bet · H701FiU20 · 2020-06-11 00:00:00 — Utskottet noterar vidare att budgeteringsmarginalen är över de miniminivåer som uttalas i skrivelsen för finanspolitiken. Som regeringen framhåller kan virusutbrottet få en större negativ effekt på ekonomin och krisen kan bli mer utdragen och därmed föranleda större förändringar på både inkomst- och utgiftssidan i statens budget, vilket motiverar budgeteringsmarginalerna. Utskottet noterar också att regeringen avser att återkomma till utgiftstakets nivåer i budgetpropositionen om det bedöms som nödvändigt. Utskottet noterar vidare att regeringen i enlighet med praxis gör en bedömning av utgiftstakets nivå . Enligt budgetlagen är det inte förrän i höstens budgetproposition som regeringen måste lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. Utskottet har inte för avsikt att föregripa den politiska diskussion som då ska föras om olika alternativ för utgiftstakets nivå men konstaterar att budgeteringsmarginalen som andel av de takbegränsade utgifterna även är större än den miniminivå som uttalas i skrivelsen för finanspolitiken. Utskottet håller med regeringen om att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det finns utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras om det bedöms vara förenligt med överskottsmålet. Utskottet konstaterar att utgiftstakets nivå 2019 uppgår till av potentiell BNP och att den andelen ökar till av potentiell BNP 2020 till följd av den höjning av utgiftstakets nivå som regeringen föreslår i vårändringsbudgeten . Utskottet noterar att nivån bedöms återgå till av potentiell BNP, vilket också den bedömda nivån gör. Utskottet noterar att regeringen bedömer att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Det innebär att de regler som styr de offentliga inkomsterna och utgifterna kan vara oförändrade på lång sikt utan att det resulterar i växande underskott och en alltför stor offentlig skuldsättning. noterar utskottet att i sin rapport konstaterar att den demografiska utvecklingen sätter press på de offentliga finanserna och att rådets känslighetsberäkningar visar på att hållbarheten försämras med antaganden om något högre arbetslöshet eller högre relativlöner i välfärdssektorn. Utskottet noterar att även regeringen framhåller att eventuella långsiktiga negativa effekter på sysselsättningen kommer att vara avgörande för utvecklingen av de offentliga finanserna. Däremot bedöms inte den försvagning som sker 2020 äventyra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På uppdrag av lämnar regeringen en fördelningspolitisk redogörelse (bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). I redogörelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och internationellt perspektiv. Utskottet noterar emellertid att den fördelningspoliska redogörelsen har utelämnats i den aktuella propositionen. Utskottet förutsätter att regeringen framöver kommer att fortsätta lämna en fördelningspolitisk redogörelse. När det gäller frågan om att ska närma sig euroområdet konstaterar utskottet att utredningen om ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska bankunionen överlämnade sitt betänkande till regeringen (och Bankunionen SOU 2019:52). Utredningens uppdrag har varit att göra en genomgripande analys av innebörden av ett eventuellt svenskt deltagande i den europeiska bankunionen. Förslaget har varit ute på remiss och tiden för att lämna yttrande gick ut . I fråga om ett svenskt deltagande vill utskottet inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom med utredningens förslag och remissinstansernas yttranden. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet delar regeringens bedömning att politiken ska inriktas på att begränsa spridningen av covid-19 med alla nödvändiga åtgärder och resurser. De allvarliga ekonomiska konsekvenser som krisen medför för företag, jobb och samhällsekonomin ska tryckas tillbaka. Som regeringen framhåller är det viktigt att rätt åtgärd sätts in vid rätt tillfälle för att få så stor effekt som möjligt. För att hantera den omedelbara krisen och begränsa smittspridningen har omfattande åtgärder vidtagits. Utskottet kan också notera att regeringen noga följer utvecklingen av coronaviruset och dess konsekvenser, vilket utskottet välkomnar. Konsekvenserna för svenska jobb och företag ska tryckas tillbaka I likhet med regeringen gör utskottet bedömningen att staten måste vidta kraftfulla åtgärder för att rädda svenska jobb och företag. Den ekonomiska krisen har slagit snabbt och brett och antalet anställda som riskerar att förlora sina jobb ökar liksom antalet företag som kan komma att gå i konkurs. Utskottet konstaterar att flera åtgärder vidtagits för att rädda svenska jobb och företag, t.ex. stöd vid korttidspermittering, nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter samt hyresstöd. Utskottet noterar också att regeringen avser att införa ett särskilt omställningsstöd för företag som förlorat kraftigt i omsättning på grund av pandemin. Liksom regeringen anser utskottet att de omfattande åtgärderna för att motverka arbetslöshet och upprätthålla verksamheten i livskraftiga företag är nödvändiga och väl avvägda. Trygghet och anställning för den som blir arbetslös Arbetslöshet har stora sociala och hälsomässiga konsekvenser och påverkar både den enskildes ekonomi liksom samhällsekonomin i stort. Jobben måste värnas för att så få som möjligt ska bli arbetslösa. Utskottet delar regeringens bedömning att många arbetstagare kommer att förlora sina jobb till följd av krisen, trots de omfattande åtgärder som vidtagits för att stötta livskraftiga företag. Flera arbetsmarknadspolitiska åtgärder har därför också vidtagits, t.ex. tillfälliga förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. I likhet med regeringen anser utskottet att en av främsta konkurrensfördelar är ett innovativt och kunskapsintensivt näringsliv som har förmåga att ställa om till nya jobb när gamla försvinner. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning på politiken med fler utbildningsplatser så att fler kan vidareutveckla sin kompetens eller ställa om till ett nytt yrke. Fortsatt kamp mot samhällsproblemen Utskottet delar regeringens bedömning om att krisen kan få allvarliga konsekvenser för , men att politiken ska inriktas på att stödja en snabb återhämtning så snart kampen mot smittspridningen tillåter. I likhet med regeringen anser utskottet att politiken ska inriktas på att fortsätta reformarbetet när det gäller arbetslösheten, klimatförändringarna, de växande behoven i välfärden, klyftan mellan stad och land, den bristande integrationen, kunskapsresultaten i skolan och brottsligheten. Som regeringen framhåller är en väl utformad generell och skattefinansierad välfärd viktig för att jämna ut människors livsvillkor och bidra till jämlikhet och jämställdhet. noterar utskottet att välfärden står inför stora utmaningar. Som regeringen framhåller behöver kommuner och regioner ett permanent tillskott av resurser för att klara det ekonomiskt ansträngda läget. Utskottet noterar också att kommunsektorn i vårändringsbudgeten tillförs , varav som ett permanent tillskott, samt att ytterligare har aviserats , vilket utskottet välkomnar. Utskottet kan också notera att regeringen noga följer utvecklingen inom kommunsektorn och att den har för avsikt att återkomma i höstens budgetproposition med en bedömning av vilket resursbehov som finns i kommuner och regioner framöver. Utskottet delar vidare regeringens bedömning om att takten i klimatomställningen måste öka. Som regeringen framhåller ska bli världens första fossilfria välfärdsland. ska fortsätta ta en ledande roll både nationellt och internationellt för att genomföra och Agenda 2030. I likhet med regeringen anser utskottet att kampen mot brottsligheten måste fortsätta och att inriktningen ska vara att fortsätta stärka resurserna till rättsväsendet. Civilsamhällets organisationer bidrar med ett viktigt arbete och utskottet välkomnar därför regeringens inriktning på politiken med att stötta organisationer som arbetar för utsatta kvinnor och barn. Vidare står utskottet bakom regeringens bedömning om betydelsen av att, vid sidan av den akuta krisen, fortsätta reformarbetet i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. När det gäller frågan om inkomstskillnader och jämlikhet noterar utskottet att regeringen tillsatte en jämlikhetskommission som fick i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämlikheten och öka möjligheterna till social rörlighet. Kommissionens arbete skulle ha slutredovisats till regeringen , men genom ett tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till . Utskottet vill invänta utredningens betänkande innan eventuella åtgärder övervägs. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i följdmotioner avstyrks. När det gäller motionsyrkandena från den allmänna motionstiden /20 konstaterar utskottet att tidigare avslagit liknande motionsyrkanden. Utskottet konstaterar också att vissa frågor såväl utreds som bereds inom . Utskottet anser att dessa motionsyrkanden bör avstyrkas. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3602 av m.fl. (M) och avslår proposition 2019/20:100 punkt 1 och motionerna 2019/20:1098 av (S), 2019/20:1400 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:2616 av m.fl. (S), 2019/20:3601 av Amineh Kakabaveh (-), 2019/20:3603 av m.fl. (SD), 2019/20:3604 av m.fl. (KD) och 2019/20:3605 av m.fl. (V). Den ekonomiska krisen har slagit snabbt, hårt och brett. Många har blivit arbetslösa eller varslats om uppsägning och många företag har gått i konkurs. Vi menar att det behövs ett strategibyte för att rädda jobben så att ekonomins återhämtning kan ske snabbare. I ett första steg bör politiken inriktas på att motverka det fria fallet i ekonomin, rädda jobb, förhindra konkurser och säkerställa att det finns resurser för att utöka vård- och testkapaciteten. Därefter bör politiken fortsätta att motverka arbetslöshet och hålla uppe sysselsättningen samt återstarta ekonomin genom stimulanspaket. Åtgärder som vidtas bör vara strukturellt riktiga och tillväxtdrivande för att lägga grunden för en stabil återhämtning. Reformer som kan vara aktuella och som politiken därför bör inriktas på är att genomföra strukturellt riktiga förstärkningar av hushållens ekonomi, att underlätta omställningen och att tidigarelägga genomförbara infrastrukturinvesteringar. Även ytterligare resurser till kommuner och regioner bör troligtvis prioriteras. Därefter bör politiken inriktas på att säkerställa en långsiktig hög tillväxtbana. Reformer som politiken bör inriktas på är att höja kvaliteten i utbildningsväsendet, förbättra som investeringsland och hantera integrationsproblemen. Den viktigast uppgiften här och är emellertid att hindra smittspridningen och att ge sjukvården de bästa förutsättningarna för att vårda sjuka. bör politiken inriktas på göra allt för att rädda svenska jobb, annars riskerar vi massarbetslöshet och att går in i en djup och långvarig recession. Även före krisen hade stora problem på arbetsmarknaden. Dessa problem förvärras nu och riskerar att bestå . Stora ansträngningar bör därför göras för att svenska industri- och tjänsteföretag ska komma så oskadda ur krisen som möjligt. Staten bör ta en betydligt större del av de kostnader som krisen ger upphov till än vad som görs genom att införa en ny strategi där staten går in med tydligare direkta stöd under den akuta fasen för att överbrygga krisen. Politiken bör inriktas på att helt slopa arbetsgivaravgifter och egenavgifter , utvidga stödet till korttidsarbete så att det blir möjligt att kortidspermittera på heltid och där staten står för av kostnaden samt på att staten ska betala de fasta kostnaderna för företag som sett inkomsterna rasa. För att förhindra och bryta utanförskap är det viktigt att åtgärderna är kraftfulla, och en viktig grundprincip för de integrationsåtgärder som bör vidtas efter den akuta krisen är att ta sikte på självförsörjning. Politiken bör därför inriktas på att förbättra integrationspolitiken, med språkkrav och förändringar av bidragssystemen som viktiga hörnstenar. Det är omöjligt att sätta ett datum för när den akuta fasen av krisen är över, men det är möjligt och nödvändigt att bygga upp en exitstrategi som tydliggör vad som behöver vara uppfyllt för att kunna öppna upp den svenska ekonomin. En sådan strategi bör utgå från internationella rekommendationer från t.ex. , och . Vi anser att regeringen behöver bli tydligare i hur den ekonomiska krisbekämpningen samordnas med den övergripande smittskyddstrategin. En svensk exitstrategi förordas därför med tydliga kriterier för när smittspridningen är tillräckligt kontrollerad så att ekonomin kan öppna upp, med utökad testkapacitet och med en utbyggd vårdkapacitet. De samhällsproblem i svensk välfärd som fanns redan innan krisen har dessutom på flera sätt förvärrats. Kraftigt minskade skatteintäkter kombinerat med en enorm press på sjukvården till följd av pandemin gör att välfärdens finansiering inte räcker till. De resurser som regeringen presenterat räcker troligtvis endast för att täcka upp för minskade skatteintäkter, varför politiken bör inriktas på att prioritera ytterligare resurser till välfärden. När det gäller brottsligheten har den på vissa sätt ändrat karaktär i krisen – rånen har minskat medan våld i hemmet har ökat. har antalet dödsskjutningar och skjutningar ökat jämfört med och rekordmånga platser står tomma på polisutbildningen. Det krävs en politisk mobilisering mot det grova våldet för att ska bli ett tryggare land att bo och leva i och politiken bör därför inriktas på att göra polisyrket mer attraktivt genom höjda polislöner och betald utbildning, förstärkningar av hela rättsväsendet – , domstolarna och kriminalvården – samt stärka resurser och åtgärder mot våld i hemmet. har bland EU:s starkaste offentliga finanser och det starka utgångsläget indikerar att kommer att ha råd med de åtgärder som krävs för att motverka coronakrisens effekter, utan att säkerhetsmarginalerna utraderas eller att förtroendet för uthålligheten i de offentliga finanserna ifrågasätts. är det inte oproblematiskt att öka skulden. Det är inte heller givet att högre skuldnivåer inte kommer att få negativa effekter på tillväxten och möjligheten att bedriva en aktiv stabiliseringspolitik i nästa kris. En högre skuld är dock en oundviklig kostnad för att motverka den historiskt snabba ekonomiska nedgången. Därför bör krispolitiken utformas med två villkor: att de akuta krispaketen har en tydlig tidsgräns eller tydliga avstämningspunkter och följs upp så att krispolitiken anpassas till rådande läge samt att en tydlig bana utarbetas för hur ekonomin ska komma i balans när den akuta fasen är över. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3603 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2019/20:100 punkt 1 och motionerna 2019/20:1098 av (S), 2019/20:1400 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:2616 av m.fl. (S), 2019/20:3601 av Amineh Kakabaveh (-), 2019/20:3602 av m.fl. (M), 2019/20:3604 av m.fl. (KD) och 2019/20:3605 av m.fl. (V). Detta år har dominerats av en världsomspännande pandemi som med kraft har slagit mot det svenska samhället. Vi anser att de åtgärder som regeringen vidtagit för att dämpa krisens effekter är otillräckliga, varför politiken i närtid bör inriktas på att vidta ytterligare åtgärder som ett omställningsstöd till företag, att helt slopa arbetsgivaravgifter och egenavgifter under ett kvartal, att förstärka systemet med korttidspermittering under ett kvartal, att sänka räntan på statliga krediter och att justera riskfördelningen i den statliga garantin avseende de medel avsatt för utlåning. När restriktionerna för att hindra smittspridning börjar lätta bör politiken inriktas på att göra vad som krävs för att få igång ekonomin; t.ex. kan mervärdesskatten sänkas . Många av de problem som blivit alltmer framträdande i har förstärks av pandemin. I och med att världsekonomin och därmed är på väg in i en recession så menar vi att problem med en dysfunktionell migrationspolitik, segregation, utanförskap, långtidsarbetslöshet, bidragsberoende och sviktande välfärd i kommuner och regioner kommer att förvärras. Politiken kommer därför att behöva hantera detta parallellt med att krisberedskap och robusta samhällsinstitutioner säkras, en situation som manar till mycket noggranna överväganden. När det gäller krisberedskap bör som nationalstat fokusera på sina egna behov. Civilförsvaret och MSB:s inriktning, ambitionsnivå och finansiering av verksamheten bör ses över så att krisberedskap är just krisberedskap och inte en plattform för finansiering av vänsterliberala projekt. Även sjukvårdens finansiering och kompetensförsörjning bör ses över. Svenska medborgares behov av sjukvård och grundläggande välfärd är ett offentligt ansvar och måste prioriteras högre , bl.a. genom ett statligt finansierat kompetenslyft, med full lön till sjuksköterskor som vill vidareutbilda sig. En trygg sjukförsäkring ska inte bara gälla under coronakrisen utan den bör vara mer generös även framgent. Politiken bör också inriktas på att i större utsträckning skydda riskgrupper genom att karensavdraget slopas fullt ut och genom att arbetsgivaren helt kompenseras för kostnaden. Allt tyder på att kommuner och regioner står inför mycket smärtsamma prioriteringar . Politiken bör därför inriktas på att vidta åtgärder för att stabilisera kommunernas och regionernas ekonomiska situation genom att stärka det kommunala utjämningssystemet och öka intäkterna för regionerna genom att överföra den statliga fastighetsskatten på industrifastigheter och elproduktionsenheter till regionerna. är det viktigt att se över utgifterna och föra en diskussion om vad som ska vara ett offentligt åtagande. Reformer som bör prioriteras är bl.a. slopat krav på modersmålsundervisning, slopat tredje år på praktiska gymnasier och skärpt migrationspolitik. problem med en tilltagande brottslighet är fortfarande högaktuellt, och politiken bör därför inriktas på att stärka rättskedjan med lämpliga resurser men också på en kombination av åtgärder inom utbildning, socialpolitik och nationell sammanhållning och en mer verklighetsförankrad migrationspolitik. Som ett led i att rusta samhället inför kommande kriser bör också beredskapspolisen återupprättas. Målsättningen med försvarspolitiken bör vara att skapa en försvarsmakt som åter kan försvara hela riket mot ett väpnat angrepp. Politiken bör inriktas på att prioritera en successiv höjning av försvarsanslagen så att nivån 2030 är uppe i av BNP. En bestämmelse om nivån på anslagen bör införas i grundlagen. När det gäller arbetsmarknaden bör politiken inriktas på att se till att alla löntagare har tillgång till grundläggande trygghet vid sjukdom och arbetslöshet, bl.a. genom att staten tar över finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen och genom att avveckla Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form till förmån för privata aktörer. Vidare anser vi att självförsörjningsgraden i är för låg, varför regeringen och berörda myndigheter bör planera för beredskapslager av bl.a. livsmedel och drivmedel. Politiken bör vidare inriktas på att skapa rimliga och rättvisa villkor för det svenska jordbruket. migrationspolitik har lett till ett allt större utanförskap, större fattigdom och större splittring. För svenska folkets bästa bör politiken inriktas på att förändra asylinvandringen genom att återgå till principen om första säkra land, stramare regler för asylsökande och anhöriginvandring, arbetstillstånd endast för högkvalificerad arbetskraft och genom att upprätta särskilda transitcenter. För att få del av den svenska välfärden bör ett kvalificeringssystem upprättas för utlänningar som vill bosätta sig i . Uppehållstillstånd ska alltid vara tillfälliga. Under den pågående krisen bör politiken inriktas på ett kraftfullt agerande. Därefter bör politiken inriktas på att sänka skattetrycket och på att i större utsträckning stödja kommuner och regioner som välfärdens kärna och offentliga kärnverksamheter värnas. Sammantaget innebär det att staten bör minska sina utgifter på ett antal områden som migrationspolitik, internationellt bistånd och klimatpolitik. Vi anser också att det är orimligt att persontransporter beskattas i flera led, varför politiken bör inriktas på att inte höja skatterna på drivmedel, inte försämra reseavdraget, avskaffa trängselskatten och säkerställa en fortsatt drift av regionala flygplatser. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3605 av m.fl. (V) och avslår proposition 2019/20:100 punkt 1 och motionerna 2019/20:1098 av (S), 2019/20:1400 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:2616 av m.fl. (S), 2019/20:3601 av Amineh Kakabaveh (-), 2019/20:3602 av m.fl. (M), 2019/20:3603 av m.fl. (SD) och 2019/20:3604 av m.fl. (KD). Vi efterfrågar ett mer balanserat svar på den ekonomiska kris som följer av covid-19. Krispolitiken får inte bidra till ökade klyftor utan bör utformas så att den bidrar till ett mer robust och starkare samhälle. Företagen har fått stora omfattande stöd som sjukvården, äldreomsorgen och Arbetsförmedlingen har otillräckliga resurser. Den ekonomiska krisen slår hårt mot landets kommuner och regioner, dels i form av fallande skatteunderlag, dels i form av stigande kostnader. De anställda inom välfärden ska inte mötas av ytterligare nedskärningar när krisen är över. Kommunsektorn bör tillföras i form av generella statsbidrag 2020. Stora ansträngningar måste göras inom ramen för arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken bör inriktas mot bristyrken och många av de som förlorar jobben bör ges tillfälle till utbildning för yrken inom sjukvården och äldreomsorgen. För att möta behoven av personal och omskolning bör bl.a. en utbildningssatsning på totalt för vård- och omsorgspersonal genomföras så att antalet anställda i vården tillfälligt kan öka. Arbetsförmedlingens anslag bör öka med för att ge myndigheten förutsättningar att hantera den snabbt stigande arbetslösheten och erbjuda arbetslösa stöd och utbildning. Den planerade privatiseringen av stora delar av arbetsmarknadspolitiken bör dessutom stoppas. Många inom framför allt äldreomsorgen är timanställda. En tillfällig sjukpenning bör inrättas för de timanställda som inte har rätt till sjuklön. För att möjliggöra detta bör avsättas. Härutöver bör karensavdraget slopas permanent. kommer inte att bli som vanliga somrar. Fler än vanligt kommer att tillbringa sin semester i och i sitt närområde, i många fall med en betydligt mindre semesterkassa än normalt. För att skapa fler välbehövliga anställningstillfällen samt stöd till förenings- och kulturlivet bör avsättas för ett sommarpaket för ”hemester”. Det organiserade civilsamhället spelar en viktig roll både för enskilda personer och för samhället i stort men coronakrisen riskerar att påverka civilsamhällets ekonomi negativt. Civilsamhällesorganisationerna bör därför få behålla de bidrag och anslag som beslutats trots inställd och försenad verksamhet, och dessutom tilldelas som ett akut krisstöd. Studiebidraget för landets gymnasieelever bör höjas med gymnasieskolorna är stängda.