bet · H701FiU22 · 2020-03-12 00:00:00 — Motionärerna anför också att det bör införas en möjlighet för sparbanker att ta in externt kapital (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att det svenska regelverket för banker behöver ses över för att det ska bli proportionerligt och rimligt (yrkande 3). Flera av motionerna tar upp liknande frågor som utskottet behandlade under förra (se bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade bl.a. till att det har vidtagits en rad åtgärder för att öka konkurrensen, exempelvis större öppenhet kring hur bolåneräntor sätts och krav på rutiner för att underlätta byte av bank. Det pågår också ett regelförenklingsarbete på EU-nivå som bl.a. syftar till att göra regelverket mer proportionerligt och minska omotiverad regelbörda, inte minst för de mindre instituten. När det gäller sparbankernas villkor och konkurrenssituation var det utskottets uppfattning att det är något regeringen arbetade med i olika delar. Sparbankerna gynnas exempelvis av arbetet med att minska regelbördan för mindre institut. Utskottet ansåg vidare att det är viktigt att verka för en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter för företagande, bl.a. när det gäller kreditgivningen. Det rimmade enligt utskottet väl med det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken som fattat beslut om i bred politisk samsyn (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359 och 360). lämnade ett förslag till regeringen om ändringar i sparbankslagen (1987:619). [5] Ändringarna omfattar reglerna i 8 kap. om ombildning av sparbank till bankaktiebolag, reglerna i 3 kap. om den verkställande direktörens roll samt reglerna i 4 kap. om huvudmän i sparbanker. Förslagen bereds inom . Krav på att banker ska ha rutiner för byte av betalkonto När betalkontodirektivet[6] genomfördes i svensk rätt infördes ett krav i lagen om betaltjänster på att betaltjänstleverantörer ska ha rutiner för byte av betalkonto inom (se prop. 2016/17:129, bet. 2016/17:FiU33, rskr. 2016/17:237). Medlemmarna i hade enats om gemensamma rutiner för bankbyte. Regeringens bedömning i propositionen var att dessa rutiner fungerade väl. Bytesrutinerna omfattar inte bara konton utan även andra tjänster. Enligt betalkontodirektivet (artikel 28.1) skulle kommissionen senast överlämna en rapport till och rådet om tillämpningen av direktivet. Rapporten ska inkludera en bedömning av lönsamheten i ett genomförande av en fullständig unionsomfattande nummerportabilitet för betalkonton. Kommissionen har när detta skrivs ännu inte kommit med sin rapport. Andra vuxna än föräldrars möjligheter att öppna bankkonton till barn Enligt Konsumenternas Bank- och är det möjligt för far- och morföräldrar att öppna bankkonton till barnbarn. Vissa banker tillåter dock enbart föräldrar att öppna konto i barnets namn. Far- och morföräldrar som vill öppna ett sparande till sitt barnbarn behöver ha barnets personuppgifter och oftast även föräldrarnas. Dessutom begär banken ofta att föräldrarna godkänner att kontot öppnas. Det pågår inte något arbete i om att införa ett krav för kreditinstitut att i årsbesked lämna information om borgensåtaganden eller andra engagemangsuppgifter för kunder i kreditinstituten. Noteras kan att var och en kan kontakta sitt eller sina få reda på sitt engagemang i respektive institut. Likvärdiga möjligheter till företagande i hela landet fattade beslut om ett övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:359 och 360). Målet ska vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Syftet med landsbygdspropositionen är enligt regeringen att lägga fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Inriktningen och målet för politiken ska utgöra en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd ska utformas. Reformeringen av landsbygdspolitiken ingår i januariavtalet Det s.k. januariavtalet handlar bl.a. om att både landsbygd, glesbygd och större städer ska kunna utvecklas (punkterna 22–29). Punkt 23 tar särskilt fasta på att det ska skapas bättre möjligheter för näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Investeringsmodell med associationsrättsliga fonder tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en översyn av fondregelverket (dir. 2014:139). lämnade utredningen ett betänkande där det bl.a. föreslogs en ny lag om associationsrättsliga fonder (SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad). I betänkandet står följande: I är det inte möjligt att bilda en värdepappersfond eller en specialfond (nationellt reglerad form av alternativ investeringsfond) på associationsrättslig grund. Utomlands är däremot den associationsrättsliga formen vanlig. För att öka konkurrenskraft i förhållande till andra