bet · H701JuU30 · 2020-02-20 00:00:00 — Har brottet begåtts av någon som inte fyllt får ett strafföreläggande endast avse böter, men kan – till skillnad från förelägganden som avser böter som riktar sig mot myndiga lagöverträdare – utfärdas trots att böter inte är föreskrivet i straffskalan för brottet (48 kap. 4 § och 15 § lagen [1964:167] med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare). Ett strafföreläggande har samma verkan som en dom och får även omfatta ett enskilt anspråk som avser betalningsskyldighet. Regeringen anför (s. 12): Det är angeläget att vidta åtgärder för att utveckla rättsväsendets förmåga att snabbt utreda och lagföra brott. En snabb reaktion från samhällets sida kan vara särskilt viktig för unga lagöverträdare. Möjligheten att utfärda strafföreläggande utgör ett snabbt och effektivt förfarande för att lagföra ett brott när den misstänkte erkänner gärningen och brottet inte är alltför allvarligt. Sedan man införde möjligheten till strafföreläggande för brott som begåtts av någon har ungdomstjänst införts i syfte att bl.a. minska användningen av böter (jfr prop. 2005/06:165 s. 48 och 64). En utökning av åklagares möjlighet att utfärda strafföreläggande till att även avse ungdomstjänst kan innebära att de unga skulle få en snabbare reaktion på det brott de begått. Uppdraget ska redovisas . Vid behandlingen av proposition 2014/15:25 Tydligare reaktioner på ungas brottslighet (bet. 2014/15:JuU9) behandlade och biföll utskottet ett motionsyrkande om att införa en ny påföljd för unga – helgavskiljning med fotboja. följde utskottets förslag och gav regeringen till känna att den borde se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma med ett sådant förslag till (rskr. 2014/15:102). Av skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) framgår att ovan nämnda tillkännagivanden inte är slutbehandlade (s.11). Motioner om att införa fler påföljder för unga behandlades även (bet. 2016/17:JuU21) av utskottet. Utskottet såg då positivt på att en utredare hade fått i uppdrag att överväga och komplettera de bedömningar och förslag som lämnats av om påföljdsinslag för unga lagöver-trädare, men framhöll också vikten av att arbetet skulle leda fram till konkreta åtgärder. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande till regeringen om att fler olika former av påföljder för unga borde införas. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:224). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2018/19:75 s. 43). Även vid utskottets behandling av motionsyrkanden om nya ungdomspåföljder vidhöll utskottet sin uppfattning att det borde införas fler former av påföljder för unga (bet. 2017/18:JuU18). Utskottet betonade att det därför var viktigt att den beredning som då pågick av förslagen att införa fler påföljder för unga ledde fram till konkreta åtgärder. Enligt utskottet fanns det därför anledning för att åter göra ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser detta. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:175). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat (skr. 2018/19:75 s. 60). Slutligen ställde sig bakom det som utskottet anför om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott och tillkännagav detta för regeringen (bet. 2018/19:JuU13, rskr. 2018/19:192). Som framgår ovan riktade på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Enheten ska hantera barn och unga mellan som begått allvarliga våldsbrott eller andra grova brott. Den nya enheten hos ska bl.a. ansvara för vissa ungdomspåföljder, t.ex. ungdomsvård och ungdomstjänst. Unga som begått allvarliga brott blir därmed statens snarare än kommunernas ansvar. Hos Kriminalvården finns en bred erfarenhet av att hantera personer som begått brott. På så sätt kan grovt kriminella unga i högre grad bemötas med de rehabiliteringsåtgärder som används för kriminella generellt. Syftet är inte främst att straffa, utan att använda åtgärder som har bättre förutsättningar att lyckas än traditionell socialtjänst. Genom att Kriminalvården är en statlig myndighet kan det vidare förväntas att de åtgärder som sätts in kommer att vara desamma över hela landet. Det innebär också att i utsatta områden avlastas från en tids- och resurskrävande grupp och får bättre möjligheter att fokusera på barn och ungdomar som befinner sig i riskzonen för att hamna i kriminalitet eller i andra sociala problem. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen tillkänna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:2828 (M) yrkande 44, 2019/20:2928 (M) yrkande 14, 2019/20:3065 (M) yrkande 2 och 2019/20:3248 (C) yrkande 17. Utskottet anser vidare att det behövs nya former av påföljder för unga, t.ex. bör elektronisk övervakning kunna användas i ökad utsträckning för unga i åldern 15–. Detta skapar möjlighet att leva ett skötsamt liv som frihetsberövande kan undvikas. Som framgår ovan överlämnade en utredare, som haft i uppdrag att komplettera de bedömningar av och förslag på ungdomspåföljder som presenterat, promemorian Nya ungdomspåföljder till regeringen . I promemorian föreslås att det införs två nya påföljder för unga lagöverträdare: ungdomstillsyn och ungdomsövervakning. Syftet är att det för en person i princip alltid ska finnas en tillämplig ungdomspåföljd som är tillräckligt ingripande med hänsyn till brottslighetens allvar och den unges tidigare brottslighet. Promemorian har remissbehandlats, men trots detta och trots att vid flertalet tillfällen tillkännagett för regeringen att det ska kunna utdömas fler lämpliga påföljder för unga lagöverträdare, har något lagförslag ännu inte presenterats för . Det är nu angeläget att regeringen fullföljer lagstiftningsarbetet och överlämnar ett förslag till . Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen tillkänna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:543 (SD) yrkande 6, 2019/20:2729 (KD) yrkande 5, 2019/20:2793 (L) yrkandena 12 och 13 samt 2019/20:3065 (M) yrkande 3. Utskottet delar motionärernas uppfattning att föräldrarnas dekatighet är viktig, men anser inte att det framkommit något som ger anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som föreslås i motion 2019/20:2398 (M) yrkandena 2 och 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (KD). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare (se bilaga 2). Detta har gjorts i betänkande 2018/19:JuU15, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Brottsförebyggande åtgärder för unga, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:1113 av (MP) yrkande 3 och 2019/20:1999 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. har det förekommit en ny grupp av unga vuxna på fängelserna i som innebär nya utmaningar för Kriminalvården. Det rör sig om män från socialt utsatta områden med lågt förtroende för myndigheter och som ofta är tungt kriminellt belastade och har missbruksproblem. Intresset för att lämna kriminaliteten är inte sällan obefintligt. Situationen ställer nya krav på innehållet i verkställigheten. Det handlar om att anpassa insatserna så att åtgärderna i största möjliga mån ser till att dömda från utsatta områden får stöd att återgå till ett laglydigt och ordnat liv. Kriminalvården bör bl.a. hitta samarbetsformer som kan bidra till en bättre utslussning för dessa individer. Vi vill ge en utredare i uppdrag att, bl.a. utifrån erfarenheter i andra länder, ta ett samlat grepp kring denna grupp av individer i syfte att lämna förslag som är anpassade efter denna grupp om lämpliga brottsförebyggande åtgärder och straffens innehåll. Sociala insatsgrupper, punkt 2 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 10. I en social insatsgrupp samverkar socialtjänst, skola och polis för att på individnivå förmå unga att sluta begå brott. Målgruppen för insatsgrupperna är barn och unga med allvarlig risk för fortsatt kriminalitet, och insatsgrupperna kan vara ett bra verktyg i det brottsförebyggande arbetet. Vi vill inrätta fler och effektivare sociala insatsgrupper för att socialtjänst, skola och polis i samverkan ska kunna hjälpa unga att sluta begå brott och säkerställa att arbetsformen kontinuerligt ses över och förbättras enligt de analyser och studier som gjorts. Sociala insatsgrupper, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 6. För att det brottsförebyggande arbetet ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att samtliga relevanta aktörer på lokal nivå samverkar både när det gäller att definiera problemet, ta fram en handlingsplan mot problemet och genomföra de åtgärder som följer av den. På så sätt skapas förutsättningar för statliga myndigheter, kommunala verksamheter och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, att utifrån ett helhetsperspektiv kunna arbeta målinriktat tillsammans. Jag anser att det förebyggande arbetet, utöver generella välfärdssatsningar, också bör bestå i samordnade insatser mellan aktörer på både nationell, regional och lokal nivå samt även engagera och inkludera civilsamhällesaktörer, skolan och fritidsverksamheter, trossamfund och, i lämpliga fall, delar av näringslivet. Arbetet behöver vara långsiktigt och strukturerat. Det är även viktigt att fritidsledare, lärare, personal inom och polisen har kunskap om gängkriminalitet och våldsbejakande extremism för att tidigt kunna upptäcka och fånga upp barn och ungdomar som ligger i riskzonen för att dras in i sådana grupperingar. Regeringen bör därför ta initiativ till att inrätta lokala sociala insatsgrupper i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Sociala insatsgrupper, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 6. De sociala insatsgrupperna har visat sig vara en framgångsrik metod, och den introduceras nu på allt fler håll i landet. Jag vill uppmuntra detta arbetssätt som kan göra stor skillnad för den unge själv och hans eller hennes framtidsmöjligheter genom att förebygga att ungdomar fastnar i en brottskarriär. Det är också viktigt att sociala insatsgrupper används för ungdomar som ännu inte fyllt , vilket också har gett regeringen tillkänna. Det bör även nämnas att det förekommer lokala projekt med sociala insatsgrupper för unga vuxna . Samverkan i sådana insatsgrupper involverar bl.a. , polisen, kriminalvården, kronofogden och den lokala arbetsförmedlingen. Även sådana sociala insatsgrupper bör uppmuntras som arbetsmetod för att samordna insatser. Utvärdering av sekretessbestämmelse, punkt 3 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2478 av (M) yrkande 1. Ett välfungerande samarbete mellan och polisen är grundläggande för att kunna förhindra ungdomsbrottslighet. En avgörande faktor i detta samarbete är att de olika aktörerna som möter ungdomar i riskmiljö kan föra dialog och utbyta information om ungdomar. infördes en ny sekretessbrytande bestämmelse som innebär att en uppgift som rör en enskild person som inte fyllt i vissa fall ska kunna lämnas från till polisen. Det finns dock indikationer på att bestämmelser om sekretess fortfarande förhindrar att nödvändig information delas mellan och polisen. Bland annat tolkas bestämmelsen olika i olika kommuner. har uppmanat regeringen att utvärdera de sekretessbrytande bestämmelser som infördes , och regeringen bör skyndsamt genomföra en sådan utvärdering. I samband med denna utvärdering bör man bl.a. överväga om det finns ett behov av att klargöra sekretessreglerna och förtydliga dem så att samarbetet underlättas. En oro för att göra fel får inte hindra myndigheter från att göra allt som är möjligt för att få en ung person att lämna, eller inte hamna i, kriminella miljöer. En ändrad sekretesslagstiftning skulle kunna underlätta samverkan när det gäller misstänkta kriminella och dessutom underlätta arbetet med barn som är brottsoffer inom ramen för s.k. barnahus. I samband med översynen av sekretessbestämmelsen bör man därför överväga om skola och socialtjänst bör vara skyldiga att på polisens begäran bryta myndighetssekretessen kring en enskild när det är motiverat i förebyggande syfte. Drogtester av barn , punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 4. Trots förändringar i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare har polisens möjlighet att drogtesta barn inte nyttjats särskilt ofta. En förklaring har varit otydlighet kring vad lagen innebär. Vi ser utökade drogtester av unga som en viktig insats för att förebygga brott och anser därför att lagen behöver förtydligas på denna punkt. Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:1433 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:2246 av (M) yrkande 1, 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 23. Förutsättningarna att förhindra ett liv i brottslighet är bättre desto tidigare de första insatserna sker. Tyvärr ser vi en utveckling där konsekvenserna uteblir för personer som begått brott på grund av att brotten, även de grövre, ofta inte blir utredda. Det bör därför ske en riktad insats för att förbättra kunskapen hos socialsekreterarna och förtydliga den rådande lagstiftningen så att fler brott utreds där den misstänkte gärningsmannen är minderårig. Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1433 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:2246 av (M) yrkande 1 och 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 11. Jag vill att åklagare ska kunna väcka bevistalan efter eget beslut och att det bör ske regelmässigt i fall av dödligt våld och när det gäller grova sexualbrott. En förändring skulle innebära en trygghet för såväl misstänkta som brottsoffer och dessutom underlätta brottsoffers skadeståndsanspråk. Jag vill därför att regeringen återkommer med ett förslag om bevistalan med målet att öka tryggheten både för möjliga gärningspersoner och för brottsoffer. Det är dock viktigt att en eventuell förändring inte får till följd att minimiåldern för straffrättsligt ansvar luckras upp. Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1433 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:2246 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 23. Unga under är inte straffmyndiga och ska inte heller vara det. Därför ska de inte heller ställas inför rätta, även om de begått mycket allvarliga handlingar. Det är däremot viktigt att synliggöra allvaret i att mycket unga personer begår brott och markera detta genom att polisen utreder saken. Den kunskap som framkommer i en polisutredning hjälper till att klargöra vad som hänt, vilket är viktigt för både förövaren och brottsoffret. Utredningen kan också hjälpa till att rentvå ungdomar från obefogade misstankar. När en ung person begår brott är det en signal om att något inte står rätt till i den unges tillvaro. Att polisen utreder kan vara en väckarklocka för den unge och vårdnadshavarna och kan också vara ett viktigt underlag för de sociala myndigheterna. Därför ska huvudregeln vara att brott som begås av unga alltid ska utredas. Undantag ska göras för rent bagatellartade lagöverträdelser och okynnesanmälningar. Snabbare