottet återkommer till frågor om internationellt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd längre fram i betänkandet. Utskottet konstaterar att regeringens feministiska utrikespolitik lanserades och att regeringen nu lämnar en samlad redovisning av den feministiska utrikespolitiken i en skrivelse till . Delar av arbetet har beskrivits i bl.a. utrikesdeklarationer, budgetpropositioner, andra skrivelser och svar på skriftliga frågor och interpellationer. I skrivelsen lyfter regeringen fram att politiken bygger vidare på mångåriga arbete för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Den feministiska utrikespolitiken är även del av en större struktur som presenterades i den jämställdhetspolitiska skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Enligt handboken för den feministiska utrikespolitiken anges att politiken i grunden är ett arbetssätt och ett perspektiv. Av skrivelsen framgår att politiken bygger på övertygelsen om att hållbar fred, säkerhet och utveckling aldrig kan uppnås om halva världens befolkning exkluderas och är ett svar på den diskriminering och systematiska underordning som fortfarande präglar vardagen för otaliga kvinnor och flickor världen över. Politiken är en agenda för förändring och resultat, vilket enligt skrivelsen innebär att den ska stärka alla kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. Politiken ska bidra till jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive genom att motverka alla former av diskriminering som begränsar kvinnors och flickors handlingsutrymme. Politiken ska också bidra till kvinnors representation och inflytande i beslutsprocesser, på alla nivåer och inom alla områden, medan arbetet med resurser handlar om att dessa fördelas så att jämställdhet och alla kvinnors och flickors möjligheter att fullt ut åtnjuta de mänskliga rättigheterna främjas. Utskottet konstaterar att utrikesförvaltningens handlingsplan för feministisk utrikespolitik beskriver jämställdhet som en målsättning i sig men också som en förutsättning för att nå regeringens utrikespolitiska mål om fred, säkerhet och hållbar utveckling. Utskottet påminner om sitt ställningstagande i betänkande 2015/16:UU1 och 2016/17:UU1 att ska vara den globalt starkaste rösten för jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Utskottet vidhåller detta, inte minst mot bakgrund av det motstånd som finns internationellt mot jämställdhetsarbete och ett krympande demokratiskt utrymme i många länder. Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen beskriver sex fokusområden där utmaningar finns. – fullt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna – frihet från fysiskt, psykiskt och sexuellt våld – medverkan i att förebygga och lösa konflikt, och i att bygga fred efter konflikter – politiskt deltagande och inflytande inom alla samhällsområden – ekonomiska rättigheter och egenmakt – sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Regeringen har tagit upp den feministiska utrikespolitiken i flera budgetpropositioner. I budgetpropositionen , utgiftsområde 5, anges att den feministiska utrikespolitiken, med handlingsplan och uppsatta mål, är en central bedömningsgrund för utrikesförvaltningens verksamhet. All verksamhet inom ramen för utgiftsområdet analyseras utifrån hur den bäst bidrar till kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser samt till de uppsatta målen för politiken som handlar om kvinnors och flickors politiska aktörskap och ekonomiska egenmakt, medverkan i och inflytande över fredsarbetet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt frihet från alla former av våld. Utskottet konstaterar att arbetet med den feministiska utrikespolitiken utgår från olika styrdokument. Flera årliga och fleråriga handlingsplaner för arbetet med den feministiska utrikespolitiken har beslutats. Handlingsplanerna anger bl.a. mål för arbetet, verktyg, åtgärder, metoder, styrning och aktörer. Av handlingsplanerna framgår även att utrikesförvaltningens interna arbete ska stödja och manifestera politiken och att handlingsplanen är en del av utrikesförvaltningens verksamhetsplanerings- och resursprocess. Utskottet konstaterar att utrikesförvaltningen gjorde en fördjupad uppföljning av den feministiska utrikespolitiken efter att den lanserades som innefattade interna och externa samråd och där enheter och utlandsmyndigheter involverades. Vidare finns en promemoria om den formella styrningen relaterad till den feministiska utrikespolitiken daterad . I denna redogör regeringen för några exempel på hur styrningen av den feministiska utrikespolitiken och mål kopplade till detta ser ut inom olika politikområden och i relation till olika myndigheter. Därutöver har en tagits fram. är tänkt att vara ett stöd för den svenska utrikesförvaltningen men även kunna användas av andra delar av statsförvaltningen och samhället. Enligt handlingsplanen ska utrikesförvaltningen vidareutveckla sin mål- och resultatstyrning på ett sätt som stärker planering, styrning, resursallokering och resultat av arbetet med politiken. Utskottet konstaterar att uppföljning och analys är centralt i arbetet med att åstadkomma konkreta framsteg. De årliga handlingsplanerna och det faktum att den feministiska utrikespolitiken integreras i utrikesförvaltningens verksamhetsplanering och resursfördelningsprocesser ger möjligheter till en årlig uppföljning av politiken. Årliga, offentliga handlingsplaner gör också att arbetet kan följas av andra. Utskottet noterar att de sex