bet · H701MJU8 · 2020-03-04 00:00:00 — Vidare anförs att livsmedelskedjan inklusive primärproduktionen är komplex och att företagen berörs av en stor mängd regler och myndighetskontakter vid tillståndsprövningar och kontroller. Regler behövs för att skydda miljö, konsumentintressen eller djur- och folkhälsa. får inte reglerna eller tillämpningen av dem skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraft och innovation eller som hämmar livsmedelsföretagens utveckling, nyetablering eller förmåga att växa. Regeringen anför vidare att förenkling av regelverk och framför allt identifiering av tillväxthämmande regler är viktiga åtgärder för jordbrukets fortsatta utveckling och konkurrenskraft. Det är nödvändigt med fortsatt uppföljning av analyser inom ramen för livsmedelsstrategin när det gäller bl.a. tillståndsprövning och markfrågor. Regeringen anför även i propositionen att ett aktivt arbete i förhandlingarna av GJP och utformningen av den nationella strategiska planen är viktigt för livsmedelskedjans utveckling. Regeringen verkar för en förenkling av politiken och bedömer att den nya genomförandemodellen har potential att leda till verklig förenkling. För mer information om förenkling och den nya programperioden för GJP, se även ovan under . Vad gäller förenkling och EU anför regeringen vidare följande i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. En relativt stor del av den lagstiftning och regelgivning som svenska företag har att förhålla sig till beslutas på EU-nivå. har på EU-nivå verkat för principer som ”tänk småskaligt först”, bättre konsekvensutredningar på EU-nivå, och vikten av målsättningar för minskade regelbördor. Europeiska kommissionen arbetade vidare med den s.k. Better Regulation Agenda och försökte bl.a. förstärka arbetet med konsekvensutredningar. Kommissionen utvärderade arbetet inom Better Regulation Agenda . Även vad gäller Europeiska unionens råd har arbetet med bättre konsekvensutredningar fortsatt. deltar även inom kommissionens arbete med förenkling inom ramen för Regulatory Fitness and Performance Programme (Refit), kommissionens program för lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat. Vad gäller frågan om regler och EU kan vidare noteras att Europeiska kommissionen tar upp frågan om regler och regelförenkling i sitt arbetsprogram . I arbetsprogrammet anförs att bättre lagstiftning även fortsättningsvis kommer att stå i centrum för kommissionens politiska beslutsfattande. Kommissionen uppger att den är fast besluten att utforma och genomföra en politik som gör livet lättare för människor och företag. Kommissionen anför vidare att den kommer att utveckla ett nytt instrument enligt metoden ”en in en ut” så att nya bördor kompenseras genom att enskilda och företag – särskilt små och medelstora – befrias från motsvarande administrativa kostnader på EU-nivå på samma politikområde. Tanken är att EU-lagstiftningen ska gynna slutanvändarna utan att onödiga bördor läggs på enskilda och företag, särskilt små och medelstora. För att nå detta syfte menar kommissionen att EU-lagstiftningen måste utformas utifrån ett användarperspektiv. Kommissionen anför vidare att lagstiftning endast kan tjäna sitt syfte om den tillämpas enhetligt och att kommissionen därför avser att fortsätta att noga övervaka införlivandet och tillämpningen av befintlig lagstiftning. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) anför regeringen att förenkling är ett centralt område i regeringens arbete med att förbättra företagens förutsättningar och stärka konkurrenskraften. Det är av stor vikt att reglerna är ändamålsenliga och proportionerligt utformade. Även myndigheters service, transparens, bemötande och korta handläggningstider är centrala. Genom att bättre ta till vara digitaliseringens möjligheter förenklas vardagen för företagare i alla delar av landet. Regeringen har fastställt fyra mål för förenklingsarbetet. Målen är att regler ska främja tillväxt, att kostnaderna till följd av regler ska minska, att det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna och att handläggningstiderna ska förkortas. slöt regeringen och Kommuner och Landsting (SKL, numera Kommuner och Regioner, SKR) ett avtal om att samarbeta för att göra företagande inom restaurangbranschen enklare. Projektet har genomförts under namnet Serverat. Syftet är att underlätta för företagare att söka tillstånd som kommunens handläggning effektiviseras. Arbetet inleddes med restaurang-branschen, men genom en ny överenskommelse mellan SKL och regeringen kommer även besöksnäringen att omfattas. har regeringens uppdrag att samordna förenklingsarbetet och har verksamhet inom sin myndighet. granskar på begäran från regelgivare konsekvensutredningar av EU-förslag som kan få stor påverkan på företag i och lämnar rekommendationer om vad en svensk konsekvensutredning bör innehålla. ansvarar också för webbportalen , som är ett viktigt verktyg för att förenkla för den som vill starta ett företag. stöder myndigheter, departement och kommittéer i arbetet med konsekvensutredningar genom utbildning och rådgivning. erbjuder bl.a. utbildning som riktar sig till myndigheter med föreskriftsarbete med koppling till EU-bestämmelser. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) framgår att lanserade en digital handledning för konsekvensutredningar. Handledningen riktar sig till regelgivare på myndigheter och departement och i kommittéer och beskriver hur man kan utreda konsekvenser för bl.a. företag. Enligt handledningen ska konsekvensutredningen innehålla en bedömning av om förslaget stämmer överens med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Om ett regelförslag går utöver eventuella minimiregler ska man ange på vilket sätt och varför samt konsekvensen av den reglering som går utöver . Regeringen gav , och i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Målsättningen är att göra det enklare att starta och driva företag samt underlätta företagens myndighetskontakter på lokal, regional och statlig nivå. Uppdraget är en åtgärd inom livsmedelsstrategin och ska slutredovisas (N2017/04767/DL, N2015/02216/DL [delvis]). Näringsminister höll ett antal möten med företag och organisationer i för att diskutera möjligheterna att förenkla för företag och företagare. Under mötena har företag och organisationer påtalat problem och hinder som de upplever inom ramen för olika regelverk och administrativa processer och lämnat förslag på områden för förenkling och synpunkter om förenklingsbehov. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att sammanställa och analysera de synpunkter som lämnats (N2019/03051/MK [delvis], N2019/03033/MK [delvis]). ska lämna förslag på förenklingar för att åtgärda de problem och hinder som företagen och organisationerna uppfattar. Förslaget ska utgå från överväganden om bl.a. vilka förslag som skulle innebära störst förenklingar för företagen utifrån den samlade regelbördan för företag, vilka ändringar som är enklast att genomföra och de olika målsättningar och syften som ligger bakom olika regelverk. Förslaget ska inbegripa olika åtgärder inklusive ändrad utformning av regelverk, enhetlig tolkning och tillämpning av regelverk, behov av förbättrad service, information och bemötande från myndigheter, samverkan mellan myndigheter samt förbättrade digitala tjänster och digitalt uppgiftslämnande. Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen anför i nämnda beslut att den svenska konkurrenskraften behöver stärkas och att det behövs förbättrade förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är en viktig del i det arbetet. Väl utformade lagar och regler är tillsammans med bra service och bemötande avgörande för att skapa goda förutsättningar för företagande. Regeringen är angelägen om att arbeta vidare med de förslag som lämnats. En sammanställning och analys behövs för att regeringen och berörda myndigheter ska ha nödvändiga beslutsunderlag. Regeringen fattade beslut om en ny handlingsplan för livsmedelsstrategin. Handlingsplanen gäller 2020–2025 och består av ett antal olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. Inom området Regler och villkor finns flera långsiktiga satsningar. Bland annat ska den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan analyseras för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan. Analyserna ska även identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken. Förenkling ska vidare ske genom utveckling av , inklusive Serverat, för att skapa ett gemensamt system för enkla digitala myndighetskontakter. Regeringen gav ett antal myndigheter i uppdrag att genomföra vissa åtgärder –2025 inom ramen för livsmedelsstrategin. fick bl.a. i uppdrag att löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan samt identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken. ska utifrån dessa analyser lämna förslag på förenklingar. fick vidare i uppdrag att genomföra regelförenkling med fokus på hela livsmedelskedjan genom utveckling av , inklusive Serverat (N2019/03240/JL). Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . fick bl.a. i uppdrag att sammanställa och analysera pågående arbete inom hållbara livsmedelssystem. Analysen ska definiera begreppet och visa på vilka behov som finns för att uppnå ett hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem (N2019/03241/JL). Vad gäller små företag kan slutligen noteras att det i januariavtalet, dvs. den överenskommelse om politikens inriktning som träffades mellan Socialdemokraterna, , anges att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande (punkt 15). Regeringen beslutade , med hänvisning till januariavtalet, att ge en särskild utredare i uppdrag att se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas (dir. 2019:102). I likhet med vad som anförts tidigare delar utskottet regeringens bedömning att regler behövs för att skydda miljö, konsumentintressen samt djur- och folkhälsa. Ett sådant regelverk får dock inte skapa onödiga hinder som begränsar konkurrenskraften. Utskottet noterar att det pågår ett arbete med regelförenkling och välkomnar det uppdrag som regeringen gett med anledning av näringsministerns förenklingsresa. Vad gäller konkurrenskraftiga regler och villkor vill utskottet, liksom tidigare, poängtera vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Utskottet ser positivt på att regeringen verkar för en förenkling av politiken vad gäller den nya programperioden inom GJP. Utskottet välkomnar även regeringens arbete inom bl.a. Refit. Den nya kommissionens ambitioner vad gäller regelförenkling är också steg i rätt riktning. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår vad avser frågor om konkurrenskraft och regelförenkling anser utskottet att motionerna 2019/20:603 (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2760 (KD) yrkandena 8–10 och 2019/20:3260 (C) yrkande 3 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stödområdesindelningen för det nationella stödet och om landsbygdsprogrammets konstruktion vad gäller investeringsstöd. I motion 2019/20:912 av (C) föreslås att en ny stödområdesindelning för det nationella stödet ska utredas. Hänsyn bör tas till klimat, växtperiod, arrondering, intransportkostnader m.m. Den svenska stödområdesindelningen grundas i medeltemperaturberäkningar. Den beaktar således inte en rad relevanta faktorer som på olika sätt begränsar möjligheterna att bedriva ett rationellt lantbruk på nordliga breddgrader året runt. Enligt motion 2019/20:1591 av (C) riskerar landsbygdsprogrammets konstruktion att bromsa utvecklingen i den gröna näringen. I vill enskilda jordbrukare investera i nya anläggningar för mjölkproduktion. De investeringsmedel som fanns tillgängliga via landsbygdsprogrammet tog i slut . Det är mycket angeläget att den enskilde kan genomföra investeringar när han eller hon vill. Staten bör därför utveckla formerna för att hantera detta. Det skulle kunna ske genom statlig förskottering, genom att medge att investeringsstödet får tas med in i kommande programperiod eller genom att omstrukturera så att investeringsmedel finns tillgängliga att söka under hela programperioden. Den som har lantbruk i norra , i stödområde 1–5, med eller betesmark kan få nationellt stöd. Regler om stödet finns i förordningen (1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra . Stöd kan enligt förordningen lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruk inom områden i norra där det med hänsyn till klimat och andra produktionsförutsättningar är särskilt svårt att driva sådan verksamhet (1 §). Storleken på ersättningen påverkas av i vilket stödområde lantbruket ligger. De olika stödområdenas omfattning framgår av en bilaga till förordningen. Målsättningen med det nationella stödet är att upprätthålla produktionsnivåerna i jordbruket i norra . Den som har jordbruksmark i ett område som har sämre förutsättningar för att odla kan även söka kompensationsstöd inom landsbygdsprogrammet. Syftet med stödet är att kompensera för merkostnader och produktionsbortfall i jordbruket i områden som har sämre förutsättningar för att odla. Regeringen gav i uppdrag att följa upp dagens utformning av det nationella stödet till jordbruket i norra och stödområdesindelningen för kompensationsstödet inom GJP inom det område där Norrlandsstödet finns (N2019/02108/JL, N2018/01905/JL och N2017/07480/JL). I uppdraget ingår att redovisa bakgrunden till dagens utformning av stödet, såsom områdesindelningen och det nationella regelverkets utformning utifrån gällande EU-lagstiftning. ska vidare utvärdera stödområdesindelningen. Om bedömer att det finns skäl för en annan indelning än för att åstadkomma en mer representativ karta som leder till bättre måluppfyllnad ska myndigheten redogöra för vilka möjligheter till justering som finns och för alternativ utformning av stödet. ska även undersöka behovet av ändringar i stödområdesindelningen för kompensationsstödet kopplat till översynen. Syftet med en ändring ska vara en högre måluppfyllelse för stöden. Uppdraget ska redovisas till () (N2019/03101/JL). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anför regeringen att den för att vända den negativa utvecklingen av jordbruksproduktionen i norra har förstärkt det nationella stödet. Syftet var att säkerställa att jordbruksverksamheten kan behållas i enlighet med anslutningsfördrag till EU. När det gäller frågan om investeringsstöd kan det noteras att detta är en del av det svenska landsbygdsprogrammet. Den som har en verksamhet inom jordbruks-, trädgårds- eller rennäring kan söka investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för att utveckla företaget. Syftet med stödet är att verka för en ökad konkurrenskraft. Som framgått ovan pågår förhandlingarna inför den nya programperioden inom GJP. har vidare angett följande vad gäller investeringsstödet. gjordes en ändring i regleringsbrev som gör det möjligt att omfördela medel mellan liknande åtgärder med samma mål och syfte. Detta gör det möjligt att t.ex. omfördela medel från andra stödformer till investeringsstödet. Enligt nuvarande prognos kommer alla medel att gå åt i respektive län. Det talar emot möjligheten att omfördela medel mellan länen. Under den nuvarande programperioden har fördelningen av medel till länen hanterats av . Det finns ett delegerat ansvar till länen. Länen har ansvar för att göra regionala prioriteringar för urvalet av investeringar liksom för stödtak och hur stor andel av investeringen som kan täckas av stöd. Länen har även ett ansvar för att säkerställa att medlen räcker hela programperioden. I detta ingår att de bästa ansökningarna ska beviljas och inte de som kommer in först. Den nya programperioden börjar 2021, men något beslut om budgetens storlek eller om GJP-reformen har ännu inte tagits på EU-nivå. Det kommer därför att bli aktuellt att ta fram övergångsåtgärder för perioden fram till att den nya politiken träder i kraft. Kommissionen har presenterat övergångsregler , och enligt dessa kommer det att vara möjligt för att förlänga nuvarande landsbygdsprogram och fördela nya medel till investeringsstödet. Mot bakgrund av att regeringen gett i uppdrag att utreda en ny stödområdesindelning bedömer utskottet att motion 2019/20:912 (C) får anses vara tillgodosedd och att den således kan avstyrkas. När det gäller landsbygdsprogrammets konstruktion och investeringsstödet är det enligt utskottets bedömning av största vikt att landsbygdsprogrammets stöd är konstruerat på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för investeringsstöd. Vidare pågår som tidigare nämnts arbetet inför den nya programperioden inom GJP. Som framgått ovan har regeringen uttalat att en utgångspunkt för regeringen i förhandlingarna är mer fokus på resultat och förenkling. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:1591 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om våtmarker, det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet, fäbodbruk och betesförmedlingar. Jämför reservation 8 (SD), 9 (SD) och 10 (M, SD, KD). I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 16 anförs att stöd till etablering av våtmarker är positivt. Våtmarkerna bidrar till den biologiska mångfalden, minskar näringsläckage till haven och kan ha en gynnsam inverkan på vattentillgången i jordbruket. Med stöd kan man se till att styra för att möjliggöra kollektiva nyttor så att synergieffekter uppnås. Det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:599 yrkande 7 att det skogsfinska kultur- och odlingslandskapet ska skyddas. I delar av det svenska landskapet finns sammanhängande skogsbygder som starkt präglats av den gamla finska kulturen. Dessa miljöer är unika och i flera fall redan naturreservat. Regeringen behöver genom berörda länsstyrelser verka för att skydda de sammanhängande skogsfinska bosättnings- och odlingsmiljöerna som har ringa eller inget skydd. I motion 2019/20:1801 av och (båda C) yrkande 1 föreslås att regeringen ska arbeta fram en samlad handlingsplan för att värna ett levande fäbodbruk. Våra fäbodar är mycket viktiga bl.a. för att bevara den biologiska mångfalden och värdefulla natur-, byggnads- och kulturmiljöer och för att värna utrotningshotade husdjursraser. Åtgärder behöver vidtas för att bl.a. öka kunskapsspridningen om fäbodbruket, underlätta