bet · H701UbU16 · 2020-04-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om forskning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. forskare och doktorander, särskilda forskningsområden, klinisk och praktiknära forskning, den nationella strategin för life science, djurfri forskning och forskningsresultat. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Klinisk och praktiknära forskning Den nationella strategin för life science Motioner som bereds förenklat 1.Forskare och doktorander, punkt 1 (M) 2.Forskare och doktorander, punkt 1 (SD) 3.Forskare och doktorander, punkt 1 (C) 4.Forskare och doktorander, punkt 1 (V) 5.Forskare och doktorander, punkt 1 (KD) 6.Särskilda forskningsområden, punkt 2 (M) 7.Särskilda forskningsområden, punkt 2 (SD) 8.Särskilda forskningsområden, punkt 2 (C) 9.Särskilda forskningsområden, punkt 2 (L) 10.Klinisk och praktiknära forskning, punkt 3 (M) 11.Klinisk och praktiknära forskning, punkt 3 (C) 12.Klinisk och praktiknära forskning, punkt 3 (KD) 13.Den nationella strategin för life science, punkt 4 (M) 14.Den nationella strategin för life science, punkt 4 (KD) 15.Djurfri forskning, punkt 5 (C) 16.Djurfri forskning, punkt 5 (KD) 17.Forskningsresultat, punkt 6 (KD) 18.Övriga forskningsfrågor, punkt 7 (KD) 19.Övriga forskningsfrågor, punkt 7 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 8 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 6 och 8, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 58 och 59 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:402 av (C) yrkande 2, 2019/20:410 av (C) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 41, 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 60 och 61, 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1515 av (MP), 2019/20:2241 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 22, 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 31, 2019/20:2931 av och (båda SD) yrkande 1, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 1, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2019/20:3338 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 76 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) Klinisk och praktiknära forskning 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 21, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 16, 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 10 (M) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) Den nationella strategin för life science 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 13 (M) Reservation 14 (KD) 2019/20:976 av (S), 2019/20:1532 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 58 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 15 (C) Reservation 16 (KD) 2019/20:1071 av (M) och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 60. Reservation 17 (KD) 2019/20:828 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2898 av och (båda MP) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 57 och 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 18 (KD) Reservation 19 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (L), (S), (M), (M), (M), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet 88 motionsyrkanden om forskning från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 37 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. forskare och doktorander, särskilda forskningsområden, klinisk och praktiknära forskning, den nationella strategin för life science, djurfri forskning och forskningsresultat. fick utskottet information från Kungl. () om verksamhet och forskningspolitiken. höll utskottet en offentlig utfrågning inför nästa forskningspolitiska proposition. fick utskottet information från om myndighetens verksamhet och forskningspolitiken. besökte utskottet Kungl. fick utskottet information från om forskningspolitiken. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskare och doktorander. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). I kommittémotion 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslår motionärerna att ges i uppdrag att ta fram ett analysunderlag med rekommendationer för en ökad rörlighet bland forskare. Forskarrörlighet är en av de viktigaste förutsättningarna för ett starkt och dynamiskt forskningssystem, enligt motionärerna. I kommittémotion 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12 efterfrågar motionärerna fler kombinerade tjänster för forskning och undervisning. Enligt motionärerna borde fler trygga tjänster inrättas med längre avtal där både forskning och undervisning ingår. I kommittémotion 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 3 vill motionärerna värna forskarnas akademiska frihet. God kvalitet på forskningen hänger enligt motionärerna ihop med att forskningen är fri. I samma motion yrkande 6 framför motionärerna att sund jämställdhet bör gälla inom akademin genom att man ger alla samma förutsättningar. All form av kvotering och särbehandling ska avskaffas, enligt motionärerna. I samma motion yrkande 8 uppmärksammas vikten av att säkerställa hög kvalitet på forskningen utan att tumma på forskningsfriheten. Motionärerna menar att det inte råder någon motsättning mellan hög kvalitet på forskningen och att värna om forskningsfriheten, utan denna frihet är en förutsättning för hög kvalitet. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17 behandlas frågan om mobilitet mellan akademin och näringslivet. Motionärerna pekar på att små forskningsintensiva företag samt enskilda uppfinnare och företagare är en allt viktigare källa till innovationer och att detta är ett skäl för att underlätta mobiliteten mellan forskningsvärlden och näringslivet. I kommittémotion 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 6 framförs att regeringen bör vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander. Det bör sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning. Den övre tidsgränsen bör vara maximalt 24 månader . I samma motion yrkande 7 anges att regeringen bör gå vidare med förslag om bättre villkor för doktorander med stipendier (SOU 2016:29). I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 58 föreslås att nationella strategier för internationalisering av utbildning och forskning skapas i syfte att främja svenska forskares deltagande i internationella samarbeten. I samma motion yrkande 59 påminns om vikten av att säkra tydliga och förutsägbara karriärvägar som är baserade på meriteringsanställningar inom akademin. Bakgrund och gällande rätt I den senaste forskningspolitiska propositionen 2016 ansåg regeringen att det är angeläget att främja mobilitet mellan lärosäten, men även mellan lärosäten och andra samhällssektorer, t.ex. näringsliv och offentlig verksamhet (prop. 2016/17:50 avsnitt 7.3). Enligt regeringen behövs det en regelbunden uppföljning av mobiliteten bland doktorander samt den undervisande och forskande personalen vid universitet och högskolor. Sådana uppföljningar skulle ge såväl regeringen som lärosätena ett viktigt underlag inför eventuella framtida överväganden om behov av åtgärder. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag åt () att utveckla uppföljningen av bl.a. mobiliteten i högskolan i enlighet med vad som angavs forskningspolitiska proposition. UKÄ redovisade att myndigheten hade inlett ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen enligt uppdraget. Av regleringsbrevet för UKÄ framgår att myndigheten ska fortsätta att utveckla uppföljningen av bl.a. mobiliteten i högskolan. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. Av förordningen (2009:975) med instruktion för framgår att rådet i samverkan med universitet och högskolor bl.a. ska främja forskares rörlighet (2 § 6). publicerade av forskare och lärare med doktorsexamen vid svenska lärosäten. Rapporten är en strukturell analys av lärosätenas rekrytering internt, nationellt och internationellt. publicerade mobilitet – en kunskapsöversikt. Översikten är en del i rådets underlag till regeringen års forskningsproposition. För att ta fram rekommendationer i frågor som rör forskarmobilitet behövs, enligt , ett gott analysunderlag som belyser frågan ur ett brett perspektiv. Detta är, enligt rådet, en komplex frågeställning som berör många aspekter, både när det gäller typ av mobilitet och när det gäller hinder, möjligheter och effekter av mobilitet. Fortsättningsvis behöver enligt rådet ett mer långsiktigt perspektiv anläggas, där flera analyser successivt bidrar till att bygga upp en kunskapsbas om mobilitet. I 3 kap. högskolelagen (1992:1434) anges att det för utbildning och forskning ska finnas professorer och lektorer anställda som lärare vid lärosätena (2 §). Anställning som professor är den främsta anställningen som lärare, enligt lagen. Vidare framgår att det är regeringen som meddelar föreskrifter om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som ska gälla vid anställning av professorer och lektorer. I en lärares arbetsuppgifter får det ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete. Till en lärares uppgifter hör också att följa utvecklingen inom det egna ämnesområdet och den samhällsutveckling i övrigt som har betydelse för lärarens arbete vid lärosätet (1 §). Om inte någonting annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen, bestämmer varje lärosäte själv vilka kategorier av lärare utöver professor och lektor som ska anställas där, samt om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som ska gälla vid anställning av sådana lärare (6 §). I 4 kap. högskoleförordningen (1993:100) anges att lärare anställs av högskolan (1 §). I förordningen regleras behörighet och bedömningsgrunder vid anställning av professorer, lektorer och biträdande lektorer samt förfarandet vid anställning. I förordningen finns det också särskilda bestämmelser om tidsbegränsade anställningar som lärare inom konstnärlig verksamhet, adjungerad professor och gästprofessor. Regeringen har efter förslag i betänkande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) infört en bestämmelse i 4 kap. 12 a § högskoleförordningen som innebär att en biträdande lektor får anställas tills vidare, dock om minst fyra och högst som bestämts av lärosätet före anställningen. Syftet med anställningen är att läraren ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och meritera sig såväl vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla kraven på behörighet för en anställning som lektor. En biträdande lektor ska enligt 12 c § efter ansökan befordras till en tillsvidareanställning som lektor om den biträdande lektorn har behörighet för en sådan anställning och dessutom bedöms lämplig vid en prövning enligt de bedömningsgrunder som lärosätet vid utlysningen har ställt upp för anställningen. I den senaste forskningspolitiska propositionen 2016 ansåg regeringen att man bör följa upp hur antalet meriteringsanställningar enligt högskoleförordningen utvecklas (prop. 2016/17:50 avsnitt 7.3). Sådana uppföljningar skulle ge såväl regeringen som lärosätena ett viktigt underlag inför eventuella framtida överväganden om behov av åtgärder. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag åt () att utveckla uppföljningen av bl.a. meriteringsanställningar i enlighet med vad som angavs forskningspolitiska proposition. UKÄ redovisade att myndigheten hade inlett ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen enligt uppdraget. Av regleringsbrevet för UKÄ framgår att myndigheten ska fortsätta att utveckla uppföljningen av bl.a. meriteringsanställningar. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. Av regeringsformen framgår att forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag (2 kap. 18 §). En sådan bestämmelse finns i 1 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). Enligt bestämmelsen ska för forskningen som allmänna principer gälla att forskningsproblem får väljas fritt, att forskningsmetoder får utvecklas fritt och att forskningsresultat får publiceras fritt. Styr- och resursutredningen (Strut) har i sitt betänkande (SOU 2019:6) behandlat frågan om statens ansvar att värna de akademiska grundvärdena. Utredningen har föreslagit att en bestämmelse förs in i högskolelagen om att både lärosäten och staten som huvudman ska främja och värna akademisk frihet, som en förutsättning för forskning och utbildning på vetenskaplig grund samt för lärosätenas roll som en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället. Utredningen har remitterats och beredningen av utredningens förslag pågår i (). Enligt högskolelagen (1992:1434) ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas i lärosätenas verksamhet (1 kap. 5 §). har alla statliga lärosäten samt och haft i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering genom programmet Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet (JiHU), som pågick . Av regleringsbrevet för framgår att universitet och högskolor ska fortsätta utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar. och högskola ska fortsätta arbeta utifrån en individuell plan för lärosätet med utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som lärosätet avser att vidta samt beskriva på vilket sätt jämställdhet ska integreras och bli en del av lärosätets ordinarie verksamhet, exempelvis i lärosätets styrprocesser. Åtgärder och resultat utifrån planen ska redovisas. Universitet och högskolor ska också redovisa hur de beaktar jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel. Av budgetpropositionen framgår att andelen kvinnliga professorer i är (prop. 2019/20:1 utg.omr.16 avsnitt 2.4.3). Enligt propositionen går utvecklingen mot en jämnare könsfördelning bland professorer dock i rätt riktning, och den har varit snabbare i än i EU som helhet den senaste tioårsperioden. Av regleringsbrevet för UKÄ framgår att myndigheten ska följa upp och utvärdera utfallet av de rekryteringsmål för professorer som lärosätena har för perioden –2019. Uppföljningen bör göras i samband med den årliga insamlingen av statistik om personal vid universitet och högskolor. Utöver det sammantagna utfallet per lärosäte ska även lärosätets utveckling per forskningsämnesområde redovisas. Redovisningen ska även omfatta en analys av den externa rekryteringen av professorer per lärosäte. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Av regleringsbrevet för universitet och högskolor framgår att lärosätena ska fortsätta verka för en jämställd könsfördelning vid rekrytering av professorer. Doktorander är studenter som är antagna till och bedriver högskoleutbildning på forskarnivå (1 kap. 4 § högskoleförordningen [1993:100]). Anställning som doktorand är en tidsbegränsad anställningsform som regleras i 5 kap. högskoleförordningen. Universitet och högskolor får ha särskilda anställningar för doktorander för att dessa ska genomföra sin utbildning på forskarnivå (5 kap. 1 §). Bara den som antas eller redan har antagits till en sådan utbildning på forskarnivå vid ett universitet eller en högskola får anställas som doktorand (5 kap. 3 §). En anställning som doktorand gäller tills vidare, dock längst till en viss tidpunkt och aldrig än efter avlagd doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. Den första anställningen får gälla högst , och anställningen får förnyas i taget. En person får vara anställd som doktorand under sammanlagt högst (5 kap. 7 §). En doktorand som finansierar sin högskoleutbildning på forskarnivå med ett stipendium är inte anställd vid högskolan. Stipendier berättigar inte till sociala förmåner på samma sätt som en anställning. Stipendier är skattefria. De berättigar inte till arbetslöshetsersättning, och de är inte pensionsgrundande. När det gäller ersättning vid långvarig sjukdom och föräldraledighet då doktorandens stipendium bortfaller är doktorander med stipendier försäkrade via Kammarkollegiet. Stipendiets storlek och villkor varierar beroende på stipendiegivare. Av regleringsbrevet för universitet och högskolor framgår att stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander inte får finansieras med medel från statsbudgeten, varken med medel från anslag för forskning och utbildning på forskarnivå eller med andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet. Stipendier för doktorander kan alltså endast finansieras med medel från icke-statliga forskningsfinansiärer. finansierade av doktorandnybörjarna sina forskarstudier med ett stipendium (UF 21 , Statistiska meddelanden, UKÄ och SCB, ). I den senaste forskningspolitiska propositionen 2016 ansåg regeringen att villkoren för de doktorander som fortfarande har stipendier bör stärkas (prop. 2016/17:50 avsnitt 7.1.3). Regeringen