bet · H701CU13 · 2020-04-27 00:00:00 — Parallellt med detta arbete utvecklar Lantmäteriet ett nytt tekniskt stöd för handläggning av fastighetsbildningsärenden. Ett sådant stöd är avgörande för Lantmäteriets möjligheter att driva digitalisering inom fastighetsbildningsområdet och är en mycket viktig framgångsfaktor för att åstadkomma kortare handläggningstider. Målet med kortare handläggningstider inom fastighetsbildnings-verksamheten och en effektivare samhällsbyggnadsprocess i övrigt förutsätter även ett bättre nyttjande av digitaliseringens möjligheter. I mitt tidigare svar redogjorde jag för det uppdrag som Lantmäteriet fått att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. Lantmäteriet har även tillsammans med ett antal andra myndigheter fått i uppdrag att etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen och en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (I2019/03306/DF och I2019/03307/DF). I uppdragen ingår bl.a. att ta fram en långsiktig plan för arbetet, som myndigheterna delredovisade . Myndigheternas bedömning är att de åtgärder som genomförs inom regeringsuppdragen i förlängningen kommer att leda till stora samhällsekonomiska nyttor, bl.a. i form av minskad administrativ börda och tidsvinster. Lantmäteriet har i tidigare regeringsuppdrag visat att ett obrutet informationsflöde i samhällsbyggnadsprocessen kan spara miljarder (I2019/01361/DF). Min avsikt är därför att fortsätta utveckla både fastighetsbildningen och samhällsbyggnadsprocessen . I en interpellationsdebatt om handläggningstider för bygglov och fastighetsbildning (ip. 2019/20:34) anförde statsrådet bl.a. följande: Fastighetsbildning är en vital del av samhällsbyggnadsprocessen, och en väl fungerande process är en förutsättning för ett effektivt bostadsbyggande. Jag ser därför mycket allvarligt på att handläggningstiderna varierar stort mellan olika delar av landet och att handläggningstiderna på flera ställen är för långa. Lantmäteriet har även infört nya arbetssätt för att hantera bristen på lantmätare. I mitten av 2018 hade det statliga Lantmäteriet av landets alla handläggande lantmätare men av alla ärenden, som myndighetens genomsnittliga handläggningstid endast var något högre än det totala medelvärdet. Flera lantmäterimyndigheter, däribland den statliga, har fortfarande för långa handläggningstider. Den systematiska uppföljning av verksamheten som har inletts visar dock att tidigare genomförda åtgärder gett resultat. En fortsatt uppföljning kommer att göra det möjligt att vidta ytterligare åtgärder för att utveckla arbetet med att korta handläggningstider för fastighetsbildning. Statsrådet anförde i en interpellationsdebatt om Lantmäteriets verksamhet (ip. 2018/19:53) bl.a. följande när det gällde frågan om att underlätta för kommuner att inrätta kommunala lantmäteri-myndigheter: gav regeringen i uppdrag att utvärdera hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv fastighetsbildning. Statskontoret konstaterar i sin rapport ansvar för fastighetsbildning att det delade huvudmannaskapet bland annat bidrar till inlåsning av resurser och konkurrens om personal, samt att bristen på lantmätare har gjort problemet mer påtagligt. Statskontoret drar slutsatsen att detta är en av orsakerna till problemet med lantmäterimyndigheternas långa handläggningstider. Jag delar Statskontorets bedömning. I den rapport från Lantmäteriet som […] hänvisar till framgår det att långa handläggningstider inte är ett problem som enbart är begränsat till den statliga lantmäterimyndigheten utan att detta problem även förekommer hos ett antal kommunala lantmäterimyndigheter. Mot denna bakgrund framstår det som högst tveksamt att handläggningstiderna skulle gå att minska genom att underlätta för enskilda kommuner att inrätta egna kommunala lantmäterimyndigheter. Jag är därför inte beredd att vidta några sådana strukturåtgärder. Vidare anförde statsrådet som svar på en skriftlig fråga om bl.a. konkurrensförutsättningar inom fastighetsbildningsområdet (fr. 2017/18:1620) att Statskontorets slutsatser i rapporten ansvar för fastighetsbildning tyder på att en konkurrensutsättning riskerar att förvärra flera av problemen som orsakar dagens långa handläggningstider. Han hade därför ingen avsikt att föreslå en strukturförändring som innefattar konkurrensutsättning. Statsrådet lämnade även ett motsvarande svar på en skriftlig fråga i samma ämne (fr. 2017/18:727). En fastighetsförteckning innehåller uppgifter om berörda fastigheter, lagfarna eller taxerade ägare, registrerade samfälligheter, anläggningssamfälligheter, ledningsrätter, officialrättigheter, inskrivna avtalsrättigheter, allmänna vägar, fornlämningar samt planer och bestämmelser inom planområdet. Som ett led i att öka ärendegenomströmningen beslutade Lantmäteriet att upphöra med delar av sin uppdragsverksamhet och i stället föra över resurserna till fastighetsbildningsdivisionens kärnverksamhet, lantmäteriförrättningar. Lantmäteriets beslut innebär bl.a. att myndigheten inte längre