generationsövergångar, ge bättre möjligheter att förebygga och skydda mot rovdjursangrepp och ge förutsättningar för ökad lönsamhet genom bättre stöd och villkor. Enligt yrkande 2 i samma motion bör en översyn av ägofredslagstiftningen genomföras så att fortsatt fäboddrift kan bedrivas. Motionärerna anför att ett fritt hållande av djur i skogen är en förutsättning för fortlevnad av tradition och det kulturella uttryck som fäbodverksamheten representerar. För att värna den fria betesrätten (mulbetesrätten), som är avgörande för fäbodbruket, behövs ett klargörande av rättsläget när det gäller ägofredslagstiftningen. I kommittémotion 2019/20:2665 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås att regeringen ska verka för att betesförmedlingar införs i fler av län och öka informationen om tjänsten. Betesförmedlingar finns i 16 av landets 21 län. De administreras av länsstyrelserna och parar ihop djurägare som behöver bete med ägare av mark som håller på att växa igen. Denna möjlighet bör enligt motionärerna finnas i hela . Tjänsten har i snitt 15 användare per län. Information om tjänsten behöver spridas för att nå ut till fler. behandling och kompletterande uppgifter har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd som ska uppnås i ett generationsperspektiv (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 och prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). Ett av miljökvalitetsmålen är Myllrande våtmarker. Definitionen av detta mål är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. I regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan anförs att regeringen har stärkt insatserna för restaurering av våtmarker. Enligt regeringen kan restaurering av våtmarker som dikats ut vara ett bidrag i klimatarbetet genom deras funktion som kolsänka. Restaurering av våtmarker kan också ge flera andra vinster i form av vattenhushållning och vattenrening och främja den biologiska mångfalden. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) framgår att avsattes för våtmarker 2018. Regeringen initierade då en våtmarkssatsning för att återskapa och restaurera våtmarker och bidra till en bättre hushållning av vatten i landskapet. Våtmarkssatsningen avbröts 2019 men regeringen föreslog i propositionen Vårändringsbudget att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur skulle förstärkas med , som bl.a. kan användas för restaurering av våtmarker. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Enligt budgetpropositionen har våtmarkssatsningen bl.a. möjliggjort för länsstyrelserna att dels besluta om 148 projekt hos kommuner om våtmarker dels genomföra 159 egna restaurerande åtgärder, främst i skyddade områden. Regeringen anför att våtmarkssatsningen bidrar till en bättre hushållning av vatten i landskapet. Satsningen bidrar också till balansering av vattenflöden, grundvattenförsörjning, vattenrening, biologisk mångfald och till klimatarbetet. Det går att söka bidrag till åtgärder för att restaurera eller anlägga våtmarker inom den lokala naturvårdssatsningen (). infördes våtmarker som ett eget bidragsområde inom . Syftet var att särskilt stimulera projekt som bidrar till att öka tillskottet till grundvattnet eller som stärker landskapets egen förmåga att hålla och balansera vattenflöden. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) framgår att det till våtmarksprojekt inom beviljades totalt , varav betalades ut . Totalt har 197 våtmarksprojekt beviljats stöd i 108 kommuner. Projekten syftar bl.a. till att nyskapa eller restaurera våtmarker. Länsstyrelserna har dessutom genomfört 156 restaureringsåtgärder i 121 områden. Finansiering av anläggning och restaurering av våtmarker ingår även som en del i landsbygdsprogrammet. Det är möjligt att söka miljöinvestering för att anlägga och restaurera våtmarker och att söka miljöersättning för skötsel av anlagda eller restaurerade våtmarker. Av 2019:13 Landsbygdsprogrammet 2014–2018 – Resultat och förväntade effekter framgår följande. Åren 2014–2018 beviljades miljöinvesteringar för att anlägga och restaurera våtmarker och dammar till ett belopp om . Åren 2014–2018 beviljades i miljöersättningar för skötsel av våtmarker och dammar. Målsättningen är att miljöersättningen för skötsel av våtmarker och dammar ska omfatta . Den totala arealen har ökat från ca 2007 till ca 2018. nåddes alltså det uppsatta målet för programperioden. har i en rapport redovisat förutsättningarna för återvätning av organogen jordbruksmark i syfte att minska avgången av växthusgaser från jordbruket (rapport 2018:30).