bet · H701KrU8 · 2020-04-24 00:00:00 — Civila samhället inklusive idrott och folkbildning Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om civila samhället, idrott, friluftsliv, allmänna samlingslokaler och folkbildning. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och 3 särskilda yttranden (M, SD, C). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bidrag till frivilligcentraler och till Strategi för svenskar som lämnat eller hemvänt till Civilsamhällets roll för äldres välfärd Nationell strategi för bättre mästerskap i alla divisioner Statliga medel till Ibn Rushd Reglering för nya folkhögskolor Motioner som bereds förenklat 1.Transparenta stöd, punkt 2 (SD) 2.Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (M) 3.Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (C) 4.Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (KD) 5.Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (L) 6.Civilsamhällets roll, punkt 4 (C) 7.Civilsamhällets roll, punkt 4 (KD) 8.Parasporten, punkt 7 (V) 9.Idrott för äldre, punkt 8 (M) 10.Idrott för äldre, punkt 8 (V) 11.Förnyad elitsatsning, punkt 9 (SD) 12.Större mästerskap, punkt 10 (SD) 13.Nationell strategi för bättre mästerskap i alla divisioner, punkt 11 (SD) 14.Idrottsanläggningar, punkt 12 (SD) 15.Idrottsanläggningar, punkt 12 (L) 16.Dopningsfrågor, punkt 13 (M) 17.Dopningsfrågor, punkt 13 (SD) 18.Dopningsfrågor, punkt 13 (KD) 19.Nordiskt friluftslivssamarbete, punkt 14 (SD) 1.Större mästerskap, punkt 10 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat och avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bidrag till frivilligcentraler och till 2019/20:409 av (C). 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 1 (SD) 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2019/20:2803 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) Strategi för svenskar som lämnat eller hemvänt till 2019/20:719 av (SD) yrkandena 2 och 3. Civilsamhällets roll för äldres välfärd 2019/20:2295 av m.fl. (S). 2019/20:588 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 8 (V) 2019/20:588 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:2051 av (M), 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:3327 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 11 (SD) 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:3113 av Per Åsling (C). Reservation 12 (SD) Nationell strategi för bättre mästerskap i alla divisioner 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 13 (SD) 2019/20:637 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:1154 av och (båda M), 2019/20:2335 av m.fl. (S) och 2019/20:3379 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (L) 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:2061 av (M), 2019/20:2782 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2019/20:343 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 19 (SD) 2019/20:402 av (C) yrkande 3 och 2019/20:1886 av (M) yrkande 3. Statliga medel till Ibn Rushd 2019/20:3220 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reglering för nya folkhögskolor 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), Per Lodenius (C), (SD), (M), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), Ciczie Weidby (V), (SD), (SD), (MP) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 101 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Av dessa behandlas 63 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen finns i bilaga 1. Motionsförslagen som bereds förenklat finns i bilaga 2. Utskottet besökte Lokal og Anlæggningsfonden (LOA-fonden) i . Bidrag till frivilligcentraler och till Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över möjligheten till bidrag till frivilligcentraler och till . (C) framhåller i motion 2019/20:409 behovet av att se över möjligheten till ekonomiskt bidrag till frivilligcentraler och till . En frivilligcentral är enligt Stiftelsen centrum för samhällsarbete och mobiliserings[1] definition ett informationskontor för frivilliga uppgifter, en kontaktpunkt för människor som önskar göra frivilliga insatser (för enskilda eller organisationer) och de som har behov av att få hjälp av frivilliga. Det är en verksamhet som har till uppgift att synliggöra det frivilliga arbetet i närområdet och visa hur viktigt det är med frivilliga insatser, en verksamhet som bör underlätta förhållandena så att organisationer, grupper och enskilda kan göra insatser i närmiljön och en verksamhet som ska fungera som ett komplement till den offentliga och privata sektorn. arbetar för att stödja befintliga frivilligcentraler samt för att hjälpa till att starta nya frivilligcentraler oavsett huvudmannaskap. Förbundets uppdrag är också att föra medlemmars talan i olika riksövergripande frågor samt bistå med aktuell information och utbildning. finansieras i huvudsak genom medlemsavgifter där endast juridiska personer med huvudmannaskap för frivilligcentraler kan vara medlemmar. I övrigt har riksförbundet sökt fondpengar för enskilda aktiviteter, t.ex. för rikskonferenser. Utskottet vill i likhet med motionären framhålla det viktiga arbete som civilsamhället bedriver genom att organisera volontärer för att göra olika insatser i bl.a. närsamhället. Utskottet anser dock inte att motion 2019/20:409 (C) bör leda till någon åtgärd från sida, varför motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att statens utbetalningar av stöd till föreningar och stiftelser bör göras mer transparenta. Jämför reservation 1 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:609 yrkande 2 att statens utbetalningar av stöd till föreningar och stiftelser bör göras mer transparenta. Motionärerna anser att stöd från det offentliga bör redovisas på ett överskådligt och enkelt sätt. lämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Betänkandet har remissbehandlats, och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds inom . Enligt är regeringens utgångspunkt vid upprättandet av bidrag till det civila samhället att bidragen i möjligaste mån bör regleras genom förordning och hanteras av en myndighet, vilket skapar tydliga villkor för bidragen och ger förutsättningar för förutsebarhet, transparens och uppföljning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att statens utbetalningar av stöd till föreningar och stiftelser bör vara transparenta. Som framgår ovan är regeringens utgångspunkt densamma. Utskottet anser inte att motion 2019/20:609 (SD) yrkande 2 bör leda till någon åtgärd från sida, varför motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att förbättra förutsättningarna för idéburet offentligt partnerskap (IOP). Utskottet hänvisar till den beredning som pågår. Jämför reservation 2 (M), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2019/20:3046 yrkande 2 att IOP funnits i sin nuvarande form, och att regeringen därför bör utvärdera detta arbete och komma med förslag till ytterligare fördjupning av samarbetet. Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2019/20:3255 yrkande 13 behovet av att utveckla modeller för partnerskap mellan ideella organisationer, offentliga organ och näringslivet för att skapa möjligheter till fler samarbeten. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2019/20:2781 yrkande 8 att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur ett IOP ska kunna genomföras inom ramen för dagens lagstiftning eller med de ändringar i lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2019/20:2803 yrkande 2 vikten av att förbättra villkoren för idéburna aktörer i välfärdssektorn. Motionärerna anser bl.a. att verksamheter med IOP bör utvidgas. Utredningen om idéburna aktörer i välfärden lämnade betänkandet Idéburen välfärd (SOU 2019:56). Utredningen har haft i uppdrag att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter. Syftet med definitionen har varit att ta fram förslag som främjar ett ökat idéburet deltagande i välfärden. I utredningens uppdrag ingick vidare att föreslå riktlinjer, kriterier eller andra tillämpbara instrument för ingående av idéburet offentligt partnerskap (IOP) i syfte att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga. Utredningen har tagit fram en särskild vägledning, med konkreta exempel och beskrivningar av olika alternativ för att kunna ingå IOP som är förenligt med tillämpliga regelverk, som kommunallagen (2017:725), upphandlingslagstiftningen och statsstödsreglerna. Vägledningen vänder sig i första hand till beslutsfattare och handläggare i kommuner, regioner och statliga myndigheteter samt till idéburna aktörer. Betänkandet bereds inom . Som framgår ovan ingick i Utredningen om idéburna aktörer i välfärdens uppdrag att även föreslå riktlinjer, kriterier eller andra tillämpbara instrument för ingående av IOP i syfte att främja samverkan mellan idéburna aktörer och det offentliga. Utredningen har också tagit fram en särskild vägledning, med konkreta exempel och beskrivningar av olika alternativ för att kunna ingå IOP som är förenligt med tillämpliga regelverk. Men hänsyn till att regeringens arbete med utredningens förslag inte bör föregripas avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2781 (KD) yrkande 8, 2019/20:2803 (L) yrkande 2, 2019/20:3046 (M) yrkande 2 och 2019/20:3255 (C) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka civilsamhällets särart och värna dess ställning. Utskottet hänvisar bl.a. till att beredningen av Utredningen om idéburna aktörer i välfärdens bedömningar och förslag bör avvaktas. Jämför reservation 6 (C) och 7 (KD). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2019/20:3255 yrkande 14 att det bör tillsättas en föreningsrättsutredning för att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart. Motionärerna påtalar att det finns områden där verksamheterna av tradition varit föreningsdrivna men där det har kommit nya aktörer i form av entreprenörer. Det har enligt motionärerna gjort att en marknad har uppstått där det tidigare inte funnits någon. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2019/20:2781 yrkande 13 vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga. Motionärerna påtalar att samhällsutvecklingen har gjort det allt svårare att skilja mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet. Regeringen antog 2018 en samlad strategi för sociala företag[2]. Strategins mål är att stärka sociala företag så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att den offentliga sektorn uppmärksammar dessa värdefulla aktörer i arbetet för ett hållbart samhälle. inkluderar även idéburna aktörer inom området. Strategin pekar ut hur regeringen, i dialog med aktörer inom det sociala företagandet och övriga offentliga samhället, långsiktigt kommer att arbeta för att uppnå detta mål och stärka det sociala företagandet. Utredningen om Idéburna aktörer i välfärden lämnade betänkandet Idéburen välfärd (SOU 2019:56). Utredningen har haft i uppdrag att ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från andra aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade och subventionerade verksamheter. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser att såväl regeringens strategi för sociala företag, vilken inkluderar idéburna aktörer inom området, som Utredningens om Idéburna aktörer i välfärdens bedömningar och förslag, bl.a. när det gäller definitionen av idéburna aktörer, kan komma att bättre tydliggöra gränsdragningen mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet och bidra till att stärka civilsamhällets särart som motionärerna efterlyser. Utskottet anser dock att regeringens beredning av utredningens bedömningar och förslag bör avvaktas, och avstyrker därmed motionerna 2019/20:2781 (KD) yrkande 13 och 2019/20:3255 (C) yrkande 14. Strategi för svenskar som lämnat eller hemvänt till Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ta fram en strategi för svenskar som lämnat eller hemvänt till . (SD) anser i motion 2019/20:719 yrkande 2 att regeringen tillsammans med t.ex. de intresseorganisationer som finns bör ta fram en strategi för hur man kan verka för att föra samman och stötta utlandssvenskarna, den svenska diasporan. Motionären anser vidare att regeringen även bör ta fram en strategi för att stötta hemvändande svenskar (yrkande 3). Svenskar i Världen är en ideell organisation som arbetar för att stödja svenskar som flyttar utomlands, bor utomlands eller flyttar hem. De är remissinstans och bedriver opinionsbildning för, som de uppger, de ca 660 000 svenskar som arbetar, studerar och bor utomlands. De får inga statliga medel men får stöd av näringslivet och enskilda medlemmar. Svenskar i Världen har en arbetsgrupp med inriktning på att hjälpa hemvändande utlandssvenskar tillrätta såväl privat som professionellt. Hemvändargruppen arbetar för att kartlägga de utmaningar som utlandssvenskar kan möta vid återflytt till , samt belysa, utvärdera och påverka de attityder som hemvändande svenskar möts av. Målet är att de hemvändandes erfarenheter och kunskaper bättre tas tillvara på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet anser inte att motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motion 2019/20:719 (SD) yrkandena 2 och 3. Civilsamhällets roll för äldres välfärd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en satsning på att bryta äldres ensamhet på flera områden och om en samlad strategi för detta. Utskottet hänvisar till de satsningar och åtgärder som görs. m.fl. (S) framhåller i motion 2019/20:2295 att det behövs en satsning på flera områden för att bryta äldres ensamhet och förbättra förutsättningarna för föreningslivet att möta äldres ensamhet. Motionärerna vill att en samlad strategi tas fram för att stödja lokala insatser och engagemang inom civilsamhället. Socialminister angav i sitt svar på fråga 2019/20:671: har frågat mig hur jag och regeringen avser att minska ensamheten hos äldre och bryta trenden med den ökande psykiska ohälsan så att den i stället minskar. Även civilsamhället är en viktig aktör i arbetet med att motverka psykisk ohälsa bland äldre. har fördelat i verksamhetsbidrag till ideella organisationer för att stödja kunskapsutveckling inom psykisk hälsa och suicidprevention. har regeringen även beslutat om en ny förordning (2019:474) om statsbidrag för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre personer och avsatt till detta ändamål. Organisationer och stiftelser inom den ideella sektorn kan ansöka om medel enligt denna förordning. Vidare kan nämnas, vilket framgår nedan, att regeringen beslutade att lämna till () för en särskild äldresatsning som ska förbättra tillgängligheten till idrott för äldre (inom ramen för anslaget 13:1 Stöd till idrotten). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det behövs satsningar på flera områden, bl.a. inom föreningslivet, för att bryta äldres ensamhet, och välkomnar därför att frågor om äldres ensamhet har aktualiserats alltmer. Utskottet konstaterar att medel har avsatts dels för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre, dels för att förbättra tillgängligheten till idrott för äldre. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motion 2019/20:2295 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att fastställa en bidragsnivå för parasporten. Utskottet hänvisar till att det är en fråga för () att närmare prioritera och fördela medlen till idrotten. Jämför reservation 8 (V). m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2019/20:588 yrkande 3 att parasporten bör få en stärkt ekonomi och att regeringen bör utreda konsekvenserna av och förutsättningarna för att i den statliga anslagstilldelningen fastställa en bidragsnivå till parasporten. Enligt RF har idrottsrörelsen arbetat kraftfullt för inkludering av personer med funktionsnedsättning i idrotten. I huvudsak bedrivs idrott för personer med funktionsnedsättning av ett antal olika specialidrottsförbund (SF) där samt enbart arbetar med denna målgrupp. RF:s arbete har bestått i att genomföra den handlingsplan för idrott för personer med funktionsnedsättning som RF-stämman fattade beslut om 2017. Handlingsplanen som ligger i linje med idrottsrörelsens Strategi 2025 innefattar insatser inom följande fem övergripande områden/principer: • Parasport – ett sätt för idrotten att göra starkare • Gemensamma insatser – en stärkt förmåga att rekrytera och behålla • Ett särskilt kompetenscenter • Paraelitdrotten – lika men olika • En egen beräkningsgrund för parasporten Exempel på åtgärder så här långt är RF:s och gemensamma medverkan i ett par större projekt finansierade av och Allmänna Arvsfonden, ökat stöd till svenskt deltagande i Paralympics, stöd till utveckla ett kompetenscenter för parasport, särskilt stöd till vissa delar inom paraelitidrotten, övergångsstöd till SF som vill inkludera parasporten i sin verksamhet samt en särskild belysning av frågan om ekonomiskt stöd till parasport oavsett organisationstillhörighet i den utredning av ekonomiska stöd som redovisades och fattades beslut om på RF-stämman 2019. Det är ett trettiotal SF som har eller är på gång med paraverksamhet. Det nya ekonomiska stödet fördelas bl.a. till SF som har verksamhet för personer med funktionsnedsättning och säkerställer att aktivitetsstöd fortsätter att betalas ut till föreningar som bedriver verksamhet för målgruppen oavsett ålder. Det handlar sammanlagt om ca som fördelas via olika stöd till målgruppen. Sammantaget har stödet till paraidrotten enligt RF ökat . Detta gäller framförallt stimulansstöd till olika utvecklingsprojekt. Utskottet konstaterar att stödet till parasporten har ökat . Dessutom arbetar idrottsrörelsen med den handlingsplan som tagits fram för personer med funktionsnedsättning innefattande en rad insatser. Utskottet välkomnar dessa åtgärder och att parasporten fått ett större fokus. Utskottet anser att det är en fråga för RF att närmare prioritera och fördela medlen till idrotten. Motion 2019/20:588 (V) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en satsning på idrott för äldre med hänvisning till att regeringen beslutade om en särskild äldresatsning för att förbättra tillgängligheten till idrott för äldre. Jämför reservation 9 (M) och 10 (V). m.fl. (M) vill i kommittémotionerna 2019/20:3327 yrkande 5 och 2019/20:3046 yrkande 8 att det satsas på en reform