bet · H701KU17 · 2020-05-08 00:00:00 — Målsättningen är att bidra till utvecklingen av demokrati samt till stärkt parlamentarisk kontrollmakt i samarbetsländerna. Stödet är inriktat på partners införande av internationella revisionsstandarder i alla delar av verksamheten, genom coachning av team och genom utbildning och stöd i att utveckla metoder och processer. För många samarbetspartner är effektivitetsrevision en relativt ny verksamhet. Utvecklingssamarbetet bedrivs framför allt i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . För detta disponerar ett separat anslag. Verksamheten genomfördes i stort i enlighet med beslutade projektplaner och samförståndsavtal. bedrev verksamhet i tre regionala och tio bilaterala samarbetsprojekt. Inga nya bilaterala projekt påbörjades och inga samarbeten avslutades . En serie regionala workshoppar inom finansiell revision på västra avslutades . På global nivå fokuserades insatserna på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai. (, CBC) främjar utvecklingen av kapacitet och förmågor hos oberoende revisionsmyndigheter och Intosais regionala organisationer. har som vice ordförande i , där är ordförande, verkat för att CBC i större utsträckning ska prioritera initiativ anpassade efter behov hos revisionsmyndigheter i utvecklingsländer. leder projektgruppen som främjar stöd till revisionsmyndigheter i bräckliga situationer. gjorde en genomlysning av sitt samlade engagemang i CBC, och med utgångspunkt i de direktiv som utfärdas av (Dac) om vad som får rapporteras som bistånd gjordes bedömningen att kostnader för detta engagemang i enlighet med anslagsändamålet till fullo ska redovisas som internationellt utvecklingssamarbete. Detta förklarar en väsentlig del av ökningen av redovisade kostnader för globala insatser 2019. engagemang i CBC syftar till att få till stånd en mer effektiv användning av de offentliga resurserna och därigenom bidra till den ekonomiska utvecklingen i medlemsländerna. var enskilt största insats inom utvecklingssamarbetet en workshop för deltagare från sex samarbetsländer i , och , vilket står för en del av ökningen av kostnaderna under posten Globala insatser. I denna post ingår även kostnader exempelvis för arbete med metodutveckling och nya samarbeten. hade vid ingången av 2019 ett anslagssparande om ca på biståndsanslaget. Inriktningen var fullt anslagsutnyttjande. har nått ambitionen vad gäller verksamhetens volym och inriktning och gick ur 2019 med ett utnyttjande av anslagskredit om ca . I kostnaderna för myndighetens internationella utvecklingssamarbete ingår kostnader för myndighetsgemensamma uppgifter, som redovisas i enlighet med direktiv som utfärdas av Dac för vad som får rapporteras som bistånd (s. 29 i redogörelsen). Tabell 13 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . Tabell 14 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . Personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö förändrades rekryteringsbehov eftersom personalomsättningen inom effektivitetsrevisionen sjönk från 2019 medan den andra stora verksamheten årlig revision hade en personalomsättning på 2019 jämfört föregående år. Den internationella verksamhetens personalomsättning ökade från 2019, vilket bl.a. beror på pensionsavgångar. För den myndighetsgemensamma funktionen sjönk personalomsättningen från 2019. Även här är det fler pensionsavgångar som påverkar den höga siffran, men även annan personalrörlighet, vilket bidrar till en fortfarande relativt hög nivå. Den högre personalomsättningen inom årlig revision relativt övriga delar av verksamheten beror delvis på att ett flertal yngre revisorer som hade sitt första arbete hos har valt att sluta. En annan orsak är att flera erfarna medarbetare valt att lämna , på grund av upplevd hög arbetsbelastning, stort antal resdagar samt hög konkurrens om personal med såväl privata som statliga arbetsgivare. För att motverka en fortsatt hög personalomsättning inom den årliga revisionen har myndigheten sett över lönepolicy, lönekriterier och lönestruktur för att åstadkomma en tydligare och mer transparent lönepolitik. Utöver detta pågår ett utvecklingsarbete för att reducera antalet resdagar. Förhoppningen är att de olika insatserna ger effekt i form av lägre personalomsättning . Totalt hade 316 tillsvidare- eller visstidsanställda , exklusive riksrevisorer. Av de anställda arbetade 18 personer vid kontoret i och 20 personer vid kontoret i . Medelåldern var för kvinnor och för män. Detta är jämförbart med myndigheter under regeringen där medelåldern var för kvinnor och för män (enligt statistik ). Könsfördelningen inom har varit kvinnor och män. Enligt statistik är det en något högre andel kvinnor än för myndigheter under regeringen (där andelen kvinnor är och andelen män ). Tabell 15 Könsfördelning av antal anställda per Källa: årsredovisning . Tabell 16 Antal chefer fördelat på kvinnor och män per Källa: årsredovisning . I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver. Som föregående år var det dock en utmaning att attrahera erfarna revisorer och it-revisorer till den årliga revisionen. Färre årliga revisorer har därför anställts än som vore önskvärt för att kompensera avgångarna. Vidare är arkivarier och registratorer exempel på yrkesgrupper som varit svåra att finna. Källa: årsredovisning . Antalet tjänstlediga uppgick per till 6, till 15 och till 22 anställda. Tabell 18 Personalomsättning per Källa: årsredovisning . Anm: Medeltal anställda redovisas exklusive riksrevisorer, inklusive tjänstlediga och skiljer sig därför mot medeltal anställda som redovisas i tabellen Sammanställning över väsentliga uppgifter, under avsnittet Finansiell redovisning. beräknas personalomsättning enligt definition: (antal nyanställda samt antal som slutat dividerat med två) dividerat med medeltal anställda. Riksrevisorn med administrativt ansvar tillade vid utskottets sammanträde , att det har varit många pensionsavgångar. Vidare har man med vissa medarbetare träffat frivilliga överenskommelser där man använt trygghetsmedel. fortsatte arbetet med strategisk kompetensförsörjning i form av bl.a. kompetensinventeringar. Årets inventeringar visar att det behövs en allmän förstärkning av myndighetens digitala kompetens i samband med övergång till aktivitetsbaserat arbetssätt och arbetsformer. Behovet har även koppling till attraktionskraft som arbetsgivare samt att ökad digital kompetens är en förutsättning för att kunna effektivisera verksamheten. gjordes en översyn av introduktionsutbildningen för att öka fokus på statstjänstemannarollen och understryka betydelsen av god offentlighetsstruktur. Myndighetens satsning på värdegrundsarbete i projektform avslutas och övergår till att integreras i den löpande verksamheten . har fortsatt sin satsning på modellen Utvecklande ledarskap. kompletterades den med moduler om statlig arbetsgivarpolitik samt om att vara och agera i rollen som arbetsgivarföreträdare. De övriga modulerna omfattar kommunikativt ledarskap, förändringsledning och teamutveckling, vilka planeras att genomföras . Ett stående basutbud av ledarutveckling är individuell chefscoachning och gemensamma chefsforum. gavs 15 olika kurser inom effektivitetsrevision, 5 i extern regi och 10 i intern regi. Fokus i kursverksamheten har legat på kompetensutveckling inom revisionsmetodik och statlig styrning. hölls flera kurser inom femåriga utbildningsprogram för den årliga revisionen. Programmet syftar till att ge medarbetarna tillräckliga teoretiska kunskaper för revision av statlig verksamhet. Ett särskilt fokus har legat på kurser i it-revision och revisionsmetodik. Antalet behöriga kandidater för revisorsprovet som anordnas i samarbete med var 2019 lågt och provet arrangerades därför inte. Alla medarbetare som deltar i internationellt utvecklingssamarbete har genomfört en online-utbildning i säkerhet. Utöver detta har ett antal medarbetare deltagit i en mer omfattande säkerhetsutbildning i regi av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. I samverkan med de fackliga organisationerna har genomfört en arbetsmiljökonsekvensanalys för att identifiera risker för ohälsa och olycksfall i samband med införandet av ett aktivitetsbaserat arbetssätt i de nya lokalerna i . Analysen innehåller även förslag till åtgärder för att minimera riskerna. genomförde två enkätundersökningar som avser myndighetens arbetsmiljö. Resultatet tyder på en stabil nivå som är jämförbar med föregående år (3,8 respektive 3,7 på en femgradig skala). Två av tre medarbetare uppger att de totalt sett är nöjda med sin arbetssituation. Utveckling och kvalitet är det område som medarbetarna är mest nöjda med, och den största förbättringspotentialen finns inom området Arbetssituation. av medarbetarna upplever att det finns tid för återhämtning och att de kan påverka sin arbetssituation. Medarbetarna har även engagerats i förberedelserna inför flytten till nya lokaler , detta för att säkra att övergången till aktivitetsbaserat kontor och ändrat arbetssätt ska innebära en fortsatt god och hållbar arbetsmiljö. Förberedelserna har genomförts i form av dialoger med fokus på både behov och lösningsalternativ. Sjukfrånvaron sjönk för både män och kvinnor när det gäller den yngre ålderskategorin samt för kategorin . Kvinnor i kategorin dominerar dock fortfarande sjukfrånvaron. De långtidssjukas andel av den totala sjukfrånvaron har ökat något . Tabell 19 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Anställda 30–49 år Av total sjukfrånvaro avser andelen långtidssjukskrivna () Långtidssjukas frånvaro i procent av total ordinarie arbetstid: Källa: årsredovisning . Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till (dnr 1512–2019/20). Enligt externrevisorn har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2016:1019) om budget och ekonomiadministration för myndigheter, BEA-lagen, samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten och ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess ekonomiska resultat för året enligt BEA-lagen samt i enlighet med anslags-direktiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningen i övriga delar. Enligt externrevisorns uppfattning, baserat på revision av årsredovisningen, har i alla väsentliga avseenden riksrevisorn med administrativt ansvar använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen och i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Promemoria avseende bokslutsgranskning för Som ett komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Promemorian finns i bilaga 2. Gjorda iakttagelser har diskuterats med berörda personer och med myndighetens ledning. I en sammanfattande slutsats konstaterar externrevisorn, efter löpande granskning av bokslut och årsredovisning, att granskningen inte föranlett några väsentliga anmärkningar. Externrevisorn anser att årsredovisning ger en rättvisande bild. Externrevisorns granskningsarbete avseende årsredovisningen har huvudsakligen varit inriktad på den finansiella redovisningen. Vad gäller granskningen av resultatredovisningen har externrevisorn fokuserat på att göra en faktakontroll mot relevanta underlag och/eller specifikationer. Uttalandet av riksrevisorn med administrativt ansvar där han intygar att interna styrning och kontroll är betryggande, har som underlag bl. a. de direktrapporterande chefernas uppföljning av verksamhetsriskerna med slutlig bedömning i samband med tertialuppföljning 3. Externrevisorn har granskat att den finansiella redovisningen är upprättad enligt gällande regler och att god redovisningssed tillämpas. Granskningen har inte föranlett några anmärkningar. Några av de väsentliga iakttagelser och analyser som externrevisorn nämner i promemorian, utöver avsnitt 2 och 3, gäller (promemorians avsnitt 4.1, 4.2): – Intäkter av avgifter och andra ersättningar har ökat och avser bl.a. ersättningar för utlåning av personal och kostnadsersättningar i samband med 2019, 562 000 (110 2018) kronor. – Medeltalet anställda har minskat från 318 till 314 och uppgick till 316 (2018), inklusive tjänstlediga 6 (2018). – kapitalförändring är positiv med 146 000 (1 022 000) kronor vilket främst förklaras av återförd avsättning till tidigare riksrevisorers chefspensioner. Pensionerna redovisas utgiftsmässigt med senare avräkning mot anslag i samband med när utgiften uppstår. – Anslagsutfallet är 316 000 lägre (3 581 000 högre) kronor än , vilket är i nivå med föregående år. – Sammantaget uppgår utnyttjandet av anslagskrediten vid årets utgång till 721 000 (1 072 000) kronor. har till ingen del återbetalning skett av anslag att hänföra ned 2017 då återbetalades från anslag 1:5 – Tilldelat ramanslag uppgår till . Ökningen om ca förklaras till stor del av myndighetens beslutade uppdrag avseende flytt av Stockholmskontoret till en budgeterad kostnad om ca . Balansräkningen har granskats mot upprättade avstämningsbilagor utan anmärkningar. Beträffande den årliga revisionen anges att det genomsnittliga priset per revisionsberättelse har minskat jämfört med . Minskningen uppgår till (föregående år en ökning ). Årets avgiftsintäkter överstiger kostnaderna, vilket förklarar överskottet om . Ackumulerat innebär årets överskott att det ingående underskottet eliminerats till ett utgående överskott om . Minskningen av kostnader för den årliga revisionen förklaras av lägre personalkostnader för granskning och för metodutveckling och kompetensutveckling. Effektivitetsrevisionens kostnader ökade med 1,1 (4,2) vilket innebär en ökning (2,2018). De ökade kostnaderna avser högre personalkostnader inom granskningsverksamheten, lägre kostnader för omvärldsbevakning och högre kostnader för metodutveckling. Ökningen beror dels på högre lönekostnader, dels på fler arbetade timmar. arbete relaterat till (), där är vice ordförande, redovisas inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet. Kostnaderna för internationellt utvecklingssamarbete har ökat med (2018: en minskning med ) och uppgår till () inklusive myndighetsgemensamma kostnader och transfereringar. Ökningen förklaras av ökade bilaterala insatser och ökade kostnader för globala insatser samt metodutveckling. Verksamhetsgrenens