bet · H701TU11 · 2020-04-17 00:00:00 — Motionärerna konstaterar att antalet laddbara fordon ökar kraftigt, vilket ställer krav på en fortsatt utbyggnad av laddinfrastrukturen. Staten behöver ta ett ansvar för utbyggnaden. Stödet bör inte begränsas till enbart batteridrivna fordon utan även exempelvis laddinfrastruktur för bränslecellsdrivna fordon bör enligt motionärerna kunna få stöd. I yrkande 21 framförs att det behövs en nationell strategi för elektrifiering av vägnätet i . Motionärerna lyfter fram att laddinfrastrukturen måste byggas ut på ett systematiskt och kostnadseffektivt sätt och de pekar på försöken med att elektrifiera de tunga vägtransporterna, antingen via luftledning eller via ledning i vägen. Enligt motionärerna behövs det en övergripande strategi för hur en elektrifiering av det svenska vägnätet ska se ut för att minska beroendet av fossila drivmedel. I partimotion 2019/20:3107 framför m.fl. (C) att staten bör ta ett större ansvar för att, genom upphandling, bygga ut infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning i hela landet (yrkande 15). För att nå utsläppsmålen i transportsektorn krävs enligt motionärerna en mångfald av tekniker och drivmedel. Det är därför viktigt att bygga ut en grundläggande fossilfri tankning och laddning för en mängd olika bränslen. Motionärerna menar att staten bör ta ett större ansvar för infrastrukturen där det inte är kommersiellt gångbart. (SD) understryker i motion 2019/20:3166 behovet av en statlig satsning på infrastruktur för elbilar (yrkande 1). Motionären menar att staten bör öka incitamenten för elbilar eftersom de innebär minskat buller och andra miljömässiga fördelar. I motionen hänvisas till erfarenheter från bl.a. med hyrbilar drivna av el som kan hämtas på en plats och lämnas på en annan (Autolib). Motionären pekar även på elbilspooler som en del i en grundläggande transportinfrastruktur. En översyn av möjligheterna att skapa incitament för olika projekt bör genomföras. I yrkande 6 framför motionären att det bör underlättas för privatpersoner att uppföra laddstolpar. Elfordon är beroende av ett välfungerande nät med laddstationer. Motionären pekar på möjligheten att tillhandahålla laddstolpar i hemmet, på arbetsplatsen, i parkeringsgarage, vid köpcentrum eller på bensinstationer. Enligt motionären bör därför en översyn göras av hur privatpersoner och företag kan få hjälp för att upprätta egna laddstolpar. I yrkande 7 betonar motionären att infrastrukturen för elfordon på landsbygden bör bli prioriterad. I kommittémotion 2019/20:3246 pekar m.fl. (C) på att man bör se över möjligheten för staten att ta ett större ansvar för att, genom upphandlingsverktyget, bygga ut infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning i hela landet (yrkande 4). Motionärerna konstaterar att det finns behov av förnybara bränslen för tyngre fordon som inte lätt kan elektrifieras. Det är därför viktigt att bygga ut en grundläggande fossilfri tankning och laddning för en mängd olika bränslen. Motionärerna menar att i denna omställning spelar statliga initiativ och statlig finansiering en viktig roll. Motionärerna menar även att man bör verka för en nationell strategi för en ökad elektrifiering av transporter, med elinfrastruktur till aktuellt vägnät, en utbyggnadsplan för lastbilsanpassad laddinfrastruktur, översyn av beslutsprocesser samt samarbete med andra länder för att sätta en standard (yrkande 27). Motionärerna konstaterar att elfordon och elvägar kommer att behövas för att nå det nationella målet om att utsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030. Motionärerna menar att fortsatta satsningar på elektrifiering av vägstråk är viktigt och att i högre utsträckning än måste prioritera kommersialisering och utrullning av system för eldrift. Motionärerna menar att det behöver utredas hur en snabb och effektiv utbyggnad av strategiska elvägar i ska gå till. Det krävs åtgärder som t.ex. att dra el till vägarna, ta fram en utbyggnadsplan för lastbilsanpassad laddinfrastruktur, se över beslutsprocesser, samarbeta med andra länder för att sätta en standard samt att skyndsamt gå från en pilotverksamhet till ett sammanhållet och storskaligt system baserat på godstransportnäringens behov av elväg. I kommittémotion 2019/20:3264 menar m.fl. (C) att staten bör ta ett större ansvar att, genom upphandling, bygga ut infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning i hela landet (yrkande 14). Motionärerna menar att det är mycket angeläget att öka användningen och produktionen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen. Staten bör ta ett större ansvar för att bygga ut infrastrukturen där det inte är kommersiellt gångbart. I yrkande 18 tar motionärerna upp behovet av att införa ett s.k. e-tal för det antal laddstolpar som bör finnas i förhållande till antalet parkeringsplatser som byggs. Syftet med detta skulle vara att ytterligare förbättra infrastrukturen för laddning. I yrkande 20 framhåller motionärerna vikten av att underlätta för laddning av elfordon via befintlig infrastruktur, bl.a. lyktstolpar, samt via nya marknadsmodeller. Motionärerna vill ändra regelverket i syfte att tillåta laddning av elfordon via gatubelysningen eftersom det skulle vara smart, enkelt och billigt jämfört med att dra fram el till nya laddstolpar. I kommittémotion 2019/20:3333 framför m.fl. (KD) att det behövs en gemensam laddstandard för elbilar inom EU (yrkande 19). behöver driva på inom EU för att de standarder som finns för laddning av elbilar samordnas likt det system som planerats för laddning av mobiltelefoner. I kommittémotion 2019/20:3347 menar m.fl. (SD) att elvägar bör testas på fler vägsträckor och i fler förhållanden (yrkande 77), att regeländringar vid test av elvägar bör utredas (yrkande 78) samt att fler elvägar för tunga fordon bör skapas (yrkande 79). Motionärerna konstaterar att fordon som drivs med el kommer att vara ett vanligare inslag i trafiken inom bara . Det kan vara direktdrift via batterier eller fordon som laddas under färd. Motionärerna menar att elvägar behöver testas under årets samtliga årstider. Utskottet kan inledningsvis konstatera att flera motionärer tar upp behovet av en strategi för elektrifiering av vägnätet. Med anledning av detta vill utskottet understryka vikten av att ta ett samlat grepp för att arbeta vidare med elektrifieringen av vägnätet för att minska beroendet av fossila drivmedel och därmed öka möjligheten att uppnå etappmålet för inrikes transporter. Utskottet kan även konstatera att regeringen i olika sammanhang har redogjort för sina planer vad gäller elektrifiering inom transportområdet. Som exempel kan nämnas skrivelsen om den nationella planeringen för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) där regeringen framhåller att har möjlighet att bli en permanent världsutställning för innovationer på transportområdet genom att satsa bl.a. på elektrifiering. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen avser att ta fram en nationell strategi för elektrifiering där elektrifieringens betydelse för att nå ett fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Utskottet ser fram emot fortsatt information från regeringen om hur detta arbete fortlöper. Vidare vill utskottet i sammanhanget framhålla att regeringen avser att tillsätta en för att påskynda arbetet med elektrifieringen av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska vidare belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Utskottet ser mycket positivt på detta initiativ. Utskottet vill även peka på att regeringen har framhållit att utvecklingsområden som bidrar till digitalisering, elektrifiering och automatisering av mobiliteten är en del av omställningen till ett hållbart transportsystem med hög transporteffektivitet och minskade utsläpp av växthusgaser. Utskottet konstaterar i sammanhanget att regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter bl.a. har valt att fokusera och kraftsamla kring automation, digitalisering och elektrifiering. En del av detta är försök med uppkopplade, automatiserade, delade, elektriska fordon i samhällslösningar. Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning Utskottet vill understryka att en viktig del i elektrifieringen av vägnätet är möjligheten till fossilfri laddning. Det är viktigt att en laddinfrastruktur byggs upp för att kunna nå etappmålet för inrikes transporter till 2030. En övergång till fossilfria vägtransporter och en elektrifiering av fordonsparken förutsätter att det finns tillgång till bl.a. laddinfrastruktur i hela landet. Utskottet påminner om att regeringen har gett i uppdrag att vara nationell samordnare för laddinfrastruktur. Uppdraget innebär att ska samordna stöd till laddinfrastruktur och att informera om laddstationers placering. konstaterar att om laddfordonen ska bli fler måste det finnas en väl fungerande laddinfrastruktur med både publika och icke-publika laddstationer och att laddstationerna måste utrustas med rätt laddeffekt för ändamålet. Utskottet noterar att anför att publik laddning endast utgör en mindre del av den laddade energi som den enskilde behöver till sin bil och därför bör ses som ett komplement till icke-publik laddning. Utskottet konstaterar att huvuddelen av överförd energi, enligt , sker vid icke-publika parkeringsplatser. menar att det är viktigt att utrusta dessa parkeringsplatser med laddningsmöjligheter för att det ska bli möjligt att öka antalet laddfordon. Myndigheten framhåller vidare att publika laddstationer är viktigt för att åstadkomma en hög andel laddfordon i trafiken men även för att skapa förtroende och erbjuda ett större mått av mobilitet. För att ska få en fungerande infrastruktur för laddfordon är det viktigt att det finns laddstationer när man ska resa långt med bilen men även när man färdas inom tätorter och parkerar i närheten av bostaden. Eftersom en bil står parkerad av tiden och det oftast är vid ägarens ordinarie parkeringsplats, t.ex. vid bostaden eller arbetsplatsen, är det enligt lämpligast att placera laddstationer där. påpekar att det är svårt att uppföra laddstationer till fordon på gator eftersom lagar och regler styr vad som får uppföras i gaturummet. Att installera laddplatser i garage eller parkeringshus kan därför vara ett lämpligt alternativ, anser . Utskottet kan konstatera att vad gäller möjligheten att ladda elbilar på bensinstationer finns ett antal stora återförsäljare av drivmedel som erbjuder sina kunder tillgång till laddstationer. Utskottet vill understryka att det måste finnas en infrastruktur som stöder användningen av alternativ till fossila drivmedel för att möjliggöra en omställning till bl.a. hållbara förnybara drivmedel och eldrift. Utskottet välkomnar att regeringen i proposition 2019/20:65 framhåller att fossilfri laddning och tankning bör möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut. Utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Utskottet noterar att regeringen gör bedömningen att marknaden inte på egen hand eller med dagens investeringsstöd kommer att täcka de s.k. vita fläckar i landet där tillgången till snabbladdning saknas i tillräckligt god tid för att klimatmålen ska kunna nås. Ett nytt stöd för laddinfrastruktur längs större vägar bör därför enligt regeringen införas för att täcka de vita fläckar där laddinfrastruktur annars inte kommer till stånd. Åtgärder bör också vidtas för att skapa tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. En lämplig myndighet bör därmed enligt regeringen få i uppdrag att analysera frågan och vid behov föreslå åtgärder för att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. Utskottet välkomnar att åtgärder vidtas för att bygga ut laddinfrastrukturern. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta fram Klimatklivet som är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Stöd har bl.a. getts till att installera laddstationer på fastigheter. Genom Klimatklivet har, enligt regeringen, investeringsstöd beviljats till över 30 000 laddpunkter (). I en interpellationsdebatt (ip. 2018/19:50) påpekade statsrådet att regeringen genom Klimatklivet har utökat laddinfrastrukturen för elbilar och biogasbilar, något som kraftigt har ökat antalet nya laddpunkter över hela . och hör till de laddstolpstätaste länen i enligt statsrådet som tillfogade att är det land inom EU som har högst andel elbilar och laddhybrider och att ökningen går väldigt snabbt. Trots detta kan det konstateras att det finns vita vägsträckor eller vita fläckar i vägnätet där laddinfrastruktur inte byggs ut med befintliga stöd. För att få fler att våga satsa på laddfordon och att hela ska kunna vara en del av klimatomställningen är det enligt regeringen viktigt att bygga bort vita fläckar och därmed skapa en heltäckande laddinfrastruktur för laddfordon längs de större vägarna i . I budgetpropositionen (utg.omr. 21) föreslog regeringen att ett nytt stöd införs för laddinfrastruktur längs större vägar för att täcka de vita fläckar där laddinfrastruktur annars inte kommer till stånd. Sedermera har det för detta anvisats 2020 (bet. 2019/20:NU3, rskr. 2019/20:110). Vidare ska den ovannämnda bidra till att påskynda investeringar i bl.a. laddinfrastruktur för ellastbilar. Utskottet vill också påminna om att regeringen gav i uppdrag att lämna förslag på hur svenska byggregler bör kompletteras med krav på laddinfrastruktur för elfordon. Uppdraget tog sin utgångspunkt i EU-direktivet om byggnaders energiprestanda och direktivet om energieffektivitet. I sin rapport lämnade 2019 förslag på hur svenska byggregler kan kompletteras med sådana krav. lämnade regeringen proposition 2019/20:81 om genomförande av EU:s ändringsdirektiv om byggnaders energiprestanda. I propositionen föreslås ett tekniskt egenskapskrav i fråga om laddning av elfordon för vissa byggnader. Trafikanalys uppger på sin webbplats att en rapport från den gröna tankesmedjan visar att det krävs en femtonfaldig ökning av offentliga laddstolpar för elfordon till 2030 för att stödja EU:s mål att bli klimatneutral i mitten av seklet. Cirka 3 miljoner offentliga laddningspunkter måste vara tillgängliga för att upprätthålla ökningen av elfordon som behövs för långsiktiga klimatmål. Europeiska kommissionen räknar med att det behövs omkring 1 miljon offentliga laddare 2025. konstaterar att en expansion av laddstationer redan sker i , till stor del på kommersiella villkor. konstateras att en laddstation i delar av landet inte är någon lönsam investering. Där behöver staten ta ett ansvar, menar , för att bygga upp den nödvändiga laddinfrastrukturen. För företag och invånare på landsbygden, men även för alla som reser där ibland, är det viktigt att kunna lita på att det finns laddmöjligheter överallt inom rimligt avstånd. Staten behöver också ta en aktivare roll i att skapa regelverk som stimulerar elektrifiering av trafiken och i fråga om samordning av offentliga och privata investeringar liksom andra insatser. Ambitionen bör enligt rådet vara att elektrifieringen av vägtrafiken i inte ska begränsas av brist på laddmöjligheter eller bristande regelverk, utan enbart av laddfordonens tillgång och marknadsutveckling. Tydliga nationella mål för en snabbare elektrifiering av transporterna bör därför formuleras som en del av den tidssatta handlingsplanen för fossilfria transporter. I rådets rapport konstateras att regeringens handlingsplan aviserar en nationell strategi för elektrifiering, en , ett nytt stöd till laddinfrastruktur och en översyn av reglerna för hemmaladdning. Rådet konstaterar att nuvarande prognoser pekar på att både utbud och efterfrågan på laddbara bilar i olika prisklasser och inom olika segment kommer att öka kraftigt . Det innebär att utbyggnaden av laddinfrastruktur och elnät generellt behöver påskyndas, så att den går i takt med det ökade antalet laddbara bilar i fordonsflottan. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att det pågår ett arbete kring laddinfrastrukturen vid de olika myndigheterna. Som exempel kan nämnas att och har regeringens uppdrag att leda projekt om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Ett delprojekt handlar om att utveckla en databas med information om laddstationer för elfordon. Dessutom ingår erfarenhetsutbyte och lösningar för laddning av elfordon i städer. har även fått i uppdrag av regeringen att göra en översyn av hur bristen på laddinfrastruktur längs större vägar kan avhjälpas. I uppdraget ingick att bedöma hur behovet av laddinfrastruktur längs de större vägarna kommer att utvecklas. Myndigheten skulle även analysera vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser som följer av en utbyggnad av snabbladdare utmed de större vägarna samt undersöka möjliga affärsmodeller som kan främja en utbyggnad. Utredningens genomgång visar att det saknas möjlighet till snabbladdning på det aktuella vägnätet för långväga personresor i bl.a. norra inland. För att täcka dessa luckor föreslår att snabbladdstationer i första hand installeras i tätorter och småorter längs de aktuella vägsträckorna. Det behövs åtminstone mellan 70 och 80 snabbladdstationer till en kostnad av 35–enligt myndighetens beräkningar. För en mer finmaskig infrastruktur med mellan 130 och 140 stationer uppskattas kostnaden till . Utöver investeringar tillkommer driftkostnader vilka kan vara betydande, påpekar . Myndigheten betonar dock att det är förknippat med stora osäkerheter att göra bedömningar av laddinfrastrukturens utveckling. Faktorer som påverkar är teknik, bilinnehav, användning av fordon, möjligheter till hemmaladdning m.m. Utformningen av politiska styrmedel för att främja laddfordon är dock enligt myndigheten det mest avgörande. Utskottet noterar att anser att statens roll främst bör vara att erbjuda stöd och inte att själv ta en aktiv roll i utbyggnaden och tillhandahållandet av snabbladdning. Privata marknadsaktörer bör även fortsättningsvis uppföra, äga och driva snabbladdstationer utan offentligt stöd. Staten ska heller inte vara verksam inom områden där det finns en marknad, och även om utbyggnaden skulle fokuseras till vägsträckor där det inte finns täckning konstaterar att det finns en marknad för etablering av snabbladdning. I rapporten föreslås avslutningsvis några alternativ för att främja utbyggnaden av infrastruktur för snabbladdning. För att förbättra täckningen längs de större vägarna inom en begränsad tid skulle staten kunna vända sig till marknaden för utpekade vägsträckor som bedöms som strategiskt viktiga. Om utbyggnadstakten inte är lika avgörande kan staten erbjuda ett riktat stöd till utpekade geografiska områden och variera stödets storlek efter parametrar som kan påverka platsens attraktivitet. Utskottet vill vidare uppmärksamma att föreslår att myndigheten tillsammans med andra berörda aktörer genomför kommunikationsinsatser för att öka kunskapen om och intresset för att äga och köra laddfordon. Utskottet delar regeringens bedömning att det är av vikt att elektrifieringen av transportsystemet påskyndas och att det är angeläget att sådana insatser genomförs. beslutade regeringen om ett sådant uppdrag som innebär att tillsammans med andra relevanta parter ska genomföra informationsinsatser för att öka kunskapen om att äga och köra eldrivna fordon. Om bedömer det som ändamålsenligt får myndigheten även inkludera andra typer av fordon för att stimulera elektrifieringen av transportsystemet. Särskilda insatser ska genomföras gentemot relevanta branschaktörer, exempelvis bilhandlare och aktörer med verksamhet som riktar sig till trafikanter längs större vägar. Uppdraget ska redovisas till i samband med årsredovisningen. ska också för redovisa ett förslag på vilka informations- och kunskapshöjande åtgärder som bör genomföras inom området omställning av transportsystemet till fossilfrihet under resterande del av planperioden (2023–2029). Utskottet vill i detta sammanhang också lyfta fram att kommer att ta fram en strategi för hållbar och smart mobilitet . I kommissionens europeiska gröna giv konstateras att EU bör bygga ut produktion och användning av hållbara alternativa drivmedel. kommer omkring 1 miljon offentliga laddnings- och tankstationer att behövas för de 13 miljoner utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som spås köra på vägarna i EU. Kommissionen kommer att stödja utbyggnaden av offentliga laddnings- och tankstationer som en del av infrastrukturen för alternativa bränslen där det finns kvardröjande luckor, särskilt för långresor och i glesbefolkade områden, och kommer (2020) att inleda en ny ansökningsomgång för att stödja detta. Dessa åtgärder ska komplettera de nationella åtgärderna. Kommissionen kommer att överväga lagstiftning för att främja produktion och användning av hållbara alternativa bränslen för de olika transportslagen. En bedömning av lagstiftningen för att främja produktion av och tillgång till hållbara alternativa bränslen görs 2020. Kommissionen kommer också att se över direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen (2021). När det gäller frågan om skyltning av laddstationer vill utskottet påminna om att regeringen beslutade om nya regler för parkeringsplatser och ett nytt vägmärke som visar var elfordon kan laddas. Den som har en offentlig laddstation kan hos ansöka om uppsättning av märket som får användas för vägvisning till en anläggning för laddning med elektricitet för fordonsframdrivning. Regeländringen innebär således att en kommun eller kan reservera parkeringsplatser för laddning av elfordon. När det gäller frågan om laddstandard inom EU vill utskottet påminna om att det i och rådets direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen finns bestämmelser om standarder för laddpunkter. Enligt direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att normala laddningsstationer för elfordon, med undantag för trådlösa eller induktiva enheter, som tas i bruk eller förnyas fr.o.m. uppfyller de tekniska specifikationer som finns i en bilaga till direktivet och de särskilda säkerhetskrav som gäller på nationell nivå. När det gäller snabba laddningsstationer ska det även för dem säkerställas att de uppfyller åtminstone de tekniska specifikationerna i bilagan. Direktivet har införlivats i svensk lagstiftning genom lagen (2016:915) om krav på installationer för alternativa drivmedel, förordningen (2016:917) om krav på installationer för alternativa drivmedel och lagen (2016:914) om ändring i ellagen (1997:857). Flera av motionerna tar upp frågan om utbyggnad av elvägar. Utskottet vill mot denna bakgrund inledningsvis lyfta fram att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) framhöll att nya lösningar behövs för att säkerställa att god infrastruktur i ett fossilfritt samhälle kan uppnås. Regeringen menar att svensk kompetens inom bl.a. elektrifiering av vägar kan skapa nya möjligheter till ett hållbart transportsystem och nya arbetstillfällen samt att test- och demonstrationsmiljöer för nya infrastrukturlösningar behövs för att kunna pröva framtidens transport- och samarbetsformer. Utskottet delar regeringens bedömning att elvägar kan bidra till att effektivisera godstransporterna och minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2019/20:65 anger att man avser att ta fram en långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar. Utskottet välkomnar att viktiga godsstråk och kopplingarna till viktiga hamnar bör prioriteras.