bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Utskottet delar regeringens bedömning att en skatt på avfallsförbränning bör införas för att ska nå de nationella klimatmålen och för att skapa en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Vidare anser utskottet att det är nödvändigt att arbeta på såväl kort som lång sikt för att uppnå dessa syften. Utskottet noterar att det finns betydande oro för att skatten kan komma att medföra negativa effekter, t.ex. i form av bristande effektivitet, och att regeringen därför kommer att följa upp i vilken mån den nya skatten leder mot de mål som rättfärdigar den. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2019/20:91). Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning Klimatpolitiska vägvalsutredningen överlämnade betänkandet Vägen till en klimatpositiv framtid (SOU 2020:4) till regeringen. I utredningen lämnas bl.a. förslag för ökad kolsänka i skog och mark. Utredningen lyfter även möjligheten för att öka kolinlagringen genom att öka produktion och användning av långlivade produkter. Utredningen har remitterats. Senaste datum för remissvar var . Enligt artikel 5 förutsätts parterna bevara och om möjligt också förstärka sina kolsänkor, inklusive skogar. Ingen ytterligare precisering om hur kolsänkor ska beräknas och bokföras ges dock i . När det gäller frågan om en pilotstudie om beredskapslivsmedel kan man notera att denna fråga har behandlats tidigare av utbildningsutskottet, senast i betänkande 2019/20:UbU13 Gymnasieskolan. Utskottet avstyrkte i betänkandet motionsförslaget med hänvisning till att det är eller regeringen som beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk (dir. 2020:16). Utredaren ska utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja • övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jordbruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket • jordbrukets övergång till mindre fossil- och resursintensiva insatsmedel utöver drivmedel • övergången till fossiloberoende och mindre fossilintensiva alternativ för arbetsmaskiner • innovations- och konkurrenskraften i den inhemska produktionen av biodrivmedel. Uppdraget ska redovisas . Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. När det gäller jordbruk rekommenderade rådet regeringen att inte stanna vid en ambition om ett fossiloberoende jordbruk utan utforma en plan för att helt fasa ut fossila bränslen och kraftigt minska andra växthusgasutsläpp från jordbruket. Som noterats ovan kommer Klimatpolitiska rådets utvärdering att omhändertas i den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet välkomnar regeringens ansats i propositionen att öka medvetenheten om klimatpåverkan vid byggande och delar regeringens bedömning att ett krav på klimatdeklarationer bör införas. Utskottet noterar vidare att civilutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen anför att utskottet, i likhet med regeringen, anser att en klimatdeklaration skulle öka medvetenheten om klimatpåverkan vid byggande och skapa förutsättningar för en beteendeförändring hos branschens aktörer. hänvisar vidare till dels promemorian Klimatdeklaration för byggande som remissbehandlats, dels uppdrag om att underlätta för aktörer att leva upp till kraven på klimatdeklaration. anser att det inte finns anledning att föregripa resultatet av det pågående arbetet och föreslår att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 5. Miljö- och jordbruksutskottet delar civilutskottets bedömning och avstyrker motionen. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar det regeringen anför i propositionen om att staten ska bidra till långsiktiga förutsättningar som ger näringslivet möjligheter att föra ut klimatsmarta lösningar. Utskottet vill vidare framhålla att regeringen anför att klimatpolitiken inte ska utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans utan att tvärtom kan bidra till minskade utsläpp även utanför . Utskottet delar regeringens ambitioner på detta område och finner mot bakgrund av det regeringen anför i propositionen inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:595 (SD) yrkande 6. berör i sitt yttrande ett motionsförslag om att det bör vara en prioriterad del av klimatpolitiken att främja svensk industri. Utskottet anför att det delar motionärernas uppfattning om att svensk industri kan bidra till minskade utsläpp på global nivå och noterar att en liknande uppfattning även kommer till uttryck i propositionen. Utskottet konstaterar vidare att kommissionen har aviserat flera initiativ på EU-nivå när det gäller stödet till europeisk industri, och att hänsyn måste tas till vid utformningen av åtgärder för att främja eller stödja viss produktion eller verksamhet. framhåller även betydelsen av att internationella regelverk och standarder utvecklas och vikten av att verka för att underlätta den globala handeln med miljövaror och miljötjänster. Utskottet förordar därmed att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motion 2019/20:3479 (SD) yrkande 3. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets bedömning och avstyrker motionen. När det gäller frågan om förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas kan utskottet, liksom näringsutskottet gör i sitt yttrande, konstatera att regeringen i propositionen aviserar att den har för avsikt att förbjuda sådan utvinning i . Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar regeringens intentioner och finner, liksom näringsutskottet, inte skäl att föregripa detta arbete. Motion 2019/20:3480 (V) yrkande 25 avstyrks därmed. När det gäller frågan om återvinning av batterier från elbilar och elbilar med lägre miljö- och klimatpåverkan i tillverkningsskedet välkomnar utskottet det regeringen anför i propositionen om att övergången till elektrifiering inom transportsektorn behöver ske på ett hållbart sätt och att utsläppen från t.ex. batteriproduktion behöver minimeras. Utskottet delar regeringens bedömning att har goda möjligheter till hållbar produktion av batterier och vill även framhålla det regeringen anför om att en svensk produktion ökar möjligheten till cirkulära flöden och därmed återvinningen. Utskottet noterar vidare att regeringen deltar i flera projekt om frågan om hållbar batteriproduktion. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 26 och 27. När det gäller frågan om import av batterimetaller lyfter näringsutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen bl.a. fram arbetet inom ramen för EU:s konfliktmineralförordning och den utredning som regeringen tillsatt med anledning av denna. Utskottet framhåller vidare att har finansierat arbete med ansvarsfulla försörjningskedjor av olika . anför även att det i första hand förordar ett fortsatt offensivt arbete inom ramen för de ovan beskrivna internationella samarbetena framför mer radikala handelsrestriktioner och anför att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 28. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets bedömning och finner mot bakgrund av det arbete som pågår på området inte heller anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslaget och avstyrker därmed motionsyrkandet. berör i sitt yttrande även frågan om att ge i uppdrag att beräkna och redovisa nyttan av export. Utskottet noterar att regeringen i propositionen anför att klimatpolitiken inte ska utformas så att utsläppen flyttar. Utskottet noterar vidare att beräknar klimatpåverkande utsläpp på tre olika sätt – territoriella, produktionsbaserade och konsumtionsbaserade, att det är det territoriella utsläppsmålet som används för att följa upp klimatmålen och att bedömning är att utsläppen behöver minska oavsett hur de beräknas. Utskottet ser inte skäl att lägga ett uppdrag till i enlighet med det som föreslås i motion 2019/20:3482 (M) yrkande 4 och förordar att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionen. Miljö- och jordbruksutskottet noterar regeringens intentioner på området och delar näringsutskottets bedömning. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet. Miljö- och jordbruksutskottet vill inledningsvis anföra att utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av ökad elektrifiering i omställningen till nettonollutsläpp och vikten av ett robust elsystem. Utskottet välkomnar regeringens ansats när det gäller effektiv energianvändning och arbetet för att utveckla elmarknaden. När det gäller motionsförslaget om ett samarbete med andra kärnkraftsländer framhåller näringsutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att utskottet i betänkande 2019/20:NU14 avstyrkt ett motsvarande yrkande med hänvisning till de samarbeten som redan finns etablerade inom ramen för bl.a. Euratom och den strategiska EU-planen för energiteknik. Utskottet framförde då uppfattningen att det inte kan anses vara en uppgift för att så specifikt peka ut – och därmed i någon utsträckning även begränsa – vilken inriktning bör förespråka inom ramen för dylika samarbeten. Utskottet anser därför att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 9. Miljö- och jordbruksutskottet finner inte skäl att frångå näringsutskottets bedömning och avstyrker således motionsyrkandet. När det gäller övriga kärnkraftsfrågor uttalade näringsutskottet i sitt yttrande bl.a. att utskottet i betänkande 2019/20:NU14 ansett att det inte var motiverat med en särskild strategi för utveckling av fjärde generationens kärnkraft och att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 10. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandet. När det gäller yrkandet om kärnreaktorerna noterar näringsutskottet i sitt yttrande att det i betänkande 2019/20:NU14 även har behandlat motsvarande yrkanden och då framhöll att beslutade uppdrag till det statliga energibolaget – som är majoritetsägare i – innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. verkar dessutom på en konkurrensutsatt marknad, och beslut som bolaget fattar på marknadsmässiga grunder – i enlighet med uppdraget – bör inte uttala sig om. Vidare påminde utskottet om att är en självständig juridisk person. Utskottet anför att det som framförts i motionen inte gör att det finns skäl att ändra uppfattning i frågan och att miljö- och jordbruksutskottet därför bör avstyrka motionen i denna del. Miljö- och jordbruksutskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning än näringsutskottet gjort och avstyrker därmed motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 2. När det gäller övriga motioner om elproduktion vill utskottet inledningsvis framhålla att skatteutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen berör förslaget om en breddad skattereduktion till dem som bor i lägenhet. noterar att statsrådet har uppgett att frågan bereds inom . anser att denna beredning inte bör föregripas. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning och avstyrker därför motion 2019/20:3480 (V) yrkande 29. Både försvarsutskottet och näringsutskottet berör i sina yttranden över klimathandlingsplanen motionsyrkandet om vindkraft i förhållande till Försvarsmaktens intressen. Utskotten hänvisar i sina yttranden till den översyn av relevant lagstiftning som ska göras enligt klimathandlingsplanen. uttalar vidare att utskottet förutsätter att regeringen i samband med beredningen av den kommande försvarspolitiska inriktningen tar ställning till frågan om försvarsmaktens intressen respektive intressena för samhället i övrigt ur ett generellt perspektiv. framhåller att Försvarsmakten har fått i uppdrag av regeringen att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med övriga samhället när det gäller bl.a. vindkraftsärenden och att analysera andra länders erfarenheter av fungerande samexistens mellan försvarsmakt och kraftigt utbyggd vindkraft. Båda utskotten föreslår att miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionsyrkandet. Miljö- och jordbruksutskottet kan konstatera att det framgår ovan att det pågår ett arbete som berör frågan och finner inte skäl att frångå försvarsutskottets och näringsutskottets bedömning. Miljö- och jordbruksutskottet avstyrker därmed motion 2019/20:3480 (V) yrkande 65. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar det som anförs i propositionen om att stärka utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi och ser positivt på att regeringen anför att flera åtgärder bör genomföras . Utskottet noterar särskilt att regeringen anför att en nationell strategi för cirkulär ekonomi bör tas fram och en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter bör göras. Utskottet välkomnar vidare det regeringen anför om ett plastreturraffinaderi samt att regeringen avser att utreda dels en skatt på fler engångsartiklar, dels förbud mot fler plastartiklar. Utskottet har i betänkandena /19:MJU5 och 2019/20:MJU13 tidigare behandlat och avstyrkt motionsförslag motsvarande de som framförs om standardisering av plasttyper, nationell plaststrategi och förbud mot plastbärkassar. Det har inte framkommit skäl för utskottet att frångå sin tidigare bedömning. Med hänsyn till detta och till de åtgärder som regeringen aviserar i propositionen avstyrker utskottet motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 24, 30 och 31. konstaterar i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att antog regeringens förslag till en ny skatt på avfallsförbränning och anför att utskottet inte ser något hinder mot att motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 11 avslås. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att frågan avgjorts i och delar skatteutskottets bedömning. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning Utskottet vill inledningsvis framhålla det som regeringen anför i propositionen om att en hållbar markanvändning som möjliggör substitution av fossilintensiva material och fossila bränslen med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi och för att nå de nationella klimatmålen. Utskottet delar denna bedömning och håller även med regeringen om att långsiktiga kolsänkor bör bevaras, mångfald värnas och ekosystemtjänster vidmakthållas. Som framgår av propositionen har utskottet tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att tillsammans med de gröna näringarna ta fram en svensk bioekonomistrategi och att regeringen i propositionen anger att den avser att ha en fortsatt hög ambition när det gäller naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:2659 (M) yrkande 38 och 2019/20:3107 (C) yrkande 7 som båda berör frågan om substitution av fossilbaserade produkter. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att metoder för ökad kolinlagring i bl.a. jordbruksmark bör främjas och välkomnar det uppdrag regeringen aviserar i propositionen om att minska avgången av växthusgaser och öka kolinlagringen. Utskottet är också positivt till att regeringen i propositionen framhåller våtmarkernas betydelse för klimatet och att insatserna för restaurering av våtmarker har stärkts. Utskottet noterar vidare att frågan om kolinlagring även omfattas av Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande som remitterats. Utskottet anser mot denna bakgrund och med hänsyn till vad utskottet anfört ovan att motionerna 2019/20:2858 (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3106 (C) yrkande 10, 2019/20:3264 (C) yrkande 51 och 2019/20:3480 (V) yrkandena 32–34 kan avstyrkas. När det gäller frågan om att skogens bidrag för att minska utsläppen ska få genomslag i internationella klimatavtal och klimatmål kan följande noteras. Av propositionen framgår att regelverket under Kyotoprotokollet sträcker sig till 2020 och att något detaljerat regelverk för bokföring av skog och annan markanvändning inte finns under . Som framgår av propositionen har dock EU tagit fram gemensamma bokföringsregler genom LULUCF-förordningen. Utskottet noterar vidare att Klimatpolitiska vägvalsutredningen, som bl.a. berör kolsänkan, har remitterats. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:2667 yrkande 16. När det gäller frågan om användningen av drivmedel i jordbruket vill utskottet framhålla följande. Utskottet delar regeringens bedömning i propositionen att insatser bör genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk och välkomnar att regeringen nu har tillsatt en utredning om att föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Utskottet välkomnar även den utvärdering av gödselgasstödet som regeringen nämner i propositionen. Utskottet noterar därutöver att regeringen anför att den nationella planen för att genomföra EU:s gemensamma jordbrukspolitik under nästa programperiod, som regeringen avser att ta fram , kommer att utgöra ett verktyg för att minska utsläppen av växthusgaser från jordbrukssektorn. Utskottet delar regeringens bedömning att uppföljningen av utsläpp från arbetsmaskiner behöver förbättras och ser fram emot det uppdrag som regeringen aviserar i propositionen. Liksom regeringen vill utskottet framhålla vikten av att arbetsmaskiner inte missgynnas i förhållande till vägfordon och välkomnar det regeringen anför om en ny klimatpremie. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att bifalla motionerna 2019/20:2760 (KD) yrkande 5, 2019/20:3107 (C) yrkande 43 samt 2019/20:3264 (C) yrkandena 27 och 50. anför i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att det är viktigt att kunna säkerställa en nödvändig försörjningsberedskap för svenskt vidkommande inför en fredstida samhällskris, höjd beredskap eller krig. Detta gäller inte minst livsmedel och drivmedel. Utskottet finner dock att det i väntan på regeringens beredning av Försvarsberedningens del- och slutrapporter samt kommande utredningsförslag inte finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om försörjningsberedskap, t.ex. i fråga om livsmedel. föreslår mot denna bakgrund att miljö- och jordbruksutskottet ska avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 35. Miljö- och jordbruksutskottet, som även noterar att utbildningsutskottet i betänkande 2019/20:UbU13 har avstyrkt motsvarande motionsförslag, instämmer i försvarsutskottets bedömning och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etappmål för flyget, infrastrukturfrågor, järnväg och kollektivtrafik, cykling samt ekonomiska styrmedel. Jämför reservation 35 (V), 36 (V), 37 (KD), 38 (V), 39 (KD), 40 (V), 41 (V) och 42 (KD). I propositionen bedömer regeringen att ett etappmål bör införas för flygets klimatpåverkan. Detta är enligt regeringen viktigt bl.a. för att skapa marknadsförutsättningar och efterfrågan på nya lösningar som möjligheter ges för långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen avser därför att i ett tilläggsdirektiv ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram mål för flyget. Detta skulle, liksom övriga mål i det klimatpolitiska ramverket, utgöra etappmål inom miljömålssystemet. Av propositionen framgår att den långsiktiga planeringen av den statliga transportinfrastrukturen genomförs i en regelbundet återkommande process. Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och de regionala transportplanerna innehåller enligt regeringen huvuddelen av statens finansiella insatser för att långsiktigt utveckla transportsystemet. Planen sträcker sig och revideras enligt uppgift i propositionen vanligtvis en gång per mandatperiod. Regeringen anför i propositionen att transportinfrastrukturen är ett viktigt verktyg för att nå de transportpolitiska målen och att den kan bidra till att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045. Enligt regeringen är klimatmålet en central utgångspunkt för den framtida statliga transportinfrastrukturplaneringen. Även fyrstegsprincipen är enligt regeringen en viktig utgångspunkt i transportinfrastrukturplaneringen. Principen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande. • Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. • Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. • Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnationer. • Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större ombyggnadsåtgärder. Av propositionen framgår vidare att det i huvudsak är regeringen, kommunerna och regionerna som ansvarar för att genomföra steg 1-åtgärder som t.ex. beslut om skatter, avgifter och informationsinsatser. har möjlighet att genomföra vissa åtgärder i steg 1 och 2. För att den statliga och den kommunala transportinfrastrukturen ska nyttjas effektivt och utvecklas i linje med klimatmålen krävs enligt regeringen att statliga, regionala och kommunala aktörer vidtar samhällsekonomiskt lönsamma åtgärder i enlighet med fyrstegsprincipen med ökat fokus på åtgärder i steg 1 och 2. Regeringen anför i propositionen att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar steg 1 och 2. Regeringen anför vidare i propositionen att det finns stora möjligheter att klara vardagen utan bil i städer och tätbebyggda områden. Regeringen har gett i uppdrag att skapa en arena om fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer. Syftet är att genom erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning mellan relevanta aktörer skapa förutsättningar för att skala upp åtgärder och öka genomförandetakten i arbetet med att nå etappmålet för inrikes transporter och skapa förutsättningar för nettonollutsläpp . och har även ett uppdrag som handlar om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Myndigheterna ska bl.a. genomföra dialogmöten, erfarenhetsutbyten och rekommendationer om att skapa förutsättningar för attraktiva och klimatsmarta transporter i städer. Regeringen framhåller i propositionen även utredningen att samordna större samlade exploateringar med hållbart byggande (N 2016:G) som lämnade sin slutrapport . Som ett resultat av utredningen ingicks avtal och avsiktsförklaringar med kommuner som ska leda till 66 000 nya bostäder i fyra kommuner i tre län. Områdena ska bl.a. planeras med hög bebyggelsetäthet, kollektivtrafik samt gång och cykel som norm, planer för fossilfria transporter på områdesnivå, och funktionsblandning ska säkerställas. Kopplat till avtalen ska statliga infrastrukturåtgärder göras. Avtalen ger enligt regeringen goda förutsättningar för att skapa hållbara fysiska strukturer. Enligt regeringen finns det möjligheter att arbeta med hållbarhet genom att samordna kommunernas, regionernas och statens planeringsprocesser i syfte att främja hållbara fysiska strukturer. Regeringen anför vidare att bilpooler bör stimuleras i syfte att främja övergången till en cirkulär ekonomi med mer resurseffektiva persontransporter. Regeringen bedömer även att utveckling och införande av konceptet yrkande kan bidra till att andelen persontransporter som görs till fots, med cykel och kollektivtrafik eller andra klimat- och yteffektiva transportsätt ökar, som medborgarnas tillgänglighet ökar. Regeringen har enligt propositionen gett i uppdrag att genomföra och utvärdera ett demonstrationsprojekt av minst en bytespunkt som stödjer mobilitet som tjänst.