andel av myndighetsgemensamma kostnader har ökat med (2018: minskat med ). Det ingående anslagssparandet med har reducerats till anslagsnyttjandet av anslagskrediten med för anslaget 1:5, vilket förklaras av högre kostnader i det internationella utvecklingssamarbetet. Externrevisorn har granskat redovisning och fördelning av myndighetens gemensamma kostnader mot underlag och mot myndighetens redovisning. Externrevisorn anser att fördelningen sker i enlighet med den princip som myndigheten anger. (Se vidare nedan under Fördjupad granskning avseende resultatredovisningen.) Externrevisorn har granskat att rutiner finns för anslag, årlig revision och effektivitetsrevision, avstämning med statsverket, attester samt rutiner för inköp och upphandlingar, personalkostnader och avstämningar samt generella IT-kontroller. Slutligen bedömer externrevisorn att årsredovisningen är upprättad i enlighet med gällande lagar, förordningar och direktiv. Externrevisorn har inte heller funnit något som tyder på att verksamheten inte bedrivits i enlighet med anslagsdirektivet eller andra gällande regler och riktlinjer. Fördjupad granskning avseende resultatredovisningen m.m. Externrevisorn fick i uppdrag att genomföra en fördjupad granskning av resultatredovisningen. Den fördjupade granskningen gäller fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader. Rapporten över den fördjupade granskningen inkom till (dnr 6298-2019/20). Av genomgången framgår att det i gemensamma kostnader ingår tid och kostnader som kodats gemensamt men som är direkt kopplade till organisatorisk tillhörighet (s. 13 i rapporten). Viss redovisad tid för den ”egna” verksamheten tar så att säga en omväg via verksamhetsgrenen Ledning och stöd, för att därefter fördelas efter organisatorisk enhet. Till följd av att de redovisats som en myndighetsgemensam prestation ingår kostnaderna som en del i fördelningen av gemensamma kostnader till respektive verksamhetsgren (s. 15 i rapporten). Vissa gemensamma kostnader fördelas inte till den internationella utvecklingsverksamheten. Det gäller ”kostnader för it-stöd, arbete med god offentlighetsstruktur, upphandlingsservice, information, kommunikation och trygghetsmedel, samverkan med personalorganisationer, avtal specifika transaktioner samt redovisad tid för framtida kontorslösningar och eventuell löneomfördelning. Kostnader i dessa delar belastar i sin helhet förvaltningsanslaget. Löneomfördelning, som uppstår vid avstämning av tidredovisning, har fördelats till respektive verksamhetsgren, även till den del det avser” internationellt utvecklingsbistånd (s. 11 i rapporten). Externrevisorn finner i fråga om internationellt utvecklingssamarbetes andel av de administrativa kostnaderna, med hänvisning till OECD-Dac p. 79ii (som återges på s. 17 i rapporten), att fördelar administrativa kostnader med ledning av redovisad tid, vilket enligt externrevisorns uppfattning leder till en mer precis fördelning än en fördelning baserad på anslagets andel av totala anslag. Enligt genomgången uppgår fördelade administrativa kostnader för biståndsverksamheten till , vilket understiger det internationella utvecklingsbiståndets andel redovisad tid, som uppgår till samt understiger andel anslag som uppgår till (tabellen på s. 17 i rapporten). Externrevisorns sammanfattande slutsats är följande: Sammanfattningsvis föranleder granskningen inga anmärkningar. Vi konstaterar att myndigheten har tillämpat oförändrade principer och metoder för redovisning och fördelning av myndighetsgemensamma kostnader. Vidare att det finns en dokumentation och spårbarhet av redovisad tid och kostnader. Granskningen har inte föranlett att vi har någon annan uppfattning än vad som framgår av revisionsberättelsens uttalande avseende efterlevnad av tillämpliga föreskrifter för användning av anslag och intäkter än att myndigheten har använt dessa enligt lag, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. gjorde , enligt årsredovisningen (s. 27 i redogörelsen), en genomlysning av sitt samlade engagemang i CBC. Med utgångspunkt i de direktiv som utfärdats av Dac om vad som får rapporteras som bistånd gjordes bedömningen att kostnader för detta engagemang, i enlighet med anslagsändamålet, till fullo ska redovisas som internationellt utvecklingssamarbete. Enligt årsredovisningen förklarar detta en väsentlig del av ökningen av redovisade kostnader för globala insatser 2019. Kostnaderna för myndighetsgemensamma uppgifter, redovisas i enlighet med direktiv som utfärdats av Dac för vad som får rapporteras som bistånd. har uttalat sin avsikt att närmare granska administrativa kostnader för utvecklingssamarbetet (bet. 2018/19:UU2 s. 10 och 16). Resultatet av den fördjupade granskningen av resultatredovisningen kan även nyttjas av utrikesutskottet. publicerade sin uppföljningsrapport. I förordet skriver tidigare riksrevisorn med administrativt ansvar och riksrevisorn bl.a. följande (s. 7): Uppföljningen visar att samlade granskning genom årlig revision och effektivitetsrevision har haft genomslag och har bidragit till förbättringar i den granskade verksamheten. Granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskade organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen gör det tydligt att det skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om fel och brister kan kvarstå i vissa fall, enligt bedömning. De modifierade revisionsberättelser och rekommendationer i revisionsrapporter som den årliga revisionen lämnade för har lett till åtgärder från de granskade organisationerna. Flertalet av de rekommendationer som lämnat till myndigheterna i revisionsrapporter har omhändertagits, redan på kort sikt. Det är inte alltid möjligt att dra slutsatsen att det är granskningar som är den direkta anledningen till de iakttagna förbättringarna. Uppföljningen visar dock att har en roll i arbetet med att förändra och förbättra den statliga verksamheten. Utskottet konstaterar att externrevisorn har lämnat en ren revisionsberättelse över årsredovisning . Det innebär att externrevisorn bedömer att årsredovisningen i alla väsentliga delar ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen och att det ekonomiska resultatet för året är i enlighet med BEA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Externrevisorn bedömer också att riksrevisorn med administrativt ansvar i alla väsentliga avseenden har använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Utskottet vill framhålla vikten av säkra prognoser om utnyttjandet av myndighetens förvaltningsanslag. Därför välkomnar utskottet att vidtagit åtgärder för att minska riskvärdet vad gäller myndighetens förmåga att prognostisera utnyttjandet av sitt förvaltningsanslag. När det gäller personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö noterar utskottet att personalomsättningen inom den årliga revisionen uppgick till , vilket är mer än 2018 och 2017. Enligt årsredovisningen finns det flera skäl till detta, bl.a. att flera erfarna medarbetare valt att lämna på grund av upplevd hög arbetsbelastning, stort antal resdagar samt hög konkurrens om personal med såväl statliga som privata arbetsgivare. Utskottet välkomnar att för att motverka en fortsatt hög personalomsättning inom den årliga revisionen har sett över lönepolicy, lönekriterier och lönestruktur för att åstadkomma en tydligare och mer transparent lönepolitik. Härutöver är det självklart även viktigt att personalen ges förutsättningar för balans mellan arbetsliv och privatliv. Utskottet noterar även att personalomsättningen inom de myndighetsgemensamma funktionerna är hög, om än lägre än . Utskottet välkomnar att arbetar aktivt med värdegrundsfrågor. Det är av stor betydelse för förtroendet för statsförvaltningen att frågor om den statliga värdegrunden och statstjänstemannarollen hålls levande, bl.a. genom att som ha visst fokus på frågorna redan i introduktionsutbildningen. Vidare vill utskottet betona vikten av att engagerat medarbetarna inför flytten till nya lokaler , i syfte av säkra att övergången till aktivitetsbaserat kontor och ändrat arbetssätt ska innebära en fortsatt god och hållbar arbetsmiljö. Utskottet delar uppfattning att digitaliseringsarbetet är av stor betydelse för införande av ett aktivitetsbaserat arbetssätt i de nya lokalerna i . Det gäller även utbildning om det nya arbetssättet. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att säkerhetsarbetet stärkts bl.a. genom rekrytering av en säkerhetschef, förtydligad kravställning inom säkerhetsområdet och genomförande av en övergång till säkrare konfiguration i arbetsdatorerna. När det gäller den årliga revisionen framgår det av årsredovisningen att revisionen av myndigheternas årsredovisningar slutfördes med god kvalitet och . Den årliga revisionen har även fått positiva bedömningar av de myndigheter som reviderats. I samband med dessa iakttagelser noterar utskottet även att det (liksom föregående år) varit en utmaning för att attrahera erfarna revisorer och it-revisorer till den årliga revisionen och att färre årliga revisorer därför har anställts än vad som vore önskvärt för att kompensera avgångarna. Utskottet vill uppmärksamma att den årliga revisionen likväl genomfört uppdraget med gott resultat. I sammanhanget vill utskottet även framhålla värdet av att ha full bemanning, för medarbetarnas möjlighet till balans mellan arbetsliv och privatliv, för verksamhetens kvalitet och för attraktivitet som arbetsgivare.