införde efter förslag i betänkande Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29) bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100) om att en doktorand med stipendium efter ansökan ska anställas när det återstår studier (5 kap. 4 §), om krav på en viss lägsta beloppsnivå för stipendier (7 kap. 36 §) och om vissa justeringar när det gäller Kammarkollegiets försäkring vid sjukdom eller föräldraledighet (1 kap. 11 c §). Bestämmelserna trädde i kraft . I propositionen ansåg regeringen vidare att det finns anledning att kontinuerligt följa upp doktorander med stipendier, t.ex. i fråga om antal doktorander, stipendiegivare, stipendiebelopp och tilläggsfinansiering (prop. 2016/17:50 avsnitt 7.3). Sådana uppföljningar skulle ge såväl regeringen som lärosätena ett viktigt underlag inför eventuella framtida överväganden om behov av åtgärder. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag åt () att utveckla uppföljningen av bl.a. stipendiefinansierade doktorander i enlighet med vad som angavs forskningspolitiska proposition. UKÄ redovisade att myndigheten hade inlett ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen enligt uppdraget. Av regleringsbrevet för UKÄ framgår att myndigheten ska fortsätta att utveckla uppföljningen av bl.a. stipendiefinansierade doktorander. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. I delbetänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) föreslog en uppföljningsbar nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor som ska omfatta universitetens och högskolornas utbildnings- och forskningsverksamhet och den däri ingående uppgiften att samverka med det omgivande samhället. Strategin föreslås innehålla åtta mål: Internationalisering präglar styrningen av och vid universitet och högskolor. har hög attraktionskraft som studie- och kunskapsnation. Alla studenter som tar examen från högskolan har utvecklat sin internationella eller interkulturella kompetens. De anställda vid universitet och högskolor, inklusive doktoranderna, har god internationell erfarenhet och starka internationella kontaktnät. Villkoren för universiteten och högskolorna att öka strategiskt internationellt samarbete och samverkan är goda. Universitetens och högskolornas möjligheter att bidra till global utveckling och till att lösa globala samhällsutmaningar är goda. Myndighetsstödet för internationalisering av universitet och högskolor är anpassat efter lärosätenas behov. System för uppföljning och utvärdering av internationalisering är väletablerade. Betänkandet har remitterats och bereds i . Utskottet kan inledningsvis konstatera att forskares rörlighet såväl nationellt som internationellt är en viktig del i forskningen och att det därför är angeläget att forskarmobiliteten främjas. Utskottet noterar att detta är en uppgift för . Utskottet noterar också att har i uppdrag att regelbundet följa upp mobiliteten i högskolan och att denna uppföljning är ett viktigt underlag när regeringen överväger behov av åtgärder. Utskottet ser inte något behov av ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2019/20:3090 (M) yrkande 7 och 2019/20:3260 (C) yrkande 17. När det gäller högskolans lärare vill utskottet påminna om att det av högskolelagen framgår att det för utbildning och forskning ska finnas professorer och lektorer som är anställda som lärare och att det i en lärares arbetsuppgifter får ingå att ha hand om utbildning eller forskning samt administrativt arbete. När det särskilt gäller meriteringsanställningar noterar utskottet att regeringen, efter förslag av , har infört anställningen biträdande lektor som syftar till att läraren ska ges möjlighet att meritera sig. Utskottet anser att de nuvarande bestämmelserna är väl avvägda och avstyrker därmed motionerna 2019/20:618 (SD) yrkande 12 och 2019/20:3188 (KD) yrkande 59. I fråga om forskningens frihet vill utskottet påminna om att den är reglerad i regeringsformen och skyddas genom en bestämmelse i högskolelagen. Utskottet vill också påpeka att Styr- och resursutredningen (Strut) har föreslagit att en bestämmelse ska införas i högskolelagen om att både lärosäten och staten som huvudman ska främja och värna akademisk frihet. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredningens förslag och avstyrker därmed motion 2019/20:620 (SD) yrkandena 3 och 8. När det gäller frågan om jämställdhet inom akademin vill utskottet framhålla att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i lärosätenas verksamhet enligt högskolelagen. Vidare vill utskottet påpeka att arbetet med jämställdhetsintegrering vid lärosätena fortsätter. Dessutom följs lärosätenas rekryteringsmål för professorer upp av som lärosätena ska fortsätta verka för en jämställd könsfördelning vid rekrytering av professorer. Utskottet ser inte behov av ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motion 2019/20:620 (SD) yrkande 6. I fråga om anställning som doktorand vill utskottet framhålla att det är en tidsbegränsad anställning som syftar till att doktoranden ska genomföra sin utbildning på forskarnivå. Med hänvisning till att anställningen är en form av studiefinansiering avstyrker utskottet motion 2019/20:284 (V) yrkande 6 om att en anställning som doktorand ska övergå i en tillsvidareanställning. När det gäller motionärernas önskemål om ändrade villkor för doktorander med stipendier bedömer utskottet att det är tillgodosett i och med de ändringar i högskoleförordningen som trädde i kraft . Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:284 (V) yrkande 7.