fokusområdena i skrivelsen omnämns som mål i bl.a. handlingsplanen och i handboken. Utskottet framhåller vikten av en konsekvent terminologi som en del av ökad tydlighet och ökade möjligheter till uppföljning. Utskottet behandlar frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i en annan del av detta betänkande men vill här framhålla att respekten för dessa rättigheter och principer även i fortsättningen bör vara en av de främsta prioriteringarna i utrikespolitikens samtliga delar och genomsyra alla politikområden. Utskottets uppfattning är att de mänskliga rättigheterna är centrala såväl i sig själva som i upprätthållandet av demokrati och rättsstatens principer. är de beroende av demokratiska och rättsstatliga system för att kunna åtnjutas fullt ut. Utskottet anser därför att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer måste behandlas integrerat. Utskottets uppfattning är att demokrati inte är möjlig utan att halva befolkningen deltar och åtnjuter samma rättigheter, representation och resurser som den andra hälften. Stärkt respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer bidrar dessutom till ökad frihet och stärkt ställning för kvinnor och flickor. Utskottet framhåller att detta synsätt även bör få genomslag inom ramen för den demokratisatsning som regeringen aviserade i den utrikespolitiska deklarationen och presenterade för utskottet . Utskottet understryker det som står i skrivelsen om att arbetet med den feministiska utrikespolitiken behöver involvera och beakta såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Det är enligt skrivelsen nödvändigt att ha ett s.k. intersektionellt perspektiv som tar hänsyn till att kvinnor, flickor, män och pojkar inte är homogena grupper utan har olika identitet, behov, inflytande och livsvillkor som påverkas av fler faktorer och diskrimineringsgrunder än kön, t.ex. etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning, ålder, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck. Utskottet vill påminna om att det har framhållit att diskriminering av människor på grund av sexuell läggning och könsidentitet står i strid med den grundläggande och universella principen om alla människors lika värde och rättigheter. Utskottet står fast vid detta och understryker betydelsen av att fortsätter att utgöra en kraftfull röst för hbtq-personers lika värde och rättigheter inom både utrikespolitiken och biståndspolitiken. Utskottet har även fört fram liknande budskap när det har behandlat situationen i olika länder. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2018/19:2063 (L) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2057 (L) yrkande 12, 2019/20:2830 (M) yrkande 1, 2019/20:3024 (M) yrkande 1, 2019/20:3321 (M) yrkande 2, 2019/20:3356 (V) yrkande 20, 2019/20:3362 (L) yrkande 1, 2019/20:3395 (M) yrkande 1, 2019/20:3396 (SD) yrkande 2, 2019/20:3397 (C), 2019/20:3400 (KD) yrkandena 1 och 2 i denna del och 2019/20:3402 (L) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arenor och verktyg för den feministiska utrikespolitiken, bl.a. när det gäller relationen till andra länder och inom FN. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (V) och 9 (KD). Skrivelsen berör på flera områden frågor som har relevans för agerande i förhållande till enskilda länder och internationella organisationer. Exempelvis finns i skrivelsen information om arbetet inom de sex fokusområden som omnämns ovan och om arbetet inom ramen för olika politikområden. Vidare beskrivs ett antal arenor, aktörer och kanaler för arbetet med den feministiska utrikespolitiken. Där beskrivs bl.a. det arbete som görs på landnivå och inom ramen för FN. I kommittémotion 2019/20:3395 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att jämställdheten och öppenheten inom FN ska öka. I kommittémotion 2019/20:3400 av m.fl. (KD) yrkande 10 anser motionärerna att bör spela en aktiv roll i reformeringen av FN-systemet och verka för att särskilda kriterier införs för en plats i och för att undvika att medlemsländerna konsekvent bryter mot de rättigheter som rådet ska försvara. I kommittémotion 2019/20:3396 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att bör ta avstånd från den iranska regimens kvinnoförtryck. I yrkande 4 anser motionärerna att man bör använda alla tillgängliga verktyg för att främja kvinnors rättigheter i och globalt. I yrkande 5 anser motionärerna att erkännandet av bör återkallas för att främja kvinnors rättigheter i och i yrkande 7 att totalitära regimer runt om i världen där avsaknaden av grundläggande rättigheter för kvinnor förekommer inte ska legitimeras. I partimotion 2019/20:3357 av m.fl. (V) yrkande 2 anser motionärerna att ska verka för att stärka respekten för kvinnors rättigheter i . Inom FN finns en rad forum, organisationer och kommittéer där arbetet med jämställdhetsfrågor bedrivs, såsom och dess olika utskott, för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s kvinnokommission. är en av de största givarna till flera av , fonder och program. Utskottet anser liksom tidigare att FN är centralt för en regelbaserad världsordning. FN:s stadga anger centrala principer om att främja fred, samarbete och sociala och ekonomiska framsteg samt för värnandet av de mänskliga rättigheterna. FN spelar därmed en central roll för att stärka det globala arbetet för mänskliga rättigheter. Utskottet understryker vikten av att fortsätter att vara en kritisk vän till FN och en stark röst för ett mer effektivt och transparent FN.