tar fram fastighetsförteckningar åt privatpersoner, bolag och föreningar. På de områden där uppdragsverksamheten upphörde bedömde Lantmäteriet att det finns privata aktörer som kan utföra dessa uppdrag (se Lantmäteriets årsredovisning 2017, s. 41). För förfrågningar som inte ryms inom ramen för Lantmäteriets verksamhet hänvisar myndigheten på sin webbplats till marknadens aktörer och lämnar vissa upplysningar om hur man kan hitta sådana aktörer. Utskottet har i betänkande 2018/19:CU13 behandlat motionsyrkanden om en översyn av Lantmäteriet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete. följde utskottets förslag. Lantmäteriets verksamhet är en viktig del av samhällsbyggnadsprocessen. För att bl.a. möta behovet av bostäder anser utskottet att det är angeläget att verksamheten fungerar på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Som framgår ovan pågår ett arbete för att korta handläggningstiderna inom framför allt fastighetsbildningsverksamheten. Bland annat har regeringen, i syfte att minska, mäta och följa upp handläggningstiderna inom verksamheten, gett Lantmäteriet i uppdrag att införa en ny uppföljningsmodell för nyckeltal. Myndigheten ska redovisa, analysera och utvärdera nyckeltal och vid behov föreslå ändringar av uppföljningsmodellen. Lantmäteriet håller också på att utveckla ett nytt tekniskt stöd för handläggning av fastighetsbildningsärenden. Lantmäteriet har även breddat rekryteringsbasen och infört nya arbetssätt för att hantera bristen på lantmätare. Vidare har Statskontoret haft ett regeringsuppdrag att utvärdera hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv verksamhet. När det gäller motionen om fastighetsförteckningar var Lantmäteriets beslut att upphöra med att bl.a. ta fram fastighetsförteckningar åt privatpersoner, bolag och föreningar föranlett av att myndigheten för att öka ärendegenomströmningen i stället förde över resurser till förrättningsverksamheten. På de områden där uppdragsverksamheten upphörde bedömde Lantmäteriet att det finns privata aktörer som kan utföra dessa uppdrag. Mot den redovisade bakgrunden finns det enligt utskottet inte anledning att föreslå något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena. De bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör arrende, tomträtt, rätt att anordna cykelvägar, expropriationsersättning m.m., förköpslag, jordförvärvslagstiftningen, översyn av fastighetsmäklarlagen, fideikommiss och friköp av historiska arrenden. Samma eller i huvudsak samma frågor har utskottet behandlat tidigare i betänkande 2018/19:CU13. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2019/20:863 av (M), 2019/20:908 av och (båda C), 2019/20:1791 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1 och 2019/20:3344 av (M) yrkande 1. I finns det ett stort antal samfällighetsföreningar som har behov av att ompröva sina gemensamhetsanläggningar och få aktuella andelstal. Behovet är särskilt stort när det gäller vägföreningar. Trots detta är det endast en liten andel gemensamhetsanläggningar som erhåller nya andelstal genom omprövningsförrättningar eller överenskommelser enligt 35 och 43 §§ anläggningslagen. En prövning enligt de nuvarande bestämmelserna i anläggningslagen är kostsam och tar . En lagreglering som överlåter åt vägföreningar att själva fatta beslut med kvalificerad majoritet om ändrade andelstal för de fastigheter som ingår i föreningen med krav på registrering i offentliga register skulle frigöra Lantmäteriets resurser väsentligt. beslutade , i enlighet med utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan. Jag anser att regeringen bör skynda på beredningen av frågan och återkomma till med ett lagförslag som innebär att vägföreningar och andra samfällighetsföreningar själva kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 2 (SD, KD) av (KD), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26 samt 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 36. Tillgång till avgiftsfria geodata är en mycket viktig del i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggnadsprocessen. Lantmäteriets beslut att bl.a. släppa sin småskaliga kartinformation som öppna data utgör ett viktigt första steg i denna utveckling. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Genom en komplicerad modell inom geosamverkan utbyter statliga myndigheter och landets kommuner geodata och pengar. För att effektivisera och förenkla verksamheten inför en full övergång till öppna och avgiftsfria geodata behöver finansieringsmodellen förändras. Vi anser därför att regeringen i det utredningsarbete m.m. som pågår särskilt bör göra en översyn av den nuvarande finansieringsmodellen. Som ett första steg i detta arbete bör den nuvarande ersättningsmodellen ersättas med en modell där den service myndigheterna ger till varandra är helt kostnadsfri. Det är också angeläget att tillgången till uppdaterade och kostnadsfria kartor från Lantmäteriet förbättras och att geodata i form av bl.a. kartor verkligen kommer till användning i all offentlig verksamhet. Ett exempel som visar behovet av tillgång på uppdaterade och kostnadsfria kartor är den stora branden i när räddningsinsatsen försvårades och försenades på grund av att det rådde brist på uppdaterade kartor. Vi anser därför att Lantmäteriets senast uppdaterade kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 36, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26 samt 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 3. Geodata har stor betydelse inom många samhällsområden för både myndigheter, företag och privatpersoner. För att bättre kunna ta till vara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser jag att det är viktigt att dagens finansieringsmodell ses över för att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Jag anser att geodata ska vara tillgängliga avgiftsfritt för både myndigheter och allmänhet. I det utredningsarbete m.m. som pågår bör frågan om finansieringsmodellen särskilt ses över. I avvaktan på resultatet av detta arbete bör Lantmäteriet så långt som möjligt fortsätta tillgängliggörandet av geodata. Utöver att se över finansieringsmodellen behövs en standardisering för att få enhetliga geodata. Det skulle kraftigt förbättra såväl samhällsplanering som katastrofinsatser. Arbete med standardisering pågår; bl.a. har Lantmäteriet ett regeringsuppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. Enligt min mening bör arbetet med standardisering intensifieras för att potentialen med geodata ska kunna utnyttjas fullt ut. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data bör det ske en harmonisering av den offentliga sektorns geografiska data även internationellt. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av Lantmäteriet, punkt 3 (M, C, KD) av (KD), (C), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1566 av (M), 2019/20:1834 av m.fl. (C), 2019/20:2548 av (C), 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2019/20:1261 av och (båda S) yrkande 2. För ett stort antal verksamheter och för hela samhällsbyggnadsprocessen är Lantmäteriets insatser av avgörande betydelse. Bostadsbyggandet kräver bildande av nya fastigheter, och byggandet av järnvägar kräver markupplåtelser med stöd av fastighetsbildningslagen, ledningsrättslagen och anläggningslagen. Landsbygdens näringsliv gör affärer där fastighetsreglering och avstyckning är avgörande för etablering av nya företag och utveckling av företag. När samfälligheter bildas för vägar eller när anläggningar för bredband installeras är myndigheten inkopplad för att lösa markupplåtelse-frågorna. Kommuner och byggföretag behöver under arbete med detaljplaner invänta besked och utlåtanden från Lantmäteriet om möjligheter att genomföra detaljplanen. har Lantmäteriet haft stora problem med långa handläggningstider. Trots tillgång till ny teknik är väntetider och handläggningstider ett mycket stort problem för många som vill utveckla sina företag och sina fastigheter. Runt om i landet finns dessutom kraftiga variationer i längden på handläggningstiderna, och på flera håll kan ärenden ta . I avsaknad av handläggning och beslut från Lantmäteriet tvingas t.ex. köpare vänta med byggnadsåtgärder. Människor avstår från fastighetsaffärer på grund av långa handläggningstider. De långa handläggningstiderna har också en negativ inverkan på näringslivsutvecklingen på många orter. Lantmäteriets avgifter motsvarar inte arbets- och serviceinsatsen. Enligt vår uppfattning skulle många aktörer, som konsulter, byggföretag eller fastighetsägarna själva, t.ex. kunna utföra mätningsdelen i en förrättning, vilket dagens regelsystem förhindrar. I de flesta andra länder finns lösningar där certifierade företag eller personer får utföra olika moment i en fastighetsbildning. Den möjligheten saknas i , och det ska ses i ljuset av den personal- och kompetensbrist som råder inom Lantmäteriet. Lantmäteriet har svårt att rekrytera välutbildade medarbetare. Nyexaminerade lantmätare stannar inte länge inom Lantmäteriet, eftersom de kan välja närliggande branscher med en mer dynamisk löneutveckling. För att komma till rätta med problemen anser vi att det krävs en allmän översyn av Lantmäteriets verksamhet. Vi anser även att det bör underlättas för kommunerna att inrätta egna kommunala lantmäterimyndigheter. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 1 (C) (C) anför: Jag anser att förfarandet för att ändra andelstal i gemensamhetsanläggningar ska förenklas och att det ska vara möjligt för en samfällighetsförening att själv kunna besluta om ändrade andelstal. beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till i frågan. Eftersom beredning av frågan pågår inom har jag valt att inte reservera mig till förmån för motion 2019/20:3246 (C) yrkande 29. Jag kommer dock att noga följa det fortsatta arbetet och återkomma med förslag om det finns anledning till det. Motioner som bereds förenklat, punkt 4 (M, SD, C, V, KD, L) (KD), (C), (V), (L), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:CU13. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:292 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förbjuda dolda bud på bostäder som förmedlas av mäklare och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:442 av och (båda C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningssystemet till markägare måste reformeras mellan markägare och exploatör och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:477 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en friköpsrätt för historiska arrenden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:493 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för intrång på mark för ianspråktagande till ledningsutbyggnad, , vägar, järnvägar och annan samhällsinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:608 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tomträttsavgälder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:611 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordförvärvslagen varken bör ändras eller genomgå en översyn och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs lättnader när det gäller att upphäva besittningsskyddet för vissa sidoarrenden och att det dessutom bör införas ett mindre starkt skydd för korta arrenden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:863 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:908 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenkling i anläggningslagen för landets vägsamfälligheter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1005 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa systemet med fideikommiss utan undantag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1261 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över fastighetsregister för enskilda vägar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1286 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i 4 kap. expropriationslagen och därmed höja ersättningen till mark- och fastighetsägare vid expropriation från dagens 1,25 av marknadsvärdet till 2,0 av marknadsvärdet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1566 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att avreglera Lantmäteriet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1604 av Alireza Akhondi (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättring av lagstiftning för cykelvägar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1621 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en ny förköpslag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1770 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska förändra regelverket som styr inlösen av mark i samband med infrastrukturbyggen, så att jordägare kan kapitalisera marken innan den löses in, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1791 av Per Åsling och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat förfarande för att ändra andelstal i samfällighetsföreningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1834 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten för privata entreprenörer att utföra vissa lantmäteriuppgifter och om att främja och underlätta för inrättandet av fler kommunala lantmäterimyndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1848 av Lawen Redar (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra fideikommissens avvecklingslag till en verklig avvecklingslag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2070 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om moderniserad förköpsrätt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2283 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över expropriationslagen och dess ersättningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över betydelsen av angelägna allmänna intressen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2368 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra expropriationsavtalslagen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2548 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en privatisering av delar av Lantmäteriets verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ökad avtalsfrihet i arrendelagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2714 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att öka ersättningen till det dubbla marknadsvärdet för markintrång och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur regelverket kan ändras så att bondens ersättning vid expropriering för exploatering minst motsvarar värdet av de naturmaterial som marken innehåller, och detta tillkännager för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordförvärvslagen inte bör ändras och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2802 av m.fl. (L): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gång- och cykelvägar och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppna geodata och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2978 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3156 av (SD):