lagföring, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 14. Det är viktigt att barn och familjer, särskilt de som bor i brottsbelastade områden eller befinner sig i en svår situation, tidigt får hjälp, men de ungdomar som ändå begår brott ska få en snabb och tydlig reaktion från samhället. Detta bör ges regeringen tillkänna. Övervakning och andra tvångsmedel, punkt 7 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 47. Vi vill att det skapas möjlighet att, inom ramen för en pågående brottmålsprocess, förordna om utegångsförbud och och att det ska kunna kombineras med övervakning med fotboja som förundersökningen pågår. Syftet ska vara att snabbt bryta ett kriminellt beteende. Målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn , punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2019/20:142 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2246 av (M) yrkande 2, 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2019/20:2823 av (L). Några bestämmelser som reglerar brottsoffers rätt till målsägandebiträde när ett barn misstänks för brott finns inte. Vi delar i denna fråga motionärernas uppfattning att det är viktigt att brottsoffer även i dessa fall får tillgång till ett juridiskt biträde. Som framkommit ovan har regeringen emellertid gett en särskild utredare i uppdrag att utreda bl.a. en möjlighet att förordna ett juridiskt biträde för brottsoffer när ett barn misstänks för brott. Detta arbete bör enligt vår mening inte föregripas. Mot denna bakgrund avstyrks de aktuella motionerna. Rätten till offentlig försvarare, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 16. Jag anser att alla barn som misstänks för allvarliga brott, både barn och barn som fyllt , ska ha rätt till ett juridiskt biträde eller offentlig försvarare från första förhöret. Detta bör ges regeringen tillkänna. Ungdomsdomstolar, punkt 10 (S, C, V, MP) av (S), (S), (S), (C), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 5. Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om att införa särskilda ungdomsdomstolar, bl.a. med hänvisning till de särskilda bestämmelser som finns om att brottmål i tingsrätt och hovrätt som gäller en person som inte fyllt ska handläggas av en domare och nämndemän som är särskilt utsedda för detta. Utskottet har i detta sammanhang också konstaterat att domstolarna på olika sätt har anpassat sin handläggning av ungdomsmål. Vissa tingsrätter har särskilt specialiserad personal och särskilda enheter som arbetar med ungdomsmål, andra har fastlagda huvud-förhandlingsdagar för sådana mål. Vi vidhåller den uppfattning som utskottet tidigare gett uttryck för och anser inte att det finns anledning för att göra något sådant tillkännagivande om att införa särskilda ungdomsdomstolar som motionärerna efterfrågar. Sänkt straffmyndighetsålder, punkt 11 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2398 av (M) yrkande 1, 2019/20:2894 av Boriana (M) och 2019/20:3096 av Noria Manouchi (M). har antalet ungdomar som ännu inte är straffmyndiga men som är inblandade i mer eller mindre grov brottslighet ökat oroväckande. Kriminella gäng utnyttjar också personer som är för att sälja narkotika, gömma illegala vapen och för annan brottslighet, väl medvetna om att dessa personer inte är straffmyndiga. Det finns enligt vår mening därför nu anledning att utreda en sänkt straffmyndighetsålder. Utöver att en sänkt straffmyndighetsålder medför ett tydligare ansvarsutkrävande av yngre lagöverträdare medför det även större möjligheter för samhället att ingripa tidigt och förebygga framtida brottslighet. Döma unga lagöverträdare som vuxna i vissa fall, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 3. Att begå hänsynslösa, utdragna och sadistiska brott kan inte ursäktas med personens ålder. Är någon kapabel att begå fruktansvärda brott är personen även kapabel att ta konsekvenserna av sitt handlande. Därför bör det vid grova vålds- eller sexualbrott, speciellt de av hänsynslös karaktär, som utförts av personer men prövas om gärningsmannen ska dömas som vuxen. Döms gärningsmannen som vuxen ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. Straffrabatten för unga lagöverträdare , punkt 14 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (SD), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 2.1, 2019/20:787 av (SD), 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 21. Vi anser att den som är vuxen och begår ett brott också ska behandlas som vuxen av rättsväsendet. Den generella straffrabatten för gruppen unga vuxna bör därför helt tas bort. Som framkommit ovan har tidigare tillkännagett för regeringen att se över straffrabatten för denna grupp. Trots att det är sedan uppmanade regeringen att agera och trots att presenterade sitt förslag Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85), har regeringen ännu inte presenterat något förslag till . Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med ett förslag om att avskaffa den generella straffrabatten för unga vuxna .