bet · H701NU13 · 2020-03-19 00:00:00 — Översynen ska göras i gränsöverskridande samverkan mellan berörda länder. Transportbidraget är ett regionalt statsbidrag som kan betalas ut som en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Bidraget syftar till att stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transporten ska ske på järnväg, i yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Bidragets storlek är inte beroende av transportslag. Transportbidraget kan även beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn. Transportbidraget har varit föremål för flera översyner, och utskottet har i tidigare betänkanden refererat till studier genomförda av och Tillväxtanalys (bet. 2017/18:NU19). Utskottet avstyrkte (bet. 2018/19:NU8) förslag om transportbidraget. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19) att betalades ut i transportbidrag och att utbetalningarna har ökat, beroende på dels den starka konjunkturen med ökad efterfrågan som medfört högre produktion och därmed ökade transporter, dels förändringen i EU:s lagstiftning, vilken innebar ett tillskott på ett femtiotal livsmedelsföretag som nya mottagare av transportbidraget. Utskottet konstaterade i betänkandet Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (bet. 2019/20:NU2) att regeringen föreslog ytterligare medel för anslaget 1:2 Transportbidrag, bl.a. som en följd av ändringar i EU:s lagstiftning om gruppundantag för statsstödsreglerna. Utskottet välkomnade att även företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn numera kan beviljas bidraget och ville i sammanhanget påminna om vad det sagt om vikten av att de företag som är berättigade till stöd känner till att det finns. Regeringen gav i regleringsbrevet uppdraget att analysera möjligheterna att utforma transportbidraget så att hänsyn tas till klimataspekter, i syfte att bidra till klimatmål. Enligt uppdraget ska syftet med transportbidraget bibehållas och myndigheten ska belysa konsekvenserna för företagen av en eventuell förändring av stödet. ska utifrån analysen föreslå möjliga ändringar i förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag. Uppdraget ska redovisas till regeringen . inledde en granskning av transportbidraget. avser att granska om transportbidraget effektivt främjar regional utveckling samt hur balansen mellan mål för regional tillväxt och klimatmål hanteras. I motionerna 2019/20:367 (SD), 2019/20:2026 (M), 2019/20:2311 (S), 2019/20:2542 (M), 2019/20:2979 (M) och 2019/20:3358 (L) framhålls på olika sätt att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas och att det ska finnas förutsättningar att leva, arbeta och driva företag i alla delar av landet. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om det övergripande målet för landsbygdspolitiken som är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet och det beslutade nya målet för den regionala tillväxtpolitiken definierat som utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utskottet har vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, (bet. 2018/19:NU8), uttalat att det krävs insatser på många olika områden och en aktiv och modern regionalpolitik där det regionala perspektivet synliggörs för att nå detta mål. Genom att se till de skillnader som finns när det gäller möjligheter och utmaningar i olika regioner skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. Politiken måste vidare enligt utskottet vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygder som i storstäder. Utskottet framhöll att politiken på så vis kan möta vår tids stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning av behovet av en aktiv och effektiv regional tillväxtpolitik som kommer hela landet till del. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om det uppdrag som har fått för att stärka och utveckla arbetet med hållbar utveckling inom det regionala tillväxtarbetet samt regeringens arbete med att ta fram en ny nationell strategi för hållbar regional utveckling. I motion 2019/20:2676 (M) förordas att en utredning med ett särskilt regelförenklingsuppdrag tillsätts. I motion 2019/20:1424 (S) föreslås en regionalintegrering i budgetprocessen genom att belysa vilka konsekvenser olika förslag och beslut får för glesbygdskommunerna och landsbygden, och i motion 2019/20:3106 (C) vill motionärerna att det införs konsekvensbeskrivningar för att landsbygdssäkra beslut på nationell, regional och nivå. Med anledning av dessa motioner vill utskottet hänvisa till dels regeringens allmänna regelförenklingsarbete, dels de olika regelförenklingsuppdrag som regeringen gett , och som redogjorts för i det föregående. Vidare vill utskottet även hänvisa till uppdrag att utarbeta en metodik för landsbygdsanalyser och konsekvensbedömningar i olika samhällssektorer med utgångspunkt i hur statliga myndigheters verksamhet påverkar landsbygderna. Med anledning av förslagen i motionerna 2019/20:1192 (S) om att se över statens regionalpolitiska ansvar, 2019/20:1885 (M) om myndigheternas ansvar för landsbygdspolitiken, 2019/20:3251 (C) om en översyn om hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas och 2019/20:2760 (KD) om att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin, påminner utskottet om att regeringen, för att förbättra den nationella samordningen, inom ramen för en sammanhållen landsbygdspolitik, har gett i uppdrag att verka för ett mer samordnat agerande bland statliga aktörer. Här vill utskottet även hänvisa till de utpekade statliga myndigheternas och den statliga stiftelsens långsiktiga strategier för medverkan i det regionala tillväxtarbetet, regionernas (och med vissa undantag ) regionala utvecklingsansvar och förordningen om det regionala tillväxtarbetet, där bl.a. ansvaret för att ta fram regionala utvecklingsstrategier som ska bidra till sektorsövergripande samverkan mellan länen och mellan aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå, regleras. Utskottet har upprepade gånger, (bet. 2018/19:NU8), avstyrkt motioner om inrättande av ekonomiska frizoner i enlighet med det som anförs i motionerna 2019/20:2979 (M) och 2019/20:1760 (C) och om en översyn av hur regionala utvecklingsmedel fördelas mellan länen i enlighet med det som anförs i motion 2019/20:2194 (M). Utskottet ser inte någon anledning att ompröva sitt tidigare ställningstagande i dessa frågor. När det gäller motion 2019/20:3251 (C) om åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i företag vill utskottet påminna om dels det arbete som bedrivs inom ramen för de regionala utvecklingsstrategierna, dels det uppdrag som regeringen gett att analysera och föreslå åtgärder för att underlätta kompetensförsörjning i landsbygder. I fråga om motion 2019/20:1262 (S) om industrins regionala betydelse vill utskottet hänvisa till bl.a. det arbete som utförs av inom projektet industri i regionerna 2.0 som pågår –2020 där det är regionernas specifika förutsättningar och behov som står i fokus. Vad gäller förslagen som berör EU:s regionalpolitik och strukturfonder i motionerna 2019/20:3334 (KD) och 2019/20:2055 (L) vill utskottet hänvisa till det regeringen anför i budgetpropositionen om att det gränsöverskridande samarbetet även fortsättningsvis ska ges hög prioritet, om vikten av att de territoriella samarbetsprogrammen ska skapa ett genuint mervärde för EU, om att programstrukturer och inriktningar bör ses över för att undvika överlappningar och om att de insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Vad gäller förslaget om att öka informationsspridningen om möjligheterna att få transportbidrag i motion 2019/20:367 (SD) konstaterar utskottet att regeringens redovisning i budgetpropositionen visar på att utbetalningarna har ökat. Utskottet vill med anledning av nämnda motioner hänvisa dels till uppdrag om att analysera en eventuell förändring av bidraget och vilka konsekvenser av en sådan skulle få för företagen, dels pågående granskning av transportbidraget. Därtill vill utskottet påminna om vad det (bet. 2019/20:NU2) sa om vikten av att de företag som är berättigade till stöd känner till att det finns. Sammanfattningsvis anser utskottet att en strategisk och aktiv regionalpolitik är centralt för att människor ska kunna bo och verka i alla delar av landet och för att ska utvecklas i positiv riktning. Utskottet har därmed ingen annan uppfattning än den som uttrycks i flera av de aktuella motionerna. Utskottet kan även konstatera att det pågår ett stort antal insatser inom ramen för den sammanhållna landsbygdspolitiken och med anledning av det nya målet för den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet kan därtill konstatera att flera program och strategier på regional, nationell och europeisk nivå löper ut . Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen arbetar tillsammans med berörda aktörer för att ta fram program och strategier som ska ersätta de nuvarande bortom 2020. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Mot bakgrund av det pågående och aviserade arbetet ser utskottet inte något skäl för att rikta några tillkännagivanden till regeringen enligt det som föreslås i de aktuella motionerna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i bilaga 2 med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. De motioner som berör åtgärder i specifika län eller regioner finns förtecknade i en tabell i bilaga 2. Utskottet har , , behandlat motioner där åtgärder och insatser för specifika delar av landet begärts (bet. 2018/19:NU8). Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet har framhållit (bet. 2016/17:NU16) sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska områden. har utskottets principiella uppfattning varit att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Motionsyrkanden som handlat om specifika regioner eller län har med utgångspunkt i dessa principer avstyrkts. Utskottet har i detta sammanhang påtalat de principer som uttalat om att frågor om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse bör underställas (bet. 2018/19:NU8). Som redogjorts för i det föregående har utgångspunkten i utskottets prövning av motioner som handlar om utvecklingen i särskilda län eller regioner varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken. har detta övergripande mål efter beslut av kompletterats med hållbarhetsaspekter, dvs. utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utskottet vill åter framhålla sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa specifika geografiska områden. har utskottets principiella hållning varit att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Sammantaget ser utskottet inte något skäl att frångå sin principiella hållning när det gäller de aktuella förslagen och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden som redovisas i bilaga 2. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter, punkt 1 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:1792 av Per Åsling och (båda C) och 2019/20:883 av (M), 2019/20:1181 av (M), 2019/20:1352 av (M), 2019/20:1403 av m.fl. (S), 2019/20:1953 av (L) yrkande 1 och 2019/20:2099 av (S). Svensk ekonomi står inför stora förändringar. Många regioner och kommuner ges inte tillräckliga förutsättningar att växa och blomstra. har fantastiska möjligheter. I hela landet omvandlas olika idéer till små och växande företag som skapar nya arbetstillfällen. Många av mest dynamiska orter finns utanför storstadsområdena och visar att med rätt förutsättningar kan hela växa. En stark arbetsmarknad är avgörande för att familjer med olika utbildningsbakgrund ska kunna bosätta sig eller bo kvar på landsbygderna. Tillgången till både praktiska och teoretiska yrken är därför viktig för både män och kvinnor. Om arbetsmarknaden på landsbygder utarmas kommer färre människor och familjer ha möjlighet att leva och verka där. Därför anser vi att det är beklagligt att de omlokaliseringar av statliga jobb som skett ofta gått till regionala tillväxtcentra där det jämförelsevis inte råder någon brist på den typen av arbetstillfällen. Det finns flera skäl att fortsätta arbetet med att omlokalisera vissa myndigheter, både för att minska myndigheternas hyreskostnader och för att stärka arbetsmarknaden i hela landet. Vi anser i enlighet med det som anförs i motion 2019/20:3106 (C), att omlokaliseringar liksom etableringar av servicekontor och filialer inte bara ska gå till regionala tillväxtorter utan också till orter i landsbygder, exempelvis orter som förlorat statliga arbetstillfällen. Den nämnda motionen tillstyrks således i berörd del. I den mån motion 2019/20:1792 (C) sammanfaller med det vi här anfört kan även den anses tillgodosedd och tillstyrks därmed delvis. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Stöd till lanthandlare, punkt 2 (M, SD) av (SD), (SD), (M), i (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5. är ett till ytan stort land med omfattande landsbygd och glesbygd. Människor ska kunna leva, bo och arbeta i hela Dessvärre upplever många människor som bor utanför städerna att landsbygdens villkor är otillräckliga och att det i för liten utsträckning går att påverka sin situation. För oss är det därför helt centralt att utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tillvaratas i hela landet, och att människor och företag ges möjligheter att växa och utvecklas oavsett var i man bor eller verkar. Vi står bakom ett fortsatt förstärkt driftstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. I linje med det som anförs i motