bet · H701SoU4 · 2020-02-10 00:00:00 — Den demografiska utvecklingen i kombination med stora pensionsavgångar innebär utmaningar i detta avseende. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre eftersom det finns behov av nationellt stöd. Samordnaren ska bl.a. tillsammans med kommuner initiera förändringsarbete som främjar en god arbetsmiljö och som syftar till att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal. Samordnaren ska även stödja kommunerna i erfarenhetsutbyte om framgångsrikt ledarskap och nya arbetssätt som bidragit till en god arbetsmiljö. Utskottet ser även positivt på att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen. Därmed anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:1409 (S) och 2019/20:1843 (V) yrkandena 3 och 8. Motionerna bör avslås. Utskottet delar synpunkten i motion 2019/20:3371 (L) yrkande 11 om att medvetenheten om brandrisker och brandskydd behöver öka. Utskottet noterar i detta sammanhang att bl.a. MSB har uppmärksammat denna fråga. Något initiativ från är inte nödvändigt. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller årsrika hbtq-personer konstaterar utskottet bl.a. att har tagit fram en rapport med exempel på hur man arbetar med att inkludera ett hbtq-perspektiv i olika verksamheter. Det är enligt utskottet inte nödvändigt för att ta något initiativ. Motion 2019/20:2758 (L) bör avslås. Utskottet anser vidare att språkkunskaper är en grundförutsättning för att personalen ska kunna utföra arbetet inom äldreomsorgen på ett säkert sätt. Utskottet anser dock inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:628 (KD), 2019/20:799 (SD) och 2019/20:1448 (SD). Även dessa motioner bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som bl.a. rör särskilda boenden, trygghetsboenden och parboendegarantin. Jämför reservation 7 (SD), 8 (V), 9 (L), 10 (M, KD) och 11 (SD). I motion 2019/20:281 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att på lämpligt sätt ge Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att ändra sina rutiner och ge förhandsbesked för att underlätta byggandet av särskilt boende. kan enligt motionären t.ex. få uppdraget i kommande regleringsbrev till myndigheten. I partimotion 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ges i uppdrag att tillgodose äldres rätt till särskilt boende på ett bättre sätt. Äldre ska kunna bo hemma så länge de själva vill, men när behovet av stöd ökar och de vill flytta måste det enligt motionärerna finnas möjlighet till det. Vidare bör regeringen enligt motionärerna ges i uppdrag att utreda privata företag som erbjuder dyra boenden och skattesubventionerade tilläggstjänster och hur detta påverkar kommunernas lagstadgade skyldighet att erbjuda bra kommunala boenden (yrkande 4). I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att kommunerna placerar trygghetsboenden i närheten av förskolor, skolor eller andra sammanhang där barn finns närvarande. Detta skulle enligt motionärerna kunna stärka de äldres känsla av att tillvaron är meningsfull som de äldres närhet och erfarenheter skulle kunna vara viktigt i barnens vardag. Slutligen bör det enligt motionärerna byggas fler demensbyar (yrkande 19). I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om det hälsomässiga värdet av boende i trygghetsboende. Motionärerna anför att en utredning bör göras om vilka hinder som ligger i vägen för att bygga trygghetsboenden. Det bör också studeras hur trygghetsboende påverkar livskvalitet och hälsa jämfört med boende i ordinärt boende. I kommittémotion 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att följa upp och utveckla förenklad biståndsbedömning för äldre samt parboendegarantin. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en parboendegaranti på särskilda boenden och att den efterlevande ska få bo kvar eller erbjudas en annan plats av kommunen. För att detta ska fungera tillfredsställande och jämlikt över hela landet anser motionärerna att det krävs ett nationellt grepp om frågan. Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Av 4 kap. 1 c § framgår att det för den som har beviljats eller beviljas bistånd i form av boende i en sådan särskild boendeform som avses i 5 kap. 5 § ska ingå i en skälig levnadsnivå att kunna sammanbo med make eller sambo. Detta gäller under förutsättning att paret varaktigt har sammanbott eller, om den ena parten redan bor i ett sådant boende, att paret varaktigt har sammanbott. Detta gäller oavsett om maken eller sambon har behov av boende i särskild boendeform. Av 4 kap. 2 a § SoL framgår att socialnämnden utan föregående behovs-prövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Ett sådant erbjudande förutsätter att den äldre personen dels har informerats om i vilken utsträckning och på vilket sätt han eller hon kan påverka utförandet av insatserna, dels på vilket sätt kommunen följer upp insatserna, dels rätten att alltid kunna ansöka om bistånd enligt 1 §. Kommunen ska följa upp insatserna med utgångspunkt i kommunens riktlinjer, insatsernas kvalitet enligt 3 kap. 3 § och värdegrunden i 5 kap. 4 §. omsorg om äldre ska enligt 5 kap. 4 § SoL inriktas på att äldre människor får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Vidare ska socialnämnden enligt 5 kap. 5 § SoL verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Kommunen får även inrätta särskilda boendeformer för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Vidare ska äldre, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Av 7 kap. 1 § framgår bl.a. att ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg yrkesmässigt får bedriva verksamhet i form av hemtjänst eller boenden som motsvarar dem som avses i 5 kap. 5 § andra och tredje styckena. Kommuner och regioner som driver sådan verksamhet ska anmäla denna verksamhet till Inspektionen för vård och omsorg innan verksamheten påbörjas. Enligt 7 kap. 2 § får tillstånd att bedriva sådan verksamhet som avses i 1 § endast beviljas om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer får stöd lämnas till en fastighetsägare, tomträttshavare eller någon som avser att anordna bostäder på ofri grund. Syftet med stödet är att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Enligt 3 § får stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas för att stimulera ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § SoL, ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Bakgrund och pågående arbete Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och på vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. I skrivelsen angav regeringen bl.a. att tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen och att tillgången till en plats i särskilt boende är avgörande för den som behöver en sådan. Vidare angav regeringen att det även behöver finnas ändamålsenliga bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden för att säkerställa äldre personers olika behov. När det gäller särskilda boendeformer angav regeringen att antalet kommuner med underskott på särskilda boendeformer för äldre ökar. Underskottet visar sig även i statistiken för rapporteringen av beslut om särskilt boende som inte har verkställts. Enligt regeringen förklaras ökningen av antalet inrapporterade beslut som inte har verkställts främst av kommunernas resursbrist, där bostadsbrist är en av orsakerna. Regeringen framhöll i skrivelsen att det investeringsstöd som infördes genom förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhanda-hålla bostäder för äldre har bidragit till att drygt 850 ny- eller ombyggda bostäder har tillkommit . Tillsammans med boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende för äldre, som beslutade om och som infördes , ökar enligt regeringen förutsättningarna för äldre kvinnor och män att få ett boende som passar deras behov. Skrivelsen behandlades av socialutskottet . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer trädde den ovan nämnda förordningen (2016:848) om ett nytt statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer i kraft. Stödet syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Det går att ansöka om stöd för att bygga bostäder enligt socialtjänstlagen, hyresbostäder för äldre på ordinarie bostadsmarknad samt för tillgänglighetsanpassningar. avsattes , och 2019 höjdes nivån till för att bl.a. stimulera den nya boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende. Sedan stödet för äldrebostäder trädde i kraft hade det inkommit drygt 500 ansökningar om stöd, varav 264 hade beviljats. hade 115 av projekten färdigställts och utbetalts. Totalt utbetalt belopp var fördelat på 2 500 lägenheter i särskilda boenden, 832 lägenheter för äldre på den ordinarie bostadsmarknaden och 64 projekt som avser tillgänglighet (jfr proposition 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 128). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) föreslår regeringen att satsningen på investeringsstöd för äldrebostäder ska uppgå till . Förslaget behandlades i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2019/20:54, rskr. 2019/20:135). Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport I och omsorg om äldre – Lägesrapport anges att 82 006 personer i hade en biståndsbedömd insats om särskilt boende på ungefär 2 200 särskilda boenden runt om i . Enligt bostadsmarknadsenkät uppgav 116 kommuner att de hade ett underskott på särskilda boendeformer för äldre, vilket är något färre än undersökning. var det färre kommuner som 2018 rapporterade ett överskott av bostäder för äldre. Kommunerna mäter och rapporterar det genomsnittliga antalet dagar en person får vänta från ansökan till erbjudande om plats på särskilt boende för personer . Antalet väntedagar var i de 219 kommuner som genomförde mätningen 2018. Det är en förbättring jämfört med året innan. Biståndsbedömt trygghetsboende är en särskild boendeform för äldre människor som kommunen får inrätta (jfr prop. 2017/18:273, bet. 2018/19:SoU4, rskr. 2018/19:11). Insatsen syftar till att öka tryggheten för äldre personer som inte är trygga med att bo kvar hemma. Målgruppen för insatsen behöver inte vård och omsorg dygnet runt, utan insatsen syftar till att bryta isolering och öka tryggheten genom bl.a. gemensamma måltider och aktiviteter. Prognos och planering av särskilda boenden publicerade SKR rapporten av särskilda boenden – Stöd för att prognostisera behov av särskilda boenden för äldre. Rapporten belyser utmaningarna i planeringsarbetet och ger ett handgripligt stöd för träffsäkra prognoser. I rapporten presenteras erfarenheter från 13 kommuner och ett kommunförbund. Erfarenheten visar att det är svårt att prognostisera rätt och att det finns mycket att vinna med ett strukturerat arbetssätt och tydliga rutiner. Uppdrag att beskriva behovet av och tillgången till särskilda boendeformer för äldre gav regeringen i uppdrag att på nationell nivå beskriva behovet av och tillgången till platser i särskilt boende för äldre i biståndsbedömt trygghetsboende enligt socialtjänstlagen (S2019/03789/FST). ska analysera vad som utmärker de kommuner som har brist på särskilda boendeformer för äldre jämfört med de kommuner som inte har brist. Utifrån dagens kunskaper ska myndigheten föreslå hur man ska kunna följa utvecklingen av antalet platser. ska samråda med , Inspektionen för vård och omsorg (), SKR och andra relevanta aktörer. ska redovisa uppdraget till . Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg () ansvarar bl.a. för tillståndsprövning enligt socialtjänstlagen (SoL). Det gäller t.ex. särskild boendeform för äldre som behöver särskilt stöd i form av service och omvårdnad, biståndsbedömt trygghetsboende och hemtjänst. I särskilda boenden ska de boende få ett individuellt anpassat stöd, service och omvårdnad, för att kunna leva så självständigt och värdigt som möjligt. Det ska finnas en föreståndare för verksamheten som ansvarar för det dagliga arbetet och säkerställer att verksamheten håller god kvalitet och ger god omvårdnad. Biståndsbedömda trygghetsboenden ska kunna erbjuda t.ex. gemensamma måltider, kulturella aktiviteter och umgänge. Av myndighetens webbplats framgår att prövar runt 4 000 ansökningar . är den genomsnittliga handläggningstiden för nyansökningar . Med handläggningstid menas tiden från det att ansökan kommer in till till dess att myndigheten har skickat ett beslut. vidtar åtgärder för att korta handläggningstiderna bl.a. genom att omfördela resurser inom myndigheten. Av IVO:s regleringsbrev framgår att myndigheten ska analysera det nuvarande regelverket för tillståndsprövning inom vård och omsorg (S2019/05315/RS). Uppdraget inkluderar en analys av avgiftsnivåerna och hur dessa motsvarar kostnaderna för arbetsinsatsen i tillståndsprövningen samt en beskrivning av hur det nuvarande regelverket påverkar företag som är verksamma inom flera sektorer som styrs av olika regelverk. Uppdraget ska delredovisas till regeringen () och slutredovisas . ska även analysera möjligheten att förenkla ägar- och ledningsprövningen samt minska den administrativa bördan på regional och nivå genom att tillhandahålla information om godkända företag i de prövningar som görs av myndigheten (S2019/05315/RS). Detta uppdrag ska redovisas till regeringen () . Ändringen i 4 kap. 1 c § SoL som innebär att äldre makar eller sambor har rätt att bo tillsammans i ett särskilt boende, även om bara den ena personen har bedömts behöva bistånd, infördes . har haft regeringens uppdrag att följa upp ändringen (S2012/6730/FST). Delrapporter lämnades och 2014, och en slutrapport lämnades (Äldres rätt att fortsätta bo tillsammans i äldreboende – Uppföljning av en lagändring, 2014/2015). Uppföljningen visade att den nya bestämmelsen har haft ett begränsat genomslag. Antalet personer som har ansökt om medboende har ökat men antalet kommuner som tagit emot ansökningar har ökat mycket lite. trädde en ny bestämmelse i SoL i kraft med innebörden att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer i syfte att stärka självbestämmande, delaktighet och medinflytande för äldre när det gäller hur insatserna utförs (4 kap. 2 a § SoL). Kommunerna ska följa upp insatserna med utgångspunkt i kommunens riktlinjer, insatsernas kvalitet och värdegrund enligt 3 kap. 3 § respektive 5 kap. 4 § SoL. fick i uppdrag att närmare analysera och ge förslag på hur kommunerna på lämpligt sätt ska redovisa uppgifter till , så att det blir möjligt att följa upp de insatser som beviljats genom förenklat beslutsfattande (S2018/04677/FST [delvis]). redovisade uppdraget i rapporten upp insatser som beviljats genom förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre. På kort sikt kan man skaffa uppgifter om insatser som är beviljade enligt den nya bestämmelsen genom de undersökningar som genomför inom ramen för webbtjänsten öppna jämförelser. På lite föreslår att registret för äldre och personer med funktionsnedsättning kompletteras med uppgifter om insatser som är beviljade enligt den nya bestämmelsen om förenklad biståndsbedömning. En demensby kan beskrivas som ett boende med både inom- och utomhusmiljö, där personer med demenssjukdom kan röra sig fritt. Allt från vårdinsatser till inredning och aktiviteter är anpassat efter personer med kognitiv svikt. I kommun är en demensby under uppbyggnad (). Demensbyar finns i och i . Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om investeringsstöd till särskilda boenden för äldre (fr. 2019/20:672). Socialministern anförde följande: har frågat mig varför regeringen fortsätter att rikta statsbidrag till bostäder för äldre när inte kan visa att fler särskilda boenden byggts med hjälp av investeringsstödet. Regeringen anser att det är angeläget att stärka äldreomsorgen på olika sätt, varav ett sätt är att stödja utbyggnaden av fler särskilda boenden för äldre. Sedan nuvarande investeringsstöd för äldrebostäder trädde i kraft och fram till har betalats ut fördelat på 3 578 lägenheter i särskilda boenden, 1 146 lägenheter för äldre på den ordinarie bostadsmarknaden och 115 projekt som avser tillgänglighet. Regeringen delar bedömning att utvecklingen av behovet och tillgången till särskilt boende behöver följas upp så att det finns en gemensam bild av läget med kommunerna. Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga behoven av och tillgången till särskilda boendeformer för äldre. Syftet med uppdraget är att få en lägesbeskrivning och förslag på hur behoven av särskilda boendeformer för äldre kan följas framöver. I uppdraget ingår också att analysera vad som utmärker de kommuner som inte har brist på särskilda boenden. Resultatet kommer att kunna användas för att analysera om det finns alternativa lösningar för att stimulera byggandet av fler platser i särskilt boende för äldre. Motionsyrkanden om bl.a. förenklad biståndsbedömning och boende behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 35 och 40). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen. Utskottet är därför positivt till dels regeringens fortsatta satsning på investeringsstöd för fler bostäder till äldre, dels förtydligandet av kommunernas möjligheter att inrätta biståndsbedömt trygghetsboende för äldre människor som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Det sistnämnda är ett viktigt steg, eftersom det behövs fler boenden som är anpassade efter olika behov. Det är även positivt att SKR har sammanställt rapporten av särskilda boenden – Stöd för att prognostisera behov av särskilda boenden för äldre. Rapporten belyser utmaningarna i planeringsarbetet och ger ett stöd för säkrare prognoser. Utskottet välkomnar även att har fått i uppdrag att på nationell nivå beskriva behovet av och tillgången till särskilda boendeformer för äldre. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser inte att det är nödvändigt att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna 2019/20:820 (SD) yrkande 16, 2019/20:1843 (V) yrkandena 1 och 4 samt 2019/20:3371 (L) yrkande 18. Motionsyrkandena bör avslås. När det gäller motion 2019/20:281 (C) om IVO:s rutiner noterar utskottet att myndigheten har vidtagit åtgärder för att korta handläggningstiderna bl.a. genom att omfördela resurser inom myndigheten. har även fått i uppdrag att analysera nuvarande regelverk för tillståndsprövning inom vård och omsorg. Utskottet ser positivt på det. bör inte ta något initiativ. Motionen bör avslås. När det gäller motion 2019/20:820 (SD) yrkande 19 om demensbyar anser utskottet att det är en fråga för de enskilda kommunerna. Motionen bör avslås. Förenklad biståndsbedömning infördes . Utskottet noterar att har tagit fram rapporten upp insatser som beviljats genom förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre. Utskottet välkomnar detta, eftersom det är av stor vikt att det finns underlag för att följa utvecklingen och kvaliteten inom . Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd när det gäller motionsyrkandena om parboendegarantin. Motionerna 2019/20:820 (SD) yrkande 13 och 2019/20:2926 (M) yrkande 3 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digital teknik och digitalisering inom äldreomsorgen. Jämför reservation 12 (M), 13 (SD) och 14 (L). I kommittémotion 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att mäta effekterna av att digital teknik har införts inom äldreomsorgen, och i yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att ge det samordnande ansvaret för digital teknik som rör seniorer. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys bör ha ansvaret för uppföljning av det som genomförts inom digital teknik och för samordningen av alla insatser. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 25 i denna del föreslås ett tillkännagivande om att ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över hur kommunerna kan motverka digitalt utanförskap. Myndigheten bör därefter, enligt motionärerna, utforma en vägledning för kommunerna i arbetet med att bl.a. motverka digitalt utanförskap. I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om digitaliseringen och dess konsekvenser för dem som står utanför tekniken. Enligt motionärerna bör kommuner och regioner analysera vilka konsekvenser som uppstår när allt fler delar av deras verksamheter digitaliseras. Motionärerna frågar sig bl.a. hur de som står utanför digitaliseringen påverkas när analoga tjänster avvecklas samt vilken utbildning som behöver erbjudas och vilket personligt stöd som måste inrättas. Bakgrund och pågående arbete Staten ingick en överenskommelse med SKR (dåvarande SKL) om Vision e-hälsa 2025. Syftet är bl.a. att skapa nödvändiga förutsättningar för verksamheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst att använda den digitala utvecklingens möjligheter i såväl det vardagliga som i det långsiktiga förbättrings- och utvecklingsarbetet. kom regeringen och SKR överens om en handlingsplan för perioden –2019 för samverkan när Vision e-hälsa 2025 genomförs (S2017/00379/FS). Handlingsplanen syftar till att säkerställa att de insatser som regeringen beslutar om på bästa sätt tas om hand genom ökad samverkan mellan staten, kommunerna och regionerna. gav regeringen i uppdrag att inrätta ett särskilt samordningskansli för samverkan inom e-hälsofrågorna (S2017/00838/FS). Av regleringsbrev (S2018/06066/RS, delvis) framgår att myndigheten utifrån dess instruktionsenliga ansvar att samordna regeringens satsningar på e-hälsoområdet ska fokusera verksamheten på att genomföra den vision för e-hälsoarbetet som regeringen och SKR enats om (S2016/01874/FS). Myndigheten ska vidare inom ramen för uppdraget ta fram en rapport om övergripande förhållanden för digitaliseringen inom hälso- och sjukvård och .