bet · H701UbU10 · 2020-03-05 00:00:00 — När det sedan gäller yrkandena om en ökad kontroll vid friskoleetablering vill utskottet lyfta fram den ändring i skollagen som trädde i kraft om de nya kraven på ägar- och ledningsprövning för att kunna godkännas som enskild huvudman. Lagändringarna omfattar krav på erfarenhet av eller på annat sätt förvärvad insikt i de förskrifter som gäller för skolverksamheten samt lämplighet att bedriva denna. Vidare ska huvudmannen ha ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten enligt de föreskrifter som gäller för verksamheten, dels vid tillståndsprövningen, dels fortlöpande. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma det arbete som Skolinspektionen gör i frågan. Utskottet anser sammanfattningsvis att det gällande regelverket är väl avvägt och avstyrker med det anförda motionerna 2019/20:594 (SD) yrkande 17, 2019/20:617 (SD) yrkande 11 och 2019/20:2834 (M) yrkande 6. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor Utskottet anser att alla skolor ska vara bra skolor och att elevers framtid inte ska avgöras av var någon bor eller vilken skola man går i. När det gäller yrkanden om att det ska vara lika villkor mellan huvudmän vill utskottet framhålla att utgångspunkten i skollagen är att i huvudsak samma regelverk gäller för kommunala skolor som för fristående skolor. Det innebär att fristående skolor i princip har fått samma ekonomiska förutsättningar att verka som skolor med offentliga huvudmän och krav på att utbildningen ska vara likvärdig utbildningen vid en skola. Utskottet vill även i detta sammanhang påminna om de ökade kraven för att kunna godkännas som enskild huvudman i skollagen, den s.k. ägar- och ledningsprövningen, som gäller . Utskottet kan konstatera att regleringen syftar till att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Utskottet vill när det gäller yrkandet om ett mer rättvist och mer sammanhållet antagningssystem hänvisa till Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05). Utredningen ska bl.a. analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklassen och samt, vid behov, grundsärskolan. Uppdraget ska redovisas . Utskottet avvaktar utredningens kommande betänkande. När det sedan gäller frågan om transparensen och förståelsen för den s.k. skolpengens beräkning vill utskottet upplysa om att en elevs hemkommun är skyldig att betala en skolpeng i form av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp till en fristående skola för elever som går där. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar och avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Tilläggsbeloppet ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola. Beloppet ska för en elev som är i behov av särskilt stöd vara individuellt bestämt. I skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse och att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola för den enskilda huvudmannen ska kunna redovisa hur bidraget har beräknats. Utskottet hänvisar även till lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV) där det föreslås ändringar i skollagen (2010:800) bl.a. i fråga om systemet för bidrag till enskilda huvudmän. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2019/20:621 (SD) yrkande 10, 2019/20:3110 (C) yrkande 15 och 2019/20:3254 (C) yrkandena 26 och 28. Fristående skolor med konfessionell inriktning När det gäller yrkandet om att det bör utredas hur alla förskolor kan bli icke-konfessionella vill utskottet uppmärksamma att undervisningen i skolor eller förskolor ska vara icke-konfessionell oavsett om huvudmannen är eller enskild. Att en skola eller förskola ska vara icke-konfessionell innebär att det inte kan förekomma religiösa inslag som bön, välsignelse, trosbekännelse, predikan eller någon annan form av förkunnelse. Det betonas i förarbetena att det i undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165). Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet föreslår i betänkandet Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64) att konfessionella inslag endast ska få förekomma vid en fristående skola, en fristående förskola eller ett fristående fritidshem om huvudmannen för verksamheten har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en konfessionell inriktning. En enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för en förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller ett fritidshem ska på motsvarande sätt ange i sin ansökan om verksamheten ska ha en konfessionell inriktning. Utredningen gör även bedömningen att ett etableringsstopp ska innebära att det efter ett visst datum inte ska lämnas godkännande till enskilda huvudmän som vill bedriva förskoleklass, grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasieskola eller gymnasiesärskola med konfessionell inriktning. Utredningen framhåller att ett etableringsstopp innebär utmaningar när det gäller grundläggande fri- och rättigheter som näringsfrihet och religionsfrihet samt när det gäller likabehandling och diskriminering. Betänkandet har remitterats av regeringen, och att besvara remissen är . Utskottet inväntar regeringens beredning av ärendet. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2019/20:286 (V) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsynsansvar och om Barn- och elevombudet. Jämför reservation 14 (M), 15 (SD), 16 (C), 17 (L) och 18 (SD, L). I motion 2019/20:926 av och (båda S) anser motionärerna att regeringen bör överväga en tydligare styrning och en utökad uppföljning av Skolinspektionen. I motion 2019/20:1267 av och (båda S) framhåller motionärerna behovet av att se över Skolinspektionens roll när elever väljer att byta skola. Enligt motionärerna är Skolinspektionen inte intresserad av att utreda förhållandena som rådde på den gamla skolan. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslår motionärerna att man ska ge Skolinspektionen i uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med extra anpassningar och särskilt stöd. I Skolinspektionens granskningar av placerade barns skolgång framkommer enligt motionärerna att många elever, utan vare sig utredningar eller beslut, följer en anpassad studiegång och får undervisning i en betydligt mindre omfattning än vad som föreskrivs i timplanen. I kommittémotion 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 3 önskar motionärerna en ökad satsning på Skolinspektionen. Enligt motionärerna behöver Skolinspektionens rutiner som rör kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök utvecklas och öka. I yrkande 16 begärs att Barn- och elevombudet avskaffas. Enligt motionärerna bedömer Skolinspektionen och Barn- och elevombudet i vissa fall ärenden olika, vilket innebär att myndigheten motarbetar sig själv. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 5 anser motionärerna att Skolinspektionens uppföljningar av de skolor som har problem med trygghet och studiero ska förbättras. I yrkande 6 begärs en översyn av Barn- och elevombudets nuvarande uppdrag med målet att stärka lärarens roll och att anmälningssystemet till Skolinspektionen och Barn- och elevombudet ändras så att en anmälan ska hanteras av huvudmannen först. Endast om anmälaren inte är nöjd bör anmälningen gå vidare till Skolinspektionen eller Barn- och elevombudet. Även i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 6 framförs ett motsvarande förslag. I yrkande 12 i partimotion 2019/20:3110 anser motionärerna att Skolinspektionen främst ska inspektera skolans undervisningskvalitet och att det bör införas ett krav på att inspektionerna vägleds av och baseras på relevant och kvalitetssäkrad forskning. Det är enligt motionärerna viktigt att inspektionerna är riskbaserade så att resurserna prioriteras till skolor med låga resultat. Även i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 20 framförs ett motsvarande förslag. I yrkande 13 i partimotion 2019/20:3110 föreslår motionärerna att skolor med låga kunskapsresultat ska åläggas att ta emot externt stöd av och Skolinspektionen. Motionärerna framhåller att en skola där ledningen inte på egen hand lyckats vända utvecklingen kan behöva stöd i detta arbete. Även i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 21 framförs ett motsvarande förslag. I samma motion yrkande 5 anser motionärerna att Skolinspektionens uppföljningar av de skolor har som problem med trygghet och studiero ska förbättras. I kommittémotion 2019/20:3354 av m.fl. (L) yrkande 1 anser motionärerna att man i grunden ska reformera Barn- och elevombudet och ersätta dagens ordning med en mer rättssäker struktur. Motionärerna framhåller att Barn- och elevombudet riktar kritik och skadestånd mot huvudmannen, men att det av besluten även framgår att kritiken också riktas mot den lärare eller skolpersonal som enligt ombudet kränkt eleven. I yrkande 2 föreslår motionärerna att anmälningskedjan bör förtydligas ytterligare. Motionärerna pekar på att Skolinspektionen kan frikänna en lärare som ingripit för att skapa studiero i skolan som Barn- och elevombudet driver en skadeståndsprocess i samma ärende. I yrkande 3 vill motionärerna att man ser över sekretessreglerna när det gäller möjligheten att begära ut handlingar som innehåller känsliga uppgifter om individerna i elevärenden. Bakgrund och gällande rätt I 26 kap. skollagen (2010:800) finns det bl.a. bestämmelser om tillsyn och statlig kvalitetsgranskning. Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen). Av Skolinspektionens instruktion framgår att myndigheten har i uppgift att genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Inom ramen för detta ska myndigheten främja en stärkt likvärdighet mellan skolor och mellan förskolor. Vidare sägs att myndigheten även har andra uppgifter som följer av denna förordning eller av andra föreskrifter eller särskilda beslut (1 § förordningen [2011:556] med instruktion för ). I 12 § Skolinspektionens instruktion regleras att det inom myndigheten ska finnas ett ombud för barn och elever som benämns Barn- och elevombudet. Inom myndigheten ska det finnas ett kansli för Barn- och elevombudet som ansvarar för kansligöromål och föredragning av ärenden och därmed sammanhängande uppgifter i den omfattning som behövs. Av 13 § instruktionen framgår att Barn- och elevombudet ska utföra de uppgifter som enligt 6 kap. skollagen (2010:800) ska ombesörjas av myndigheten när det gäller att tillvarata barns och elevers enskilda rätt ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informationsverksamhet som rör 6 kap. skollagen samt genom rådgivning och upplysning förklara hur bestämmelserna förhåller sig till diskrimineringslagen (2008:567) upprätthålla kontakter med , kommuner, andra myndigheter, elevorganisationer och andra organisationer vars verksamheter rör kränkande behandling. Enligt 14 § ska Barn- och elevombudet i sitt arbete enligt 13 § 1 beakta Skolinspektionens tillsyn enligt skollagen. Om Barn- och elevombudet i sitt arbete enligt 13 § 1 får uppgifter som kan ha betydelse för tillsynen, ska berörd enhet inom myndigheten informeras om detta. Skolinspektionen arbetar med olika typer av inspektion och väljer den form av inspektion som passar bäst beroende på vilken situation som finns i verksamheten. Av Skolinspektionens webbplats framgår följande: Den regelbundna tillsynen görs på skolor och hos huvudmän som uppvisar stora risksignaler. Dessa skolor väljs ut med hjälp av en analys som bl.a. bygger på skolans kunskapsresultat, enkätsvar från elever - föräldrar och pedagogisk personal. Skolinspektionen tittar även på resultat från tidigare tillsyn och anmälningar och anpassar inspektionen efter behov. Vanliga inslag är intervjuer med elever, lärare och rektorn. Lektionsobservationer och dokumentstudier på plats kan också ingå. Riktad tillsyn – tillsyn utifrån individärenden Vem som helst kan lämna synpunkter eller tips om en skola eller annan verksamhet till Skolinspektionen. Utifrån detta görs en bedömning av om det krävs en särskild utredning. En sådan utredning kan antingen ske genom ett besök på skolan eller i verksamheten (riktad tillsyn) eller genom att situationen för en enskild elev utreds (tillsyn utifrån individärenden). I den regelbundna kvalitetsgranskningen besöker Skolinspektionen skolor som bedöms ha ett utvecklingsbehov. Dessa skolor väljs ut med hjälp av en analys som bl.a. bygger på skolans kunskapsresultat, en enkät till elever - föräldrar och pedagogisk personal. Skolinspektionen tittar även på resultat från tidigare tillsyn och anmälningar till inspektionen. Chansen att bli utvald för en regelbunden kvalitetsgranskning ökar om skolan uppvisar stora avvikelser vid den centrala rättningen av nationella prov som Skolinspektionen genomför eller om det var länge sedan skolan fick besök av inspektionen. I denna granskning har Skolinspektionen valt att titta på områden som forskningen visat är viktiga för att uppnå en framgångsrik undervisning. De fyra områden som granskas är: Rektors ledarskap, Undervisning, Trygghet och studiero samt Bedömning och betygsättning. (U 2017:04) överlämnade sitt betänkande Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) till regeringen . Utredningen föreslår att en ska ha i uppdrag att arbeta med tillsyn, stöd till förbättringsåtgärder, specialpedagogiskt stöd, styrdokument och prov, uppföljning och utvärdering, hantering av statsbidrag, produktion och anpassning av vissa läromedel samt godkännande av och rätt till bidrag till enskilda huvudmän. Tillsynen består enligt utredningens förslag av behovsprövad respektive särskild tillsyn. Betänkandet bereds inom (). har i en interpellation till utbildningsminister frågat henne om bl.a. funktionen kring Barn- och elevombudet () och Skolinspektionen (ip.n 2018/19:304 Kritik mot handläggningen av personalkränkningar inom skolan). Utbildningsministern har i frågan anfört att regeringen i enlighet med förslag kommer att se över myndighetsstrukturen på skolområdet. I det arbetet är det enligt utbildningsministern naturligt att även Skolinspektionens och BEO:s respektive roller ses över för att skapa tydlighet för huvudmän, lärare och elever. Utbildningsministerns ambition är att denna översyn ska göras i nära samarbete med och Liberalerna inom ramen för januariavtalet (interpellationsdebatt 2018/19:304 , anf. Skrivelse 2018/19:144 om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor behandlade skrivelse 2018/19:144 om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor (bet. 2019/20:UbU3, rskr. 2019/20:40). I skrivelsen angav regeringen att den delar bedömningar av Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut. Regeringen menade att flera av de brister som påtalats är åtgärdade, och det pågår ytterligare insatser för att utveckla Skolinspektionens arbete med en ändamålsenlig uppföljning av tillsynsbesluten. Regeringen uttalade att den kommer att följa upp Skolinspektionens arbete med rekommendationerna vid myndighetsdialogen men inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av granskningen. Med skrivelsen ansåg regeringen att var slutbehandlad. Utskottet föreslog att skulle lägga regeringens skrivelse till handlingarna och föreslog även ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut om att regeringen ska ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet. Utskottet framhöll att det konstaterats flera brister i granskning av Skolinspektionens arbete med uppföljning av tillsynsbeslut. Utskottet ansåg att kritiken av Skolinspektionens uppföljningsarbete är allvarlig. Vidare ansåg utskottet efter att avvikelser hade påtalats vid Skolinspektionens tillsyn att uppföljningar måste göras som säkerställer att avvikelserna har åtgärdats på ett kvalitetssäkert sätt och som förebygger att ett liknande problem uppstår igen. Utskottet uttalade även att tillsynen också måste följas upp och avslutas enligt likvärdiga principer över hela landet och att Skolinspektionens uppföljningsarbete måste vara transparent. Utskottet pekade på att regeringen i sin skrivelse med anledning av hänvisade till Skolinspektionens pågående och planerade arbete för att rätta till dessa brister. Enligt regeringen ska detta arbete följas upp vid myndighetsdialogen, men utöver det behövs inga ytterligare åtgärder. Utskottet ansåg att detta inte räcker, speciellt mot bakgrund av att brister i Skolinspektionens uppföljning av tillsynen har påtalats tidigare. Myndigheten har aviserat att färre inspektioner kommer att genomföras i den nya tillsynsmodellen, och enligt utskottets mening blir det då än viktigare att uppföljningsarbetet utvecklas så att det säkerställs att åtgärder sätts in hos huvudmännen för att avhjälpa brister som tillsynen pekat på. Mot ovanstående bakgrund föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen att den skulle ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet. Tillsynsbesluten ska följas upp på ett sådant sätt att det blir säkerställt att huvudmännen bedriver verksamheten i enlighet med skollagen. I årsredovisningen framhåller Skolinspektionen att likvärdigheten i svensk skola behöver fortsätta att ha stort fokus. Flera skolor fungerar väl men hos andra kan det enligt Skolinspektionen finnas allvarliga problem och brister. Skolinspektionen fortsatte utifrån den situationen arbetet med att variera granskningar och situationsanpassa inspektionen. Det är enligt Skolinspektionen viktigt för att tydliggöra två viktiga syften med granskningen, dels att markera för elevers rättigheter i skolor där det brister utifrån lagstiftningen, dels att arbeta med att skolor ska kunna komma längre i sitt kvalitetsarbete. Skolinspektionen står därför såväl för tydlig kontroll som för att främja utveckling och höja kvaliteten. Skolinspektionen utökade den regelbundna kvalitetsgranskningen och kunde genom den visa över 300 skolor hur viktiga kvalitetsaspekter bör förbättras. Myndigheten har också fått en tydligare övergripande bild av hur kvalitetsvariationer i svensk skola ser ut. Skolinspektionen har i den regelbundna tillsynen valt att granska huvudmän och skolor med hög risk utifrån sin behovsanalys och har byggt ut den tillsyn som görs efter signal (riktad tillsyn). Sammantaget har detta enligt Skolinspektionen bidragit till en situationsanpassning och god träffsäkerhet. Skolinspektionen har fortsatt sin omläggning av vissa arbetssätt och har genomfört den nya lagstiftningen om ägar- och ledningsprövning. I budgetpropositionen uttalade regeringen att Skolinspektionen har upplevt en stark ökning av ärenden som avser tillsyn utifrån individärenden. På motsvarande sätt har utvecklingen sett ut vad gäller antalet inkomna överklagandeärenden till , där Skolinspektionen är värdmyndighet och ska tillhandahålla kansliresurser. Regeringen uttalade även att det är angeläget att Skolinspektionen och kan genomföra sin verksamhet med bibehållen kvalitet och omfattning, inte bara för att hålla handläggningstiderna korta utan även för att skolor snabbt ska få återkoppling efter tillsyn så att de kan starta arbetet med att rätta till sina brister. Regeringen bedömde därför att myndigheten behöver tillföras ytterligare medel. Mot bakgrund av en ökande mängd tillsyn utifrån individärenden till Skolinspektionen respektive ökande ärendemängd för beräknade regeringen att anslaget 1:2 behövde ökas med (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utskottet vill när det gäller yrkanden om att på olika sätt ändra Skolinspektionens inspektioner framhålla att Skolinspektionen utövar olika typer av inspektion och har arbetat med att förändra sin tillsyn. genomfördes förändringar av Skolinspektionens olika typer av inspektion. införde Skolinspektionen en ny behovsanpassad och läsårsplanerad inspektion av grund- och gymnasieskolor. Arbetssättet består av regelbunden tillsyn, riktad tillsyn och regelbunden kvalitetsgranskning (, årsredovisning, dnr 2018:10925). I Skolinspektionens årsredovisning har inspektionen beskrivit sitt arbete bl.a. med fokus på likvärdigheten i den svenska skolan. När det gäller frågan om Skolinspektionens roll samt frågan om att reformera eller avskaffa Barn- och elevombudet hänvisar utskottet till vad utbildningsministern anfört i interpellationsdebatten om att i enlighet med förslag se över myndighetsstrukturen på skolområdet (interpellationsdebatt 2018/19:304, anf. Utskottet vill inte föregripa detta arbete. Utskottet vill när det gäller yrkandena som behandlar Skolinspektionens uppföljningar särskilt framhålla tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om Skolinspektionens uppföljning av tillsynsbeslut. Enligt tillkännagivandet ska regeringen ge Skolinspektionen i uppdrag att prioritera och utveckla uppföljningsarbetet. anser att uppföljningar måste göras som säkerställer att avvikelser på skolor har åtgärdats på ett kvalitetssäkert sätt och som förebygger att liknande problem uppstår igen. Förslaget om tillkännagivande kom i samband med att utbildningsutskottet behandlade en skrivelse från regeringen om om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor (skr. 2018/19:144 om Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor, bet. 2019/20:UbU3, rskr. 2019/20:40). Utskottet avvaktar regeringens arbete i frågan. När det sedan gäller frågan om en ökad satsning på Skolinspektionen vill utskottet uppmärksamma att anslaget 1:2 ökats med bl.a. mot bakgrund av en ökande mängd tillsyn utifrån individärenden. Mot ovanstående bakgrund finner utskottet inga skäl att föreslå några ändringar när det gäller Skolinspektionens uppdrag eller Barn- och elevombudet. Utskottet finner heller inga skäl att föreslå några ändringar i den gällande ordningen i fråga om möjligheten att begära ut handlingar som innehåller känsliga uppgifter om individer i elevärenden. Utskottet avstyrker motionerna 2019/20:594 (SD) yrkandena 3 och 16, 2019/20:926 (S), 2019/20:1267 (S), 2019/20:2828 (M) yrkande 6, 2019/20:3110 (C) yrkandena 5, 6, 12 och 13, 2019/20:3254 (C) yrkandena 5, 6, 20 och 21 och 2019/20:3354 (L) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjärr- och distansundervisning samt undervisning på entreprenad. Jämför reservation 19 (C). I motion 2019/20:2834 av (M) yrkande 7 föreslår motionären att kommunala och fristående skolor ska tillåtas att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 19 vill motionärerna att man ska verka för att möjligheten till fjärrundervisning utökas och nyttjas mellan olika huvudmän. Motionärerna anser att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor.