bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om olika infrastrukturfrågor, bl.a. om ett jämställt transportsystem, hållbara transporter, samhällsekonomiska analyser och finansieringsfrågor. Utskottet understryker vikten av att säkerställa en samhällsekonomisk, effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Vidare framhåller utskottet att det avser att följa utvecklingen av transportsektorns utsläpp av växthusgaser mycket noga samt understryker att ett effektivt, tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. I betänkandet behandlas också ett stort antal motionsförslag om upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar runt om i landet. Utskottet avstyrker dessa förslag med hänvisning till rollfördelningen inom transportpolitiken. Utskottet föreslår också att lägger regeringens skrivelse med anledning av granskningar av drift och underhåll av statliga vägar till handlingarna. I betänkandet finns 42 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 5 särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Regeringens skrivelse 2019/20:72 om drift och underhåll av statliga vägar. Åtta yrkanden i två följdmotioner. Cirka 280 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt Några frågor om fysisk planering 1.Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (SD) 2.Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (C, L) 3.Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (KD) 4.Ett jämställt transportsystem, punkt 2 (C) 5.Hållbara transporter, punkt 3 (M) 6.Hållbara transporter, punkt 3 (C) 7.Hållbara transporter, punkt 3 (V) 8.Hållbara transporter, punkt 3 (KD) 9.Hållbara transporter, punkt 3 (L) 10.Forskning och innovation, punkt 4 (M) 11.Forskning och innovation, punkt 4 (SD) 12.Forskning och innovation, punkt 4 (C, L) 13.Gränsöverskridande transporter, punkt 5 (M) 14.Gränsöverskridande transporter, punkt 5 (SD) 15.Gränsöverskridande transporter, punkt 5 (L) 16.Fyrstegsprincipen, punkt 6 (V) 17.Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (M) 18.Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (SD) 19.Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (C, L) 20.Samhällsekonomiska analyser, punkt 7 (V) 21.Åtgärder i järnvägssystemet, punkt 9 (M, KD) 22.Åtgärder i järnvägssystemet, punkt 9 (SD) 23.Åtgärder i järnvägssystemet, punkt 9 (C) 24.Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (M) 25.Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (SD) 26.Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (C) 27.Åtgärder i vägsystemet, punkt 10 (L) 28.Enskilda vägar, punkt 11 (M, SD) 29.Enskilda vägar, punkt 11 (C) 30.Enskilda vägar, punkt 11 (KD) 31.Finansieringsfrågor, punkt 12 (SD) 32.Finansieringsfrågor, punkt 12 (C) 33.Finansieringsfrågor, punkt 12 (V) 34.Brukaravgifter, punkt 13 (C) 35.Brukaravgifter, punkt 13 (KD) 36.Marknadspott, punkt 14 (SD) 37.Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 15 (M, KD) 38.Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 15 (SD) 39.Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt, punkt 15 (C) 40.Regional samverkan, punkt 16 (M) 41.Några frågor om fysisk planering, punkt 17 (M) 42.Vissa EU-frågor, punkt 18 (SD) 1.Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (M) 2.Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (SD) 3.Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (C, L) 4.Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (V) 5.Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utgångspunkter för prioritering av infrastrukturåtgärder Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela 2019/20:245 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 33, 35 och 36, 2019/20:1176 av (M), 2019/20:1201 av (S) yrkande 1, 2019/20:1797 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2082 av (L), 2019/20:2604 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 15, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 71, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 19, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 3, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkandena 9–12, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C, L) Reservation 3 (KD) 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 13. Reservation 4 (C) 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 9, 2019/20:2490 av (M) yrkande 4, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 15, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (L) 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 62 och 63, 2019/20:1527 av (MP) yrkande 1, 2019/20:1991 av (M), 2019/20:2276 av m.fl. (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C, L) 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 25, 27 och 28, 2019/20:876 av (M), 2019/20:1215 av och (båda S) i denna del, 2019/20:2098 av och (båda L) yrkande 1, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2837 av Boriana m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (L) 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 16 (V) 2019/20:241 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:1850 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:2047 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C, L) Reservation 20 (V) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 34, 37, 38 och 41, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 21 (M, KD) Reservation 22 (SD) Reservation 23 (C) 2019/20:1201 av (S) yrkande 2, 2019/20:1609 av Alireza Akhondi (C), 2019/20:2609 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 3, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 36, 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) Reservation 26 (C) Reservation 27 (L) 2019/20:690 av (KD), 2019/20:1593 av (C), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2019/20:2930 av (M) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 28 (M, SD) Reservation 29 (C) Reservation 30 (KD) 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 10, 2019/20:1081 av (M), 2019/20:1785 av Per Åsling (C) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 31 (SD) Reservation 32 (C) Reservation 33 (V) 2019/20:1710 av (SD), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 34 (C) Reservation 35 (KD) 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 36 (SD) Vissa andra transportpolitiska frågor Produktivitet och effektivitet vid infrastrukturprojekt 2019/20:790 av (SD), 2019/20:2348 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 6, 2019/20:3487 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2019/20:3488 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2019/20:72 till handlingarna. Reservation 37 (M, KD) Reservation 38 (SD) Reservation 39 (C) 2019/20:979 av (S) och 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 44. Reservation 40 (M) Några frågor om fysisk planering 2019/20:442 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:1072 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2434 av (M) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 41 (M) 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5, 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 9–12 och 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 15–17 och 19. Reservation 42 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2019/20:72 om drift och underhåll av statliga vägar och åtta yrkanden i två följdmotioner. Vidare behandlas 282 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottet besökte och fick då information av bl.a. generaldirektör om uppdrag, mål och organisation m.m. samt om planeringsprocessen. Utskottet fick vidare information om underhållsverksamheten och inköps- och upphandlingsfrågor. En delegation från utskottet har vidare besökt , och för att få information om bl.a. finansiering av transportinfrastruktur samt utvecklingen av ett hållbart transportsystem. En delegation från utskottet har besökt för att studera bl.a. infrastruktur för olika trafikslag och intermodalitet. Vidare informerade riksrevisor utskottet om granskningen av drift och underhåll av statliga vägar (RiR 2019:24) vid utskottssammanträdet . I samband med beredningen av ärendet informerade utskottet om sin verksamhet. Utskottet har även genomfört ett kunskapsseminarium tillsammans med . I sammanhanget kan nämnas att utskottet kommer att behandla frågor som rör sjöfartens och luftfartens infrastruktur samt järnvägspolitiska frågor senare under . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i sin rapport och underhåll av statliga vägar (RiR 2019:24). Regeringen visar vidare vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Regeringen framför att den instämmer i iakttagelser och framhåller bl.a. att det är viktigt att har god kunskap om väganläggningens samlade tillgångar och dess tillstånd och att det kan utgöra ett underlag för att ta fram kvalitetssäkrade förfrågningsunderlag. Regeringen framför att det är viktigt att vidta åtgärder för att begränsa de negativa effekter som spekulativa anbudspriser kan medföra. Regeringen pekar på att den därför gav i uppdrag att genomföra en utredning där faktorer som orsakar obalanserad budgivning kartläggs och att upprätta ett åtgärdsprogram i syfte att minska förutsättningarna för obalanserad budgivning. I skrivelsen framhåller regeringen att den även kommer att följa arbete med att utveckla och använda systemstöd, förbättra informationsinsamlingen och införande av nya arbetssätt för analys och planering. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika transportpolitiska utgångspunkter. Utskottet konstaterar bl.a. att viktiga frågor såsom betydelsen av ett jämställt och tillgängligt transportsystem samt vikten av att minska transportsektorns klimatpåverkan har hög prioritet för regeringen. Utskottet är även positivt till att regeringen följer utvecklingen av ny teknik och arbetar med forskning och innovation. Utskottet bedömer vidare att frågor om gränsöverskridande samarbete på transportområdet är väl uppmärksammade. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C, L) och 3 (KD). I enlighet med beslut är det övergripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Det transportpolitiska hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. För att uppfylla målen preciseras hänsynsmålet bl.a. på följande sätt: ”Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.” I regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . Regeringen överlämnade en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk som antogs av . består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Som ett nytt långsiktigt klimatmål ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. beslutade bl.a. om att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska med jämfört med (prop. 2010/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Enligt klimatlagen ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Regeringens första handlingsplan lämnades . I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Funktionsmålet Tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors och mäns transportbehov. De transportpolitiska principerna beslutades av 2006 (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) och är följande. • Kunderna ska ges stor valfrihet att bestämma hur de vill resa och hur en transport ska utföras. • Beslut om transportproduktion bör ske i decentraliserade former. • Samverkan inom och mellan olika trafikslag ska främjas. • Konkurrensen mellan olika trafikutövare och transportalternativ ska främjas. • Trafikens samhällsekonomiska kostnader ska vara en utgångspunkt när transportpolitiska styrmedel utformas. Proposition Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling I regeringens infrastrukturproposition 2016/17:21 framhålls att regeringens prioriteringar är jobben, skolan och klimatet. Vidare anges att regeringens mål är att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 och att regeringens klimatpolitik innebär att ska vara en global förebild. I propositionen framhålls att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att de nationella miljökvalitetsmålen ska nås. Regeringen understryker att alla politikområden måste bidra till att klara de stora utmaningarna. Omställningen till ett av världens första fossilfria välfärdsländer I propositionen framhålls att regeringens klimatpolitik innebär att ska vara ett föregångsland i klimatarbetet och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Vidare anges att transportsektorn är den sektor som dominerar de svenska utsläppen av växthusgaser och att transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för dess bidrag till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen pekar på att en tillräcklig förändring enbart kan åstadkommas genom en kombination av åtgärder: transporteffektivt samhälle, energieffektivisering och övergång till förnybara drivmedel. Regeringen framför att ett ökat fokus behövs för att effektivisera och optimera transporter och användning av existerande infrastruktur. Investeringar för ett ökat bostadsbyggande I propositionen anges att en del i regeringens jobbagenda är investeringar i bostäder och infrastruktur. Regeringen framför att en samordnad politik för investeringar i infrastruktur och bostäder förbättrar möjligheterna för människor att leva i hela landet, men också att pendla och flytta dit där jobben finns. I propositionen pekar regeringen på att utveckling av den statliga infrastrukturen skapar förutsättningar för bostadsbyggande genom att den gör det möjligt att nå arbetsmarknader från nya områden och genom att den tillgängliggör mark på vilken en mer kostnadseffektiv bostadsexponering kan ske. Förbättra förutsättningarna för näringslivet I propositionen pekar regeringen på att svensk industri står inför utmaningar, bl.a. genom digitaliseringen. Vidare framhåller regeringen att trafiken påverkar attraktiviteten i stadskärnorna och därmed också förutsättningarna för näringslivet i städerna, inte minst handeln och tjänstesektorn. Regeringen understryker att det är viktigt för näringslivets utveckling att infrastruktur-planeringen bidrar till en god bebyggd miljö. Förstärka sysselsättningen i hela landet I propositionen pekar regeringen på att ökade transportbehov i städer skapar stora utmaningar för landsbygdens infrastruktur, särskilt vad gäller underhåll av väg och järnväg, då trafiken glesas ut och infrastrukturen inom dessa områden riskerar att prioriteras ned. Regeringen framhåller att en försämring av landsbygdens infrastruktur innebär i sin tur att urbaniseringen ytterligare stärks när arbetspendling försvåras. I propositionen lyfter regeringen fram att infrastruktur knyter ihop landet genom att ge en grundläggande tillgänglighet. Vidare pekar regeringen på att då förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet krävs ett trafikslags-övergripande synsätt. Ta höjd för och utnyttja digitaliseringens effekter och möjligheter Regeringen framhåller i propositionen att transportlösningarna kommer att tjänstefieras allt mer som en följd av digitaliseringen och de nya möjligheterna att hantera öppen data. Detta innebär att fokus ändras från själva transporten till en skräddarsydd mobilitetslösning för en person eller en vara, i stället för, eller som ett komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Regeringen understryker att digitaliseringen är ett av flera viktiga verktyg som behövs för att uppnå de transportpolitiska målen och för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart transportsystem. I propositionen framhåller regeringen att infrastrukturen genom sin utformning kan bidra till ett mer sammanhållet samhälle där allas rätt till tillgänglighet värnas. Regeringen anför att transportsystemet ska vara tillgängligt för personer med funktionsnedsättning, att det ska vara utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov och att förutsättningarna för barn att använda transportsystemet behöver förbättras ytterligare. Regeringens skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 beslutade om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. som finansieras med anslag –2029. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för transportsystemet för kommande planperiod 2018–2029. Regeringen fastställde genom ett beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslags-övergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur –2029. I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 redogjorde regeringen för planeringsarbetet och innehållet i regeringens beslut. Den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden –2029 uppgår till , varav till vidmakthållande av statliga järnvägar, till vidmakthållande av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. Utöver de medel som har anslagit för planperioden tillkommer ytterligare medel. Intäkter från banavgifterna beräknas uppgå till , intäkter från trängselskatter beräknas till och infrastrukturavgifter till . Sammantaget omfattar åtgärderna för planperioden. I skrivelsen framhåller regeringen att den nationella planen ska bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och till att bygga starkt och hållbart för nuvarande och kommande generationer. Regeringen framhåller att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som ligger i framkant när det gäller innovativa och effektiva lösningar. Regeringen anför vidare att planen bl.a. ska bidra till omställning till världens första fossilfria välfärdsland, ett ökat bostadsbyggande, förbättrade förutsättningar för näringslivet, ökad sysselsättning, digitalisering samt ett inkluderande samhälle. I skrivelsen bedömer regeringen att planen innebär en nödvändig ambitionshöjning i strävan att nå ett långsiktigt hållbart och samhälls-ekonomiskt effektivt transportsystem. Regeringen framhåller att den nationella planen kommer att bidra till regeringens samhällsbygge genom att värna kvaliteten i den befintliga infrastrukturen och möta framtidens behov av ett modernt, hållbart och samhällsekonomiskt effektivt transportsystem. Vidare påminner regeringen om att regeringens ambition är att hela landet ska växa. Transportinfrastruktur knyter ihop landet genom att ge en grundläggande tillgänglighet, och regeringen bedömer därför sammantaget att åtgärderna i planen har en utjämnande effekt på tillgängligheten i . presenterade regeringen en nationell godstransportstrategi som syftar till att skapa förutsättningar för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter. Strategin har tagits fram i dialog med berörda aktörer. Den ger en sammanfattande bild av nuläget och tydliggör den övergripande inriktningen för gods- och logistikområdet. I strategin uppger regeringen att inriktningen och tillhörande insatser ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen framhåller att godstransporterna sker med samtliga trafikslag, dvs. spårburen trafik, vägtrafik, sjöfart (inklusive inlandssjöfart) och luftfart, i hela landet, liksom gränsöverskridande till andra länder. Godstransporter har stor betydelse för att hela ska fungera, även vid påfrestningar. Detta gör att godstransportfrågor har stor betydelse för flera politiska mål, däribland de transportpolitiska målen, näringspolitiska mål samt Agenda 2030 och FN:s hållbarhetsmål. Regeringen anger att strategin är avsedd att vara en plattform för fortsatt samverkan inom godstransportområdet. De insatser som pekas ut i strategin föreslås av regeringen, men framgången i hela strategins genomförande är beroende av ett fortsatt ansvarstagande hos alla berörda aktörer och att dialog, kunskapsutbyte och samverkan kan fortsätta. Vidare framhåller regeringen att transportsystemet befinner sig mitt i ett skifte. Innovativa forskare och företag utvecklar och förändrar transporterna i hög takt. Framtidens godstransporter är fossilfria och automatiserade och godslogistiken hanteras till största del digitalt. För att möta de utmaningar som framtidens godstransporter står inför bedömer regeringen att alla trafikslag måste utvecklas, i ett samlat transportsystem. Genom att prioritera investeringar i viktig transportinfrastruktur, utveckla regelverk och styrmedel samt satsa på kunskap kan förutsättningarna för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter kraftigt förbättras. De insatser som redovisas i strategin och det fortsatta arbetet ska fokusera på att åstadkomma konkurrenskraftiga och hållbara godstransporter, omställning till fossilfria transporter samt innovation, kompetens och kunskap. Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela och (båda C) framhåller i motion 2019/20:245 yrkande 3 att besöksnäringens utveckling är beroende av att besökare kan ta sig till och från platser på ett effektivt sätt.