jurisdiktioner och deras fondlagstiftning bör en modell med associationsrättsliga fonder införas även i . Utredningen föreslår en ny lag om investeringsbolag som bygger på relevanta bestämmelser i aktiebolagslagen och där befintliga bestämmelser från fondlagstiftningen ”återanvänds” (kapitel 6). För att förslaget ska kunna förverkligas krävs dock ändringar i skattelagstiftningen. Eftersom utredningsuppdraget, enligt utredningsdirektiven, inte omfattar skattefrågor lämnas förslaget under förutsättning att regleringen kompletteras med erforderliga ändringar i skattereglerna. Frågan bereds inom . Enligt utskottet spelar sparbanker en viktig roll på den svenska marknaden. Bland annat bidrar de till kreditförsörjning för invånare och företag i små och medelstora kommuner och en levande landsbygd. När det gäller sparbankernas villkor noterar utskottet att det pågår ett arbete inom med att modernisera sparbankslagen. Utskottet framhåller vikten av att verka för en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter för företagande, bl.a. när det gäller kreditgivningen. Det stämmer också överens med det övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken som fattade beslut om . Även i det s.k. januariavtalet anges att det ska skapas bättre möjligheter för näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Som framgår ovan publicerar FI varje kvartal bankernas bruttomarginal på bolån för att stärka konsumenternas ställning på bolånemarknaden. Det görs genom att man jämför den genomsnittliga räntan som kunder faktiskt betalat med den genomsnittliga finansieringskostnaden . När det gäller frågan om att bankkontonummer ska göras flyttbara mellan banker konstaterar utskottet att det pågår ett arbete på EU-nivå där kommissionen ska överlämna en rapport till och rådet om tillämpningen av betalkontodirektivet. Rapporten ska inkludera en bedömning av lönsamheten i ett genomförande av en fullständig unionsomfattande nummerportabilitet för betalkonton. Utskottet ser ingen anledning att föreslå att bankkontonummer ska göras flyttbara mellan banker. Utskottet noterar att ett förslag om att införa en investeringsmodell med associationsrättsliga fonder lades fram i betänkandet SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. I betänkandet anges att förslaget lämnas under förutsättning att regleringen kompletteras med nödvändiga ändringar i skattereglerna. Utskottet konstaterar att frågan bereds inom . Mot den bakgrunden avstyrks de här aktuella motionsyrkandena. Medlemskap i europeiska bankunionen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om medlemskap i europeiska bankunionen. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 6 (L). I partimotion 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 5 förordas att går med i den europeiska bankunionen och fullt ut ansluter sig till finanspakten. Motionärerna menar att och svensk handel förlorar på att stå utanför eurosamarbetet, och utanförskapet riskerar att förvärras när nu har lämnat EU. Det är dessutom i kretsen av euroländer som allt fler viktiga ekonomisk-politiska beslut fattas. Liknande motionsförslag om medlemskap i europeiska bankunionen har tidigare behandlats av utskottet, senast under /19 (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte förslaget och anförde att det då inte fanns anledning förändra direktivet till den pågående bankunionsutredningen. Däremot ansåg utskottet att det var viktigt att den pågående utredningen förutsättningslöst skulle få analysera innebörden av ett svenskt deltagande i bankunionen och redovisa de för- och nackdelar samt risker som är förknippade med att delta i eller kvarstå utanför bankunionen. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en genomgripande analys av innebörden av ett eventuellt svenskt deltagande i europeiska bankunionen. I uppdraget ingick även att redovisa för- och nackdelar samt de risker som är förknippade med att delta i eller kvarstå utanför bankunionen. Utredningen utmynnade i betänkandet och bankunionen (SOU 2019:52) som överlämnades till regeringen . Betänkandet är nu ute på remiss, och remisstiden pågår till . Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa den beredning som pågår inom av betänkandet om och bankunionen. Med detta avstyrks det aktuella motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kontanthantering och betaltjänster. Utskottet hänvisar till de lagändringar om tillhandahållande av kontanttjänster som trädde i kraft och upprepar att det är nödvändigt att den utredning som beslutade om tillsätts. Jämför reservation 7 (C) och 8 (KD). m.fl. (C) framhåller i partimotion 2019/20:3106 yrkande 27 att kontanthanteringen bör tryggas i hela landet i syfte att värna grundläggande servicefunktioner och tryggheten för såväl privatpersoner som näringsverk-samheter. Samma förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 1. I kommittémotion 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 5 efterfrågas en översyn av regelverken för att åstadkomma en god offentlig, finansiell och kommersiell service i hela landet. För att åstadkomma detta behövs det enligt motionärerna betalningslösningar som innefattar tillgång till kontanter, men också utvecklade betalningsmöjligheter via sms och internet. (SD) anser i motion 2019/20:304 att kortbetalningssystemen bör standardiseras så att totalsumman anges och att eventuella tillägg, som exempelvis dricks, hanteras genom menyval för den som så önskar. Motionären menar att risken därigenom skulle minska för omedvetna och felaktiga transaktioner på kontot. (M) anser i motion 2019/20:1561 yrkande 2 att kraven på sluten kontanthantering för mindre butiker bör ses över. Enligt motionären försämrar kraven förutsättningarna för att driva små och medelstora företag, särskilt på landsbygden. Liknande motionsförslag har behandlats av utskottet tidigare, senast under /19 (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning dels till betalkontodirektivets och betaltjänstdirektivets genomförande i svensk rätt, dels till regeringens kommande proposition med anledning av förslag. antog regeringens proposition om skyldighet för kreditinstitut att tillhandahålla kontanttjänster (prop. 2019/20:23, bet. 2019/20:FiU29, rskr. 2019/20:77). Lagändringarna innebär att vissa och filialer till utländska kreditinstitut ska vara skyldiga att tillhandahålla kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela landet. och filialer som tillhandahåller betalkonton med grundläggande funktioner till konsumenter ska tillhandahålla platser för kontantuttag, och institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton till företag ska tillhandahålla platser för dagkasseinsättning. lämnade sitt slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46). I betänkandet betonar kommittén att offentliga aktörer inte aktivt bör bidra till att kontanternas roll marginaliseras ytterligare innan har tagit ställning till kontanternas roll i ett längre perspektiv. Kommittén skriver att den välkomnar tillkännagivande (bet. 2018/19:FiU44) till regeringen om att tillsätta en utredning med ett brett mandat att utreda statens roll på betalningsmarknaden, digitala centralbankspengar och innebörden av begreppet lagligt betalningsmedel. fattade beslut om tillkännagivandet . har någon utredning inte tillsatts. Frågan bereds fortfarande inom . Med sluten kontanthantering menas att pengarna vid kassaplatsen förvaras slutet utan möjlighet för personalen och eventuella gärningsmän att komma åt dem. har på regeringens uppdrag och i samarbete med arbetsmarknadens parter tagit fram en vägledning om sluten kontanthantering. kan vid en inspektion ställa krav på att kontanthanteringen ska vara sluten. Kravet baseras på hur stor rånrisken bedöms vara när alla övriga möjligheter att minska rånrisken är utnyttjade. trädde EU:s andra betaltjänstdirektiv i kraft. [7] Direktivet har genomförts i genom ändringar i lagen om betaltjänster och FI:s nya och ändrade föreskrifter som trädde i kraft . Syftet med direktivet är att utveckla marknaden för elektroniska betalningar och skapa bättre förutsättningar för säkra och effektiva betalningar. Betaltjänstlagens tillämpningsområde utvidgas bl.a. så att s.k. tredjepartsbetaltjänstleverantörer omfattas av tillståndsplikt. Vilken information som ska lämnas i samband med att en betaltjänstleverantör tillhandahåller en betaltjänst regleras av direktivet. Direktivet är ett s.k. fullharmoniseringsdirektiv. Det innebär att varken får införa strängare eller mer liberala krav när det gäller vilken information som ska tillhandahållas i samband med en betaltjänst än vad som anges i direktivet. Utskottet välkomnar de lagändringar om tillhandahållande av kontanttjänster som trädde i kraft . Skyldigheten för instituten och filialerna att tillhandahålla sådana tjänster kommer enligt utskottet att bidra till att säkerställa att det finns välfungerande kontanttjänster i en betryggande omfattning i hela landet. Vilken roll kontanter kommer att spela är enligt utskottet en mycket viktig fråga. Det är därför nödvändigt att regeringen tillsätter den utredning som begärde . Med detta avstyrker utskottet alla här aktuella motionsyrkanden. Hållbart sparande och gröna investeringsbanker Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hållbart sparande och gröna investeringsbanker. Utskottet hänvisar till det beredningsarbete som pågår på EU-nivå respektive inom . Jämför särskilt yttrande 4 (V). I kommittémotion 2019/20:219 yrkande 8 anser m.fl. (V) att regeringen bör verka för att Europeiska investeringsbanken (EIB) omvandlas till en klimatinvesteringsbank som ska göra produktiva och samhällsnyttiga investeringar för klimatet. (S) föreslår i motion 2019/20:1841 att lagstiftningen ska ses över så att det blir möjligt för att starta en grön investeringsbank. En sådan bank skulle enligt motionären kunna kanalisera kapital till framtida miljöprojekt som inte finansieras på de fria marknaderna. Motionären föreslår att den gröna investeringsbanken i , , skulle kunna tjäna som förebild. och (båda MP) framhåller i motion 2019/20:2448 yrkande 5 att har ett ägarinflytande i ett antal internationella investeringsbanker, exempelvis Nordiska investeringsbanken (NIB) och EIB. Inom dessa organisationer finns ett etablerat hållbarhetsarbete, men i ljuset av bör enligt motionärerna använda sitt ägarinflytande i internationella investeringsbanker för att sätta stopp för fossila investeringar. Förslag om att omvandla EIB till en klimatinvesteringsbank behandlades av utrikesutskottet under förra /19 (bet. 2018/19:UU10). Utskottet avstyrkte förslaget. Utskottet har tidigare behandlat frågor om gröna investeringsbanker, senast under förra /19 (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till regeringens pågående arbete i dessa frågor. I ett meddelande från presenterade kommissionen en investeringsplan för ett hållbart (COM(2020) 21 final), den s.k. gröna given. Den är EU:s svar på de klimat- och miljöut-maningar som enligt kommissionen är den här generationens viktigaste uppgift. Det är en ny tillväxtstrategi som enligt kommissionen ska omvandla EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi utan några nettoutsläpp av växthusgaser 2050, där miljön och medborgarnas hälsa skyddas och där den ekonomiska tillväxten är frikopplad från resursanvändning. EIB är tänkt att vara unionens klimatbank. Den har aviserat att den gradvis kommer att öka andelen finansiering som går till klimatåtgärder och miljöhållbarhet så att den utgör av bankens verksamhet. Samarbete med andra finansinstitut kommer också att vara av avgörande betydelse. Regeringen tillsatte 2018 en särskild utredare som ska undersöka förutsättningarna för privata investeringar för att få kapital till miljöprojekt och finansiering av klimatåtgärder. Utredningen ska också, inom angivna ramar, lämna förslag i syfte att bidra till den samhällsomställning som behöver ske för att klimat- och miljömålen ska uppnås (dir. 2018:75 Grönt sparande). Utredaren ska bl.a. kartlägga och, om möjligt, kvantifiera i vilken utsträckning kapitalmarknaden beaktar miljö- och klimatfrågor , analysera om projekt som bidrar till miljömålen (gröna projekt) under nuvarande marknadsförutsättningar tilldelas investeringar i en sådan omfattning som kan anses vara samhällsekonomiskt optimalt ta ställning till om skattereglerna bör ändras för att öka incitamenten för sparande där kapitalet ska användas för att finansiera gröna projekt (grönt sparande), analysera och redovisa för- och nackdelarna med olika alternativ oavsett vilken slutsats som utredaren drar i fråga om huruvida särskilda regler för beskattningen av grönt sparande bör införas, och förorda och lämna förslag till ett heltäckande system med de författningsändringar, inklusive ändringar i det skatteadministrativa regelverket och i andra regelverk, som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . I sammanhanget vill utskottet framhålla kommissionens förslag till investeringsplan inom den gröna given och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras under den nya kommissionens mandatperiod. När det gäller planerade insatser från EU-budgeten, InvestEU och EIB är det dock enligt utskottet viktigt att dessa har ett högt mervärde, inte överlappar andra insatser och följs upp på ett rigoröst och transparent sätt. Kommissionens meddelande är än så länge bara en färdplan som endast informerar om kommande politiska strategier och åtgärder. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med specifika synpunkter när de enskilda initiativen har presenterats. I NIB:s mandat ligger att tillhandahålla långsiktig finansiering på marknadsmässiga villkor till projekt som främjar produktivitet och miljörelaterade fördelar i medlemsländerna. NIB lånar bl.a. ut till projekt som främjar utsläppsminskningar, resurseffektivitet, utveckling av ren teknologi och begränsningar av klimatförändringar. När det gäller frågan om att inrätta en svensk grön investeringsbank noterar utskottet att en särskild utredare har fått regeringens uppdrag att lämna förslag i syfte att bidra till den samhällsomställning som behöver ske för att klimat- och miljömålen ska uppnås. Mot den bakgrunden avstyrks de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om finansiell rådgivning. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Jämför särskilt yttrande 5 (V). I motion 2019/20:3164 av och (båda SD) yrkande 4 föreslås att det införs en opartisk kontroll av PPM-rådgivning. Enligt motionärerna är PPM-rådgivarna svåra att granska eftersom det inte finns någon opartisk kontroll av den redovisning som görs av fonders utveckling . PPM-rådgivarna kan visserligen ha angett korrekt statistik men den kan ha varit publicerad på ett sätt som gör att konsumenten inte förstått innebörden av uppgifterna. Liknande motioner har tidigare behandlats av utskottet, senast under förra (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte då motionen och påminde om att , som ett led i den pågående reformeringen av premiepensionssystemet, beslutat om nya regler som ska göra systemet tryggare och mer hållbart. Pensionsgruppen – som består av företrädare för , , , , och – har kommit överens om att reformera premiepensionssystemet för att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner. Utredningen bättre premiepensionssystem (SOU 2019:44) är ett resultat av Pensionsgruppens överenskommelse. I väntan på en större reformering beslutade i ett första steg att fr.o.m. införa hårdare krav på de fonder som finns i dagens premiepensionssystem. Åtgärderna ansågs dock inte tillräckliga. Därför fick en utredare i uppdrag att presentera förslag på ett regelverk för ett nytt, kontrollerat och upphandlat fondtorg för premiepension. Utredningen skulle även lämna förslag på en reglering av en myndighet som ska upphandla fonder och ha löpande ansvar för att utbudet på fondtorget är tryggt och av god kvalitet (dir. 2018:57 och dir. 2019:56). lämnades betänkandet SOU 2019:44 Ett upphandlat fondtorg för premiepension. Förslagen bereds i och Pensionsgruppen. Enligt utredningen bör premiepensionssystemet utformas så att det i så stor utsträckning som möjligt enbart är sparare som vill och kan sätta samman egna fondportföljer som gör det. Förvalet ska vara utgångspunkten för alla sparare, och det ska inte krävas aktivitet eller finansiell kunskap hos spararen. Det ska finnas möjlighet att välja risknivå inom ramen för statlig förvaltning. Om spararen inte enbart vill välja risknivå ska det finnas möjlighet att välja en eller flera fondkategorier som spararen kan placera sina medel i. Utredningen föreslår att det nuvarande öppna fondtorget ersätts av ett upphandlat fondtorg där en särskild huvudman har ansvar för att det finns en tillräcklig valfrihet bland kontrollerade fonder av god kvalitet. Urvalet av fonder ska ske genom ett lagreglerat upphandlingsförfarande. En ny myndighet bör enligt utredningen verka för att det befintliga fondtorget ska vara avvecklat och ersatt av ett upphandlat fondtorg . Utskottet påminner om att det pågår en reformering av premiepensionssystemet för att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner. Som ett första steg i reformeringen lämnades ett betänkande om ett upphandlat fondtorg för premiepension. Förslagen bereds i och Pensionsgruppen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet det aktuella motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försäkringsrelaterade frågor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete inom . I motion 2019/20:638 av m.fl. (S) yrkande 2 framhålls att tillsynen av försäkringsläkare är bristfällig. Motionärerna hänvisar till två rapporter, en från FI och en från , och menar att det nu finns ett bra underlag för regeringen att gå vidare med och föreslå att tillsynen över försäkringsläkares yrkesutövning som medicinsk rådgivare bör göras av en myndighet med kompetens inom området. Yrkanden om försäkringsbolagens medicinska rådgivning och om tillsynen i sådana ärenden finns också i motion 2019/20:2237 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2. I motion 2019/20:2135 av Per Åsling och (båda C) föreslås att regeringen utreder förutsättningarna för att vara en hemvist för försäkringsrelaterade instrument (, ). I korthet menas med obligationer där köpesumman utgör säkerhet för ett specificerat försäkringsåtagande. Förslaget skulle enligt motionärerna innebära förbättrad tillgång till försäkringskapital för svenska aktörer, underlätta klimatanpassningen av samhället och göra till ett mer attraktivt centrum för finansiella tjänster. Utskottet behandlade liknande motionsförslag om tillsynen över den medicinska rådgivningen i försäkringsärenden senast under förra (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte förslagen och noterade att FI hade regeringens uppdrag att redovisa hur myndigheten hade utvecklat tillsynen inom personskadeområdet.