motsvarande Idrottslyftet men inriktad på äldres hälsa och rörelse, ett äldrelyft. Även (M) anser i motion 2019/20:2051 att man bör se över möjligheterna att skapa ett äldrelyft. m.fl. (V) anser i motion 2019/20:588 yrkande 2 att regeringen bör återkomma med förslag på hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Regeringen beslutade att lämna till RF för en särskild äldresatsning som ska förbättra tillgängligheten till idrott för äldre inom ramen för anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Enligt regeringen kommer fokus för satsningen att vara på att ge äldre möjlighet att idrotta i en förening, på insatser i kommunerna tillsammans med seniororganisationerna, samt på olika folkbildningsinsatser. Med anledning av regeringens beslutade särskilda äldresatsning, för att förbättra tillgängligheten till idrott för äldre, anser utskottet att motionsyrkandena till viss del får anses tillgodosedda. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:588 (V) yrkande 2, 2019/20:2051 (M), 2019/20:3046 (M) yrkande 8 och 2019/20:3327 (M) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en förnyad elitsatsning. Jämför reservation 11 (SD). m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2019/20:802 yrkande 6 vikten av en förnyad elitsatsning. Satsningen bör enligt motionärerna göras för att ytterligare stärka den svenska idrottens internationella konkurrenskraft och ge oss nya framgångsrika idrottsstjärnor och förebilder som kan locka fler barn och ungdomar till idrottsrörelsen. På anges följande: Idrottsrörelsen har gemensamt beslutat att via respektive idrott stödja svenska elitidrottare. Den elitaktive ansvarar själv för sin utveckling. Tränare, förening och SF kan stötta med kompetens och resurser. RF:s uppgift är att på olika sätt stödja och hjälpa SF i arbetet med att utveckla sin idrott. Det görs genom ekonomiskt stöd, verksamhetsstöd och genom att möjliggöra kombinerad elitsatsning och utbildning, i gymnasiet och i högre utbildning. Ekonomiskt stöd ges i form av Landslagsstöd. Verksamhetsstödet finns framför allt inom de fyra kompetensområdena idrottsfysiologi, idrottspsykologi, idrottsmedicin och idrottsnutrition. En stor del av verksamhetsstödet genomförs på RF:s utvecklingscentrum Bosön, men också via andra och personer i hela landet. Elitidrottsstipendiet är ett samarbete med och ska möjliggöra för den aktiva att kunna kombinera elitidrott och studier efter gymnasiet. Av RF:s verksamhetsinriktning –2021 framgår: Ett idrottsövergripande elitidrottsprogram Ett mål i strategi 2025 är att svensk idrott ska nå fler idrottsliga framgångar internationellt. RF, , och Paralympiska Kommitté arbetar med att samordna elitidrottsstödet som ska optimera varje organisations kompetens och resurser. RF vill utifrån det också skapa ett förstärkt nytt elitidrottsprogram med större resurser för att stärka svensk idrotts internationella konkurrenskraft. Enligt () stöttas svenska idrottare bl.a. genom stödprogrammet, Topp och Talang, som finansieras med medel från näringslivet. Satsningen ska ge aktiva med potential att nå världstoppen möjlighet att göra en hundraprocentig satsning, oavsett den egna idrottens eller familjens ekonomi. Varje aktiv som ingår i stödprogrammet får ett skräddarsytt och behovsprövat stöd. De statliga medel som SOK tar emot går till att genomföra de . Även Parasport får i sin roll som Paralympiska Kommitté (SPK) ett statligt stöd för att förbereda och genomföra de paralympiska spelen. Utöver detta får SPK medel från näringslivet för att stötta några elitsatsande idrottare. Dessa medel motsvarar enligt SPK inte det behov som finns. Medel från näringslivet används enligt SPK även till att genomföra elitidrottsskola för nästa generations elitidrottare. Elitsatsande paraidrottare kan även få extra stöd inom ramen för det samlade elitstödet som innefattar såväl landslagsstöd som landslagsstöd X. Med dessa medel är det till viss del upp till varje SF hur man väljer att fördela resurser mellan paraidrottare och idrottare utan funktionsnedsättning. Utskottet vill först framhålla att elitidrott och internationella framgångar inspirerar många, såväl äldre som nya generationer, och bidrar positivt bl.a. till en aktiv befolkning. Varje enskilt SF ansvarar för att utveckla sin elitidrott med olika stöd från RF, bl.a. genom ekonomiskt stöd, verksamhetsstöd och strukturer som möjliggör för elitidrottare att kombinera sin idrottssatsning med utbildning. Även SOK och SPK får statligt stöd för att förbereda och genomföra de olympiska- och paralympiska spelen.