bet · H801NU1 · 2020-12-10 00:00:00 — 2019/20:SkU28, rskr. 2019/20:369). Lagändringen trädde i kraft . redovisade den tidigare nämnda utredningen sitt slutbetänkande Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete (SOU 2019:10). Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller den fortsatta beredningen av ärendet anger regeringen att ett antal myndigheter och organisationer har fått tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition, vars förslag i sak överensstämmer med förslaget i budgetpropositionen. har bedömt att lagförslaget inte behövt remitteras till Lagrådet. Regeringen föreslår en ändring i lagen om stöd vid korttidsarbete som innebär att arbetsgivare som får stöd vid korttidsarbete och som anordnar kompetensinsatser under den genom korttidsarbete arbetsbefriade tiden ska få ersättning för kostnader för sådana insatser. Med kompetensinsatser avses insatser som syftar till att höja eller validera kompetensen hos en arbetstagare. För att få ersättning ska det enligt propositionen bl.a. krävas att de närmare förutsättningarna för kompetensinsatserna regleras i ett lokalt kollektivavtal eller ett skriftligt avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Regeringen föreslår vidare att staten ska ersätta av kostnaden för kompetensinsatser som utförs vid korttidsarbete och att arbetsgivare ska stå för av kostnaderna. Regeringen framhåller vidare att arbetsgivare bör kunna få stöd för lönekostnader vid korttidsarbete oavsett om kompetensinsatser genomförs eller inte. Regeringen anser att statens kostnader för kompetensinsatser bör begränsas genom ett tak för ersättning per arbetstagare. Det bör därför tas in en upplysningsbestämmelse i lagen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan utfärda föreskrifter om högsta belopp för ersättning för kompetensinsatser per arbetstagare. Därtill anger regeringen att det bör framgå av lagen om stöd vid korttidsarbete att när prövar frågan om stöd vid korttidsarbete är det också som har till uppgift att pröva frågan om ersättning för kompetensinsatser vid sådant arbete. Det bör i lagen anges att regeringen beslutar vilken myndighet som ska pröva frågan om ersättning för kompetensinsatser i samband med korttidsarbete vid synnerligen djupa lågkonjunkturer. Därtill gör regeringen bedömningen att ersättning för kompetensinsatser bör hanteras enligt samma principer som gäller för stödet vid korttidsarbete i övrigt. Ändringarna i lagen ska träda i kraft och regeringen anger att bestämmelserna inte ska tillämpas på kompetensinsatser som genomförts före ikraftträdandet. Överlåtelse av statens aktier i till SBO Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i (Vasallen) till SBO (SBO). Regeringen anger som skäl för sitt förslag om att överlåta statens aktier i till SBO att Vasallen bör avvecklas i enlighet med tidigare beslut (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1 och prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20). I propositionen konstaterar regeringen att Vasallen nu i huvudsak har avyttrat samtliga fastigheter som bolaget ägt. Eftersom bolaget inte längre bedriver någon verksamhet men ansvarar för garantitider och ansvarstider som löper från godkänd slutbesiktning behöver bolaget avvecklas på ett effektivt sätt. Regeringen anger att genom att överföra aktierna till ett annat statligt helägt bolag kan kostnaderna minskas under avvecklingsfasen. Regeringen menar att SBO bör få uppdraget att förvalta Vasallen under avvecklingsfasen eftersom SBO har den verksamhet i den statliga bolagsportföljen som mest liknar Vasallens. Regeringen föreslår därför att statens aktier i utan vederlag överlåts till SBO. Ändrat uppdrag för V.S. Regeringen föreslår att godkänner att uppdraget för V.S. (Visit ) ändras. beslutade bl.a. att staten skulle medverka i marknadsföringen av som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skulle drivas i bolagsform och turistnäringens företag inbjudas att bli delägare i bolaget (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28). Visit ägdes initialt gemensamt av staten och besöksnäringen genom med hälften vardera. är dock bolaget i sin helhet ägt av staten, detta efter att bemyndigat regeringen att förvärva Svensk Turisms aktier i (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). I samband med genomförandet av förvärvet förtydligades bolagets uppdrag, vilket omfattar bl.a. att genom effektiva kommunikationskanaler marknadsföra som turistland hos utländska målgrupper och bidra till att öka attraktionskraft som besöksmål. Bolagets uppdrag utgör i denna del ett samhällsuppdrag. Regeringen anför i propositionen att Visit spelar en viktig roll i att locka utländska målgrupper att ta del av erbjudanden som turistland. Regeringen menar dock att Visit uppdrag bör utvidgas om bolaget ska fortsätta att ha en nyckelroll i marknadsföringen av och kunna samverka med destinationsbolag och besöksnäringsorganisationer och öka attraktionskraft som besöksmål. Regeringen föreslår därför att uppdraget bör utvidgas till att avse marknadsföring av som besöksmål inte bara för utländska utan också inhemska målgrupper. Vidare bör bolaget även framgent, på marknadsmässiga villkor och med marknadsmässig avkastning, kunna bedriva public relations- och marknadsföringsåtgärder när det gäller enskilda destinationer i och som turistland. I kommittémotion 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till 15 . Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I motionen redovisas andra anslagsnivåer för två anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa föreslås fördelas enligt följande. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel minskas med i jämförelse med budgetpropositionen. Motionärerna anför i yrkande 2 att anslaget bör minskas i syfte att omfördela medel från regeringens föreslagna modernisering av RISE:s testbäddar. Medlen föreslås i stället användas till förmån för satsningar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, där föreslår ett nytt anslag, Grönt bränslestöd, som innefattar satsningar på testanläggningar för produktion av biodrivmedel. Anslaget 2:3 Exportfrämjande insatser ökas med i jämförelse med budgetpropositionen. I yrkande 4 motiveras den föreslagna ökningen av anslaget med att coronapandemin slagit hårt mot svensk ekonomi och med att motionärerna ser behov av en riktad satsning på svensk export. I kommittémotion 2020/21:3364 av m.fl. (SD) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till 14 . Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I motionen redovisas två nya anslag och andra anslagsnivåer för 13 anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande. Anslagen 1:1 Verket för innovationssystem och 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med 50 respektive i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Anslaget 1:4 föreslås ökas med i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna framhåller att det finns en stor differens mellan regeringens anslagsförslag och eget uppskattade behov av finansiering. Motionärerna anser därför att det med anledning av det ökade antalet uppdrag och myndighetens arbete med vidareutveckling av finns skäl att tillmötesgå myndighetens önskan. Vad gäller anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslår motionärerna insatser för ett ekosystem för enklare myndighetskontakter, varför anslaget bör ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Även anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser föreslås ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna anser att anslaget bör ökas mot bakgrund av att Tillväxtanalys bidrar med bl.a. relevanta rapporter och analyser som utgör viktiga underlag för beslutsfattare. Vad gäller anslaget 1:7 Turistfrämjande föreslår motionärerna en ökning med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna anser att anslaget bör höjas för att initiera en ambitionshöjning för turistbranschen, och de ser behov av att satsa på en konkurrenskraftig infrastruktur och förenklade regelverk och att stimulera investeringar, utbildning och attraktionskraft både utomlands och inom landet. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:8 geologiska undersökning ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna identifierar gruvdrift och mineralhantering som ett nyckelområde inom svenskt näringsliv och vill förstärka myndighetens arbete inom verksamhetsområdena hållbara hav och blå tillväxt samt tryggad grundvattenförsörjning. Motionärerna vill även stärka myndighetens roll inom informationsspridning med betoning på gruvrelaterade frågor. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning föreslås ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna ser bl.a. behov av att dels utveckla geovetenskaplig kunskap som syftar till att utveckla teknik- och miljölösningar, dels öka forskningen om en hållbar utveckling av mineralnäringen. När det gäller anslaget 1:11 föreslår motionärerna att anslaget ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna anför att arbete med plattformen och ekonomisk brottslighet bör förstärkas. Motionärerna anser att fyller en viktig samhällsfunktion och föreslår att anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Anslaget 1:13 föreslås ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen för att stärka myndighetens arbete mot korruption. När det gäller anslaget 1:14 Konkurrensforskning föreslås en ökning med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen för att i högre utsträckning säkerställa en effektiv konkurrens i både offentlig och privat verksamhet samt förbättra de offentliga upphandlingarna och minimera mängden bortslösade skattemedel. Anslaget 1:21 föreslås ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen för att myndigheten ska inrätta ett kompetenscenter för det svenska innovationssystemet. I motionen föreslås även två nya anslag. För att ska kunna ligga i framkant när det gäller s.k. exponentiella teknologier, som t.ex. bioinformatik, artificiell intelligens och nanoteknologi, bör ett nationellt råd inrättas med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden. För detta ändamål avsätts för det nya anslaget Forum för exponentiella teknologier. Vidare föreslås att det ska anslås till det nya anslaget Starta eget‑bidrag för yrkesverksamma. Bidraget ska under vissa förutsättningar kunna ges till yrkesverksamma som vill ta tjänstledigt från ett arbete för att försöka förverkliga en företagsidé. Bidraget ska ligga i nivå med a‑kassan. Motionärerna föreslår att ska förmedla bidraget och att myndigheten ska garantera att stödet ges till innovativa och nyskapande affärsidéer som har potential att få hela den svenska ekonomin att växa. I partimotion 2020/21:2975 av m.fl. (V) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till 15 . Det är mer än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I motionen redovisas ett nytt anslag och andra anslagsnivåer för tre anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska fördelas enligt följande. Vad gäller anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslår motionärerna att det inrättas ett riktat stöd till kvinnors företagande på som dels ska underlätta yrkesnätverkande mellan kvinnor, dels ska stödja kvinnors innovation. Vidare anser motionärerna att den kooperativa företagsverksamheten är viktig för näringslivets utveckling. För att ytterligare stödja denna verksamhetsform ska av anslagets föreslagna ram tilldelas detta ändamål, och därtill anser motionärerna att anslaget bör ökas med för detta syfte. Medlen ska användas för att skapa kooperativ utveckling. Sammantaget föreslår motionärerna att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med jämfört med förslaget i budgetpropositionen. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation föreslås ökas med i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna föreslår ett riktat stöd genom som ska användas dels för att lösa skulder, dels för lån till startkapital för personalgrupper som genom att starta kooperativa företag vill rädda företag som hotas av nedläggning. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet föreslås minskas med i förhållande till budgetpropositionen. Motionärerna framhåller att de avvisar de medel som regeringen avsätter till det svenska deltagandet i världsutställningen i . I motionen föreslås även ett nytt anslag, Program för omställning inom pappersindustrin, som 2021 ska tillföras . Medlen föreslås användas till ett program för en grön omställning av pappersindustrin. I kommittémotion 2020/21:3500 av m.fl. (KD) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 24 Näringsliv totalt uppgår till 14 . Det är mindre än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. I motionen redovisas ett nytt anslag och andra anslagsnivåer för elva anslag än vad som föreslagits i budgetpropositionen, och dessa ska enligt yrkande 1 fördelas enligt följande. Motionärerna föreslår att anslagen 1:1 Verket för innovationssystem och 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel minskas med 10 respektive i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen, detta bl.a. med hänvisning till att motionärerna även fortsättningsvis avvisar de utökningar av anslaget som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med , vilket bl.a. motiveras med att motionärerna vill överföra från anslaget till utgiftsområde 21 Energi, anslaget 1:4 Energiforskning. Medlen föreslås användas till kärnkraftsforskning. Vad gäller anslaget 1:4 avsätter motionärerna för att etablera ägarskifteskontor, samt avvisar regeringens förslag om omställning och utveckling för hållbar besöksnäring. Sammantaget föreslår motionärerna att anslaget ökas med . Motionärerna föreslår också att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna avvisar den medelstilldelning regeringen ger anslaget för bl.a. Nationella innovationsrådet och omställning och utveckling för hållbar besöksnäring. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser föreslås ökas med i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Motionärerna anser att det finns en effektiviseringspotential inom ramen för företagsstödsystemet och menar att ökade effektutvärderingar bidrar till kunskap om hur kostnadseffektiv stödgivning kan säkerställas. Anslaget 1:7 Turistfrämjande föreslås minskas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Motionärerna avvisar regeringens tillskott av medel till Visit . När det gäller anslaget 1:8 geologiska undersökning föreslår motionärerna att det minskas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Anslaget 2:2 föreslås minskas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen för en effektivisering av verksamhet. Motionärerna föreslår att anslagen 2:3 Exportfrämjande verksamhet och 2:4 Investeringsfrämjande minskas med 160 respektive i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Därtill föreslår motionärerna ett nytt anslag inom utgiftsområde 24, Central plattform för regelgivning, som ska tillföras . Förslaget om ändring i laget om stöd vid korttidsarbete I förslaget om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete anges att bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om sekretess till skydd för enskilda i ärenden om åtgärder i anställningsfrämjande syfte bedöms vara tillämpliga i ärenden om ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete. Regeringen konstaterar att det inte behöver göras någon ändring i offentlighets- och sekretesslagen i detta skede men att det pågår ett arbete i med att se över sekretessregleringen av beslut i ärenden enligt den aktuella lagstiftningen. skickade regeringen promemorian Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete (Fi2020/04215) på remiss. I promemorian föreslås att sekretess inte ska gälla beslut om stöd i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har utfärdats i anslutning till den lagen för att tillgodose intresset av insyn i ärenden om stöd vid korttidsarbete. Förslaget innebär att offentlighets- och sekretesslagen och bilagan till offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) ändras. Författningsändringarna föreslås träda i kraft och remisstiden utgick . Av promemorian framgår att dessa förslag till ändringar även ska omfatta det aktuella förslaget om att arbetsgivare som får stöd vid korttidsarbete ska kunna få ersättning för kostnader för kompetensinsatser. Regeringen anger att ersättningen för kompetensinsatser inte är ett nytt separat stöd utan en ny valfri del i stödet vid korttidsarbete. Detta medför enligt regeringen att beslut om sådan ersättning inte heller bör omfattas av sekretess. Förslag på ytterligare krisåtgärder för företag aviserade regeringen att den i en ändringsbudget kommer att föreslå att flera av de åtgärder som vidtagits för att stötta svenska jobb och företag genom krisen ska förlängas. Förslagen handlar bl.a. om korttidspermittering, anstånd med skatteinbetalningar, omställningsstöd samt omsättningsstöd till enskilda näringsidkare. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. skickade regeringen ut en promemoria med förslag till nya regler för stöd vid korttidsarbete på remiss. Promemorian innehåller bl.a. förslag om fortsatt möjlighet för korttidspermitering upp . Dessutom föreslås en förlängning av perioden med förstärkt stöd jämfört med de ordinarie nivåerna i lagen. Vidare finns förslag om att det ska införas krav för att förebygga missbruk och en förtydligad reglering när det gäller företagens vinstutdelningar. På regeringens webbplats framgår även att regeringen kommer att föreslå att förvaltningsanslag förstärks med sammanlagt . Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Promemorians remisstid går ut . Förslagen föreslås träda i kraft , men tillämpas retroaktivt från . Utskottet konstaterar inledningsvis att budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Vidare vill utskottet uttala sitt stöd för den inriktning på politiken som ligger till grund för anslagsfördelningen inom områdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och som beskrivs i budgetpropositionen. har genom sitt beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2019/20:FiU1). Enligt beslutet fastställdes ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 15 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande ska utskottet ta ställning till de olika förslagen inom utgiftsområdet i propositionen och motstående förslag i motioner. När det gäller området Näringspolitik instämmer utskottet i det regeringen anför om att i av stora samhällsutmaningar och behov av snabb omställning till ett mer hållbart och inkluderande välfärdssamhälle behöver använda sin position som ett ledande innovationsland för att fortsätta stärka landets konkurrenskraft och svensk exports kapacitet att växa på nya marknader. Den pågående pandemin har allvarliga konsekvenser för folkhälsan och medför också stora påfrestningar på samhällsekonomin och näringslivet. Omfattande insatser och krisåtgärder har genomförts för att rädda jobb och företag. I propositionen konstaterar regeringen att det inte går att överblicka alla de konsekvenser som pandemin har och kommer att medföra för det svenska näringslivet. Utskottet tvingas konstatera att smittspridningen i samhället tagit fart på nytt efter det att regeringen överlämnade propositionen till . Utskottet har stor förståelse för att denna utveckling orsakar betydande svårigheter för många företag som redan tidigare befann sig i ett väldigt ansträngt läge. För att stötta livskraftiga företag, bidra till att fler jobb skapas och förstärka återstarten av svensk ekonomi finns flera förslag till insatser och stödåtgärder riktade till företag i propositionen. Utskottet vill påminna om att dessa förslag även finns på andra utgiftsområden och konstaterar att budgetpropositionen innehåller ett återstartspaket om . När det gäller utgiftsområde 24 Näringsliv kan utskottet konstatera att flera förslag syftar till att mildra konsekvenserna av coronapandemin för företagen. Det gäller bl.a. regeringens förslag om att ska anvisa till anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete, till anslaget 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare och till anslaget 1:24 Omställningsstöd. Utskottet står bakom regeringens förslag men är medvetet om att detta inte kommer att vara tillräckligt. Utskottet kan också konstatera att regeringspartierna tillsammans med och Liberalerna presenterade ytterligare förslag på krisåtgärder för företagen som kommer att överlämnas i en ändringsbudget . Utskottet noterar också att en promemoria om stöd vid korttidsarbete i vissa fall är ute på remiss och att förslagen föreslås gälla retroaktivt från om med . Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla vikten av att hålla handläggningstiden för beslut om stöd så kort som möjligt och komma åt misstänkt fusk. Utskottet konstaterar med anledning av detta att regeringen föreslår en ökning av anslaget 1:4 om för administration och kontroll av stöd vid korttidsarbete. Myndigheten föreslås vidare få ett tillskott på för arbetet med kompetensinsatser vid korttidsarbete. Utskottet ställer sig även bakom dessa förslag. Utskottet delar regeringens bedömning att pandemin medför en accelererad omställning inom näringslivet och välkomnar att det ökade behovet av grön omställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning är prioriterade utvecklingsområden för regeringen. Utskottet delar även regeringens uppfattning att det är av vikt att forskning och innovation skapar hållbar tillväxt och bidrar till att dämpa den pågående pandemins effekter på samhällsekonomin. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att de statliga anslagen för forskning och innovation totalt ska ökas med och välkomnar att vissa av dessa medel kommer att användas inom detta utgiftsområde. Utskottet konstaterar att kommer att återkomma till satsningarna när de presenteras närmare i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen genom strategin för smart industri även fortsättningsvis verkar för att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. långsiktiga konkurrenskraft är också beroende av att fler startar och utvecklar företag. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att stärka ungas kompetens i entreprenörskap och därmed deras förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför satsningen om för att stödja entreprenörskap inom skolväsendet och den högre utbildningen.