bet · H801FiU37 · 2020-12-04 00:00:00 — Den kapitalbuffert för övriga systemviktiga institut som dotterföretag till antingen ett globalt systemviktigt institut eller ett i övrigt systemviktigt institut som är ett moderinstitut inom EU, som omfattas av buffert för övriga systemviktiga institut på gruppnivå, kan förpliktas ha på individuell nivå eller undergruppnivå ska inte få uppgå till mer än det lägsta av summan av av institutets totala riskvägda exponeringsbelopp och det högsta av antingen buffertvärdet för globalt systemviktiga institut, eller det buffertvärde för övriga systemviktiga institut som gäller på gruppnivå, eller , eller den procentsats som har fastställts på gruppnivå, av det totala riskvägda exponeringsbeloppet. Regeringen föreslår att kravet att en systemrisk ska vara strukturell för att kunna ligga till grund för ett beslut om en systemriskbuffert ska tas bort. Systemriskbufferten ska inte få användas för att täcka makrotillsyns- eller systemrisker som redan täcks av ett kapitalkrav enligt tillsynsförordningen, en kontracyklisk kapitalbuffert eller en kapitalbuffert för systemviktiga institut. Systemriskbufferten ska uppgå till ett visst belopp. Till grund för beräkningen av beloppet ska fastställa ett systemriskbuffertvärde för de exponeringar som är aktuella. Om en exponering omfattas av flera värden ska dessa läggas ihop till ett kombinerat buffertvärde. Systemriskbuffertvärdet ska beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 133.9–133.12 i kapitaltäckningsdirektivet. Om beslutar om en systemriskbuffert för exponeringar i andra länder inom EES ska samma buffertnivå gälla för institutets alla exponeringar utanför men inom EES. Det ska dock inte gälla om systemriskbufferten grundas på ett beslut om erkännande av ett systemriskvärde som fastställts i ett annat land inom EES. En systemriskbuffert, som grundar sig på ett erkänt systemriskbuffertvärde ska få gälla utöver systemriskbufferten som sätts för systemrisker i om buffertarna avser att täcka olika risker. Om buffertarna avser att täcka samma risker ska bara den högre av dem gälla. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka exponeringar som en systemriskbuffert får gälla. Regeringen föreslår att ska beräkna det kontracykliska buffertriktvärdet och, vid behov, fastställa eller ändra ett kontracykliskt buffertvärde. Värdena ska beräknas respektive fastställas på det sätt och utifrån de faktorer som anges i kapitaltäckningsdirektivet. Enligt regeringens förslag ska systemriskbufferten och bufferten för systemviktiga institut läggas samman. Om summan av systemriskbuffertvärdet och buffertvärdet för globala systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som gäller för samma institut är högre än , ska sådana värden dock få fastställas bara om fullgjort underrättelsekravet i förhållande till () och åtgärden godkänts av Europeiska kommissionen. Åtgärder om det kombinerade buffertkravet inte uppfylls Regeringen föreslår att tiden för när ett institut ska lämna in en kapitalkonserveringsplan ska räknas från det konstaterades att det kombinerade buffertkravet inte längre uppfylldes. Ett institut som inte uppfyller det kombinerade buffertkravet ska inte få göra utbetalningar kopplade till primärkapitaltillskott. Inskränkningar i institutens rätt att vidta värdeöverföringar ska inte gälla om det leder till en betalningsinställelse som kan utgöra grund för att försätta institutet i resolution. Ett institut ska inte anses uppfylla det kombinerade buffertkravet om det inte har en kapitalbas i den mängd och av den kvalitet som behövs för att uppfylla det kombinerade buffertkravet med tillägg av de krav som följer av kärnprimärkapitalrelationen på , primärkapitalrelationen på eller en total kapitalrelation på ett beslut om särskilt kapitalbaskrav för andra risker än risken för alltför låg bruttosoliditet. Åtgärder om kravet på buffertsoliditetsbufferten inte uppfylls Enligt regeringens förslag ska ett institut inte anses uppfylla kravet på en bruttosoliditetsbuffert om det inte har primärkapital i den mängd som behövs för att uppfylla kravet på bruttosoliditetsbuffert med tillägg av de krav som följer av kravet på en bruttosoliditetsgrad ett beslut om särskilt kapitalbaskrav för risken för alltför låg bruttosoliditet. Bestämmelserna om ingripanden och restriktioner när det kombinerade buffertkravet inte uppfylls ska även gälla om kravet på en bruttosoliditetsbuffert inte uppfylls, med undantag för att bestämmelserna ska ta sikte på att återställa institutets primärkapital. En definition av primärkapital ska införas i lag. ska få ingripa med administrativa sanktioner om ett institut inte uppfyller kravet på en bruttosoliditetsbuffert och trots detta vidtar överföringar eller andra åtgärder i strid med utdelningsrestriktioner. Återkallelse av tillstånd för globalt systemviktiga institut Regeringen föreslår att inte ska få återkalla ett kreditinstituts tillstånd bara på den grunden att institutet inte uppfyller kraven i artikel 92 a eller 92 b i tillsynsförordningen. Vidare föreslår regeringen att om ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som omfattas av kravet på godkännande inte uppfyller förutsättningarna för det, ska även få ingripa genom att besluta att företaget inte vid stämman får företräda sina aktier eller andelar i dotterföretag som är institut eller – inom begränsa riskerna i något avseende – avyttra eller minska sitt innehav i institut eller andra dotterföretag i gruppen – överföra ägarintressena i dotterföretag som är institut till sina aktieägare – utse ett företag som tillfälligt ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls – begränsa eller helt avstå från utdelning eller räntebetalningar eller – lämna in en plan som visar hur företaget utan dröjsmål ska uppfylla kravet. Om någon som ingår i ledningen i ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag inte uppfyller lämplighetskraven, ska få besluta att en sådan person inte längre får vara styrelseledamot eller verkställande direktör. ska då få utse en ersättare. Ersättarens uppdrag ska gälla till dess företaget utsett en ny styrelseledamot eller verkställande direktör. Vid ingripande ska de bestämmelser om gränsöverskridande grupper som tillämpas vid en ansökan om godkännande och undantag från kraven på godkännande gälla i tillämpliga delar om – är samordnande tillsynsmyndighet och företaget är etablerat i ett annat land inom EES eller – inte är samordnande tillsynsmyndighet och företaget är etablerat i . Vidare föreslår regeringen att ska få ingripa genom att besluta att ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag, som ska ansöka om godkännande eller undantag från godkännande, eller någon som ingår i ledningen i ett sådant företag ska betala en sanktionsavgift, om företaget inte ansöker om godkännande eller undantag från kravet på godkännande eller inte längre uppfyller kraven på godkännande eller undantag från kravet på godkännande företaget är ett finansiellt moderholdingföretag eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag och inte uppfyller kraven i del tre, fyra, sex och sju i tillsynsförordningen och de särskilda kapitalbas- eller likviditetskraven på grupp- eller undergruppsnivå. Vid ingripande ska rörelselagstiftningen gälla i tillämpliga delar. Vid en överträdelse enligt punkten 1 ovan ska också få besluta att den eller de aktie- eller andelsägare som medverkat till överträdelsen inte får företräda aktierna eller andelarna vid stämman. Vid en överträdelse enligt punkten 2 ska inspektionen också få besluta att någon som ingår i ledningen i ett sådant företag , lägst tre och högst , inte får vara styrelseledamot eller verkställande direktör i ett kreditinstitut eller ersättare för någon av dem. Regeringen föreslår att merparten av lagändringarna ska träda i kraft . De lagändringar som hänför sig till bestämmelser i tillsynsförordning ska träda i kraft respektive tillämpas första gången . Lagändringarna som hänför sig till ingripanden och restriktioner om att kravet på bruttosoliditetsbufferten inte är uppfyllt ska tillämpas första gången . Ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag får, om det var etablerat och har lämnat in en ansökan om godkännande eller undantag från godkännande till , fortsätta att driva sin verksamhet till dess att ansökan har prövats slutligt. En grupp vars moderföretag är etablerat i ett land utanför EES ska etablera ett intermediärt moderföretag inom EES eller, i tillämpliga fall, två intermediära moderföretag inom EES, om det i gruppen fanns minst två institut inom EES, varav åtminstone ett i , och det totala värdet av gruppens tillgångar inom EES uppgick till motsvarande . Genom regeringens förslag anpassas svensk rätt till nya bestämmelser i tillsynsförordning och nya regler i EU:s kapitaltäckningsdirektiv genomförs i svensk rätt. Enligt utskottet är de åtgärder som regeringen föreslår för att stärka regelverket om kapitaltäckning för kreditinstitut och värdepappersbolag väl avvägda. Åtgärderna innebär bl.a. att det ska fattas beslut om särskilda kapitalbaskrav som ska vara institutspecifika. ska underrätta instituten om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven och systemriskbufferten och kapitalbuffertarna för systemviktiga institut ska läggas samman. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Tydliggörande av kapitalkrav på nationell respektive internationell nivå Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att regeringen ska göra en särskild översyn av regelverken om kapitalkrav och tydliggöra hur kapitalkrav på nationell och internationell nivå kompletterar och eventuellt överlappar varandra. Jämför reservationen (KD). I kommittémotion 2020/21:3751 av m.fl. (KD) yrkande 1 anför motionärerna att regeringen bör tydliggöra hur kapitalkrav på nationell och internationell nivå kompletterar och eventuellt överlappar varandra. Att ställa krav på kapitalisering av bankerna är bra – finanskrisen –2009 visade att behovet av strängare och internationellt standardiserade regler för kvantiteten och kvaliteten på kreditinstitutens kapital var nödvändigt. har ett omfattande arbete skett inom och på EU-nivå, vilket fortlöper. Motionärerna är i grunden positiva till detta men anser att det är viktigt att ivern att reglera inte bidrar till överlappande krav som riskerar att få betydande konsekvenser på exempelvis fastighetsmarknaden. Det är också av stor vikt att reglerna genomförs med proportionalitet och hänsyn till institutens särdrag. Trots att de nya EU-kraven inte ska träda i kraft förrän –2023 har ansett att det funnits skäl att gå före i den här delen. Myndigheten har valt att föregå bankpaketet, utan att veta exakt vilka skärpningar av de interna modellerna som kan komma att göras, och utan övertygande argumentation för att kraven är tillåtna inom de nya reglerna för pelare 2. Motionärerna anser att regeringen bör se till att det görs en särskild översyn eftersom krav – i sig och i synnerhet i kombination med tillkommande regel- och skatteförändringar – riskerar att fördyra utlåningen till kommersiella fastighetsföretag och därmed påverka byggande och hyressättning. Eftersom inte kunde redogöra för en eventuell överlappning med bankpaketets regler i samband med att de införde kapitalpåslag för kreditexponeringar mot den kommersiella fastighetssektorn bör en sådan redovisning i stället göras . I översynen bör man även analysera de breda effekterna, på samhällsekonomin i allmänhet och fastighetssektorn i synnerhet, av krav som har tagits fram på internationell och nationell nivå, samt potentiellt tillkommande regeländringar som förändrar priset på utlåning av kapital. publicerade Europeiska bankmyndigheten () ett utlåtande om generella principer och en tidslinje för genomförande av myndighetens regelverksöversyn av internmetoden, med syfte att upplysa tillsynsmyndigheter och institut om den kommande regelverksöversynen. Översynen syftade till att minska oönskad variation i riskvikter och skattade riskparametrar genom att utfärda nya tekniska standarder och riktlinjer. uppmanade institut som tillämpar internmetoden att analysera sina riskklassificeringssystem för att säkerställa att de uppfyllde de nya krav som var på väg. De nya kraven gjorde att behövde ändra sina riskklassificeringsmetoder. Sådana ändringar kräver godkännande. Andra behöriga tillsynsmyndigheter i EU har gjort liknande insatser. Denna översyn är kopplad till tillsynen och den är inte motiverad utifrån ändringarna i kapitaltäckningsdirektivet. publicerade en promemoria om hur inspektionen anser att vissa fastighetsexponeringar i interna modeller ska hanteras inom det särskilda kapitalbaskravet (FI dnr 19-14171). har remitterat en promemoria som anger hur inspektionen avser att hantera ändringarna i kapitaltäckningsdirektivet inom ramen för sin tillsyn (FI dnr 20-20990). Mot bakgrund av de översyner som genomförs inom EU och det arbete som görs av på detta område inom ramen för sin tillsyn anser utskottet att det inte finns skäl att förorda en sådan översyn som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Särskild hänsyn till offentliga utvecklingskreditinstitut Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att den noga bör följa upp hur den nya lagstiftningen fungerar för offentliga utvecklingskreditinstitut, med beaktande av institutens särskilda verksamhet, affärsmodell och ändamål med kreditgivningen. I kommittémotion 2020/21:3751 av m.fl. (KD) yrkande 2 anför motionärerna att man bör ta en särskild hänsyn till offentliga utvecklingskreditinstitut, som exempelvis Kommuninvest, när lagändringarna i propositionen ska genomföras. Motionärerna anser att det är bra att regeringen slår fast i propositionen att bestämmelserna om bruttosoliditet inte ska gälla offentliga utvecklingskreditinstitut. Dock föreslås också att ska kunna fastställa ett särskilt kapitalbaskrav för ett institut om inspektionen anser att det finns risk för alltför låg bruttosoliditet. Här görs inget undantag för offentliga utvecklingskreditinstitut, och det råder oklarhet om vad ”alltför låg bruttosoliditet” innebär. Eftersom det har varit ett uttalat syfte med ändringarna i direktiven på EU-nivå ”att göra regelverket om kapitaltäckning mer proportionerligt och bättre anpassat till institutens storlek och komplexitet” anser motionärerna att regeringen bör tydliggöra vad propositionens förslag innebär för offentliga utvecklingskreditinstitut i denna del, och att hänsyn bör tas till institutens särskilda verksamhet och affärsmodell när lagändringarna ska genomföras. Det EU-harmoniserade kapitaltäckningsregelverket är uppdelat i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet. Dessa regler ska följas av institut, dvs. kreditinstitut och värdepappersbolag. Det finns vissa företag som är helt undantagna från kapitaltäckningsregelverket. Dessa företag räknas upp vid namn i artikel 2 i kapitaltäckningsdirektivet. Nya företagsnamn kan bara föras in på den listan efter beslut i rådet, med kvalificerad majoritet, och efter det att på förslag från kommissionen beslutar om en sådan ändring av direktivet. innehåller bestämmelser om kapitalbaskrav för ett flertal olika risker. Ett av kapitalbaskraven är kravet på bruttosoliditet, bruttosoliditetskravet, som är ett icke- riskvägt kapitalkrav, som regleras i tillsynsförordningen (del sju eller artikel 429a–). Bruttosoliditetskravet är enbart ett rapporteringskrav som görs om till ett hårt krav, i enlighet med nya bestämmelser som ska börja tillämpas . I enlighet med de nya bestämmelserna får s.k. offentliga utvecklingskreditinstitut undanta vissa exponeringar från beräkningen av detta specifika krav (artikel 429a tillsynsförordningen). För att vara ett offentligt utvecklingskreditinstitut måste följande förutsättningar vara uppfyllda: a) Institutet ska vara etablerat av den nationella regeringen, eller av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i en medlemsstat b) Institutets verksamhet är begränsad till att på ett icke-konkurrensutsatt sätt bidra till specifika offentliga politiska mål c) Institutets mål får inte vara att maximera vinst eller marknadsandelar d) Staten eller berörda delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter är skyldiga att skydda institutets bärkraft eller att direkt eller indirekt skydda av institutets kapitalbaskrav, finansieringsbehov eller beviljade subventionerade lån e) Institutet får inte ta emot garanterade insättningar. De kreditinstitut som anser sig vara sådana offentliga utvecklingskreditinstitut har att uppfylla och rapportera sitt bruttosoliditetskrav till i enlighet med de nya bestämmelserna. Inspektionen får ingripa mot kreditinstitutet om inspektionen anser att kreditinstitutet rapporterar fel på grund av att de t.ex. gör en annan bedömning och om inspektionen inte anser att kreditinstitutet uppfyller förutsättningarna för att vara ett offentligt utvecklingskreditinstitut. De offentliga utvecklingskreditinstituten kommer alltså inte att få ett särskilt beslut som klassificerar dem som sådana kreditinstitut enligt tillsynsförordningen. Några andra undantag för offentliga utvecklingskreditinstitut görs inte i förhållande till kapitalkrav i tillsynsförordningen. ska enligt kapitaltäckningsdirektivet fatta beslut om särskilda kapitalbaskrav om vissa förutsättningar är uppfyllda (artikel 104a. 1 i kapitaltäckningsdirektivet). En sådan förutsättning är om inspektionen bedömer att ett institut behöver hålla ytterligare kapital för att täcka risker som inte fullt ut fångas av minimikraven i förordningen (artikel 104a. 1 a i kapitaltäckningsdirektivet). Inspektionen kan därmed besluta att ett institut ska hålla ytterligare kapital för att täcka vad de anser vara en risk för alltför låg bruttosoliditet. När ska fatta särskilda kapitalbasbeslut, oavsett om det rör risken för alltför låg bruttosoliditet eller någon annan risk, ska inspektionen beakta vissa omständigheter. Dessa omständigheter rör bl.a. risker som underskattas trots att man följer de tillämpliga kraven i tillsynsförordningen, tex kraven på bruttosoliditet (artikel 104a. 2 i kapitaltäckningsdirektivet). I kapitaltäckningsdirektivet görs ingen uppdelning eller skillnad på kreditinstitut. Begreppet offentligt utvecklingskreditinstitut nämns inte i direktivet. Enligt direktivet omfattas alla kreditinstitut av alla regler i direktivet. Med beaktande av det som anges ovan välkomnar utskottet att det införs en definition av offentliga utvecklingskreditinstitut och en undantagsmöjlighet för vissa av deras exponeringar inom ramen för beräkningen av bruttosoliditetskravet i tillsynsförordningen. Utskottet kan vidare konstatera att det kan finnas sådana kreditinstitut i , t.ex. i kommunsektorn och att detta ska beaktas i rättstillämpningen. Utskottet anser därför att regeringen noga bör följa upp hur den nya lagstiftningen fungerar för denna typ av institut med beaktande av deras särskilda verksamhet, affärsmodell och ändamål med kreditgivningen. Utskottet ställer sig därmed delvis bakom det som framförs i motionsyrkandet. Dessutom föreslår utskottet att en ändring av redaktionell karaktär görs i ett av regeringens lagförslag. Tydliggörande av kapitalkrav på nationell respektive internationell nivå, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3751 av m.fl. (KD) yrkande 1. I proposition 2020/21:36 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning föreslår regeringen åtgärder för att stärka regelverket om kapitaltäckning för kreditinstitut och värdepappersbolag. Detta gör man för att anpassa svensk rätt till ändringarna i EU:s tillsynsförordning och för att genomföra ändringarna i EU:s kapitaltäckningsdirektiv, en del av det s.k. bankpaketet. Det innebär att de kompletterande standarder genomförs som har tagit fram. Att ställa krav på kapitalisering av bankerna är bra – finanskrisen –2009 visade att behovet av strängare och internationellt standardiserade regler för kvantiteten och kvaliteten på kreditinstitutens kapital var nödvändigt. har ett omfattande arbete gjorts inom och på EU-nivå, vilket fortlöper. Jag är i grunden positiv till detta men anser att det är viktigt att ivern att reglera inte bidrar till överlappande krav som riskerar att få betydande konsekvenser för exempelvis fastighetsmarknaden. Det är också av stor vikt att reglerna genomförs med proportionalitet och hänsyn till institutens särdrag. De förslag i propositionen som väntas få störst effekt är ändringar av det särskilda kapitalbaskravet inom pelare 2, dvs. de krav som ställs på institutspecifik nivå. I propositionen föreslår regeringen att systemrisk inte ska ingå i det särskilda kapitalkravet, vilket kommer att leda till minskade baskrav. möjliggörs dock för att ställa högre krav på kapitalbuffertar, vilket förväntas få motsatt effekt. Det är i grunden positivt att kapitalkrav anpassas på institutspecifik nivå, så att det finns förutsättningar för ett proportionerligt genomförande. Dock förklarar regeringen inte hur dessa nya regler samspelar med andra kapitalkrav, t.ex. de ökade kapitalkrav för banklån till kommersiella fastigheter som presenterade och som inspektionen har börjat tillämpa i sin årliga översyns- och utvärderingsprocess . Myndigheten fick i samband med att dessa ökade krav togs fram kritik från remissinstanser som menade att kraven överlappade med andra, nuvarande och kommande, kapitalkrav och att utformningen indikerade att åtgärden gällde systemrisk, vilket i och med det liggande propositionsförslaget inte får ingå i pelare 2. svar på detta var att de skulle återkomma med hur de ser på förändringarna av pelare 2 och buffertar i bankpaketet. Inspektionen gjorde även bedömningen att kommande förändringar på EU-nivå i de interna modellerna ”kan medföra högre kapitalkrav för flera typer av exponeringar, däribland fastighetsexponeringar” (egen kursivering). Trots att de nya EU-kraven inte ska träda i kraft förrän –2023 ansåg att det fanns skäl att föregå med den här delen. Myndigheten har alltså valt att föregå bankpaketet, utan att veta exakt vilka skärpningar av de interna modellerna som kan komma att göras, och utan övertygande argumentation för att kraven är tillåtna inom de nya reglerna för pelare 2. Regeringen bör se till att en särskild översyn görs eftersom krav – i sig och i synnerhet i kombination med tillkommande regel- och skatteförändringar – riskerar att fördyra utlåningen till kommersiella fastighetsföretag och därmed påverka byggande och hyressättning. Eftersom inte kunde redogöra för en eventuell överlappning med bankpaketets regler i samband med att de införde kapitalpåslag för kreditexponeringar mot den kommersiella fastighetssektorn bör en sådan redovisning i stället göras . I översynen bör man även analysera de breda effekterna, på samhällsekonomin i allmänhet och fastighetssektorn i synnerhet, av krav som tagits fram på internationell och nationell nivå, samt potentiellt tillkommande regeländringar som förändrar priset på utlåning av kapital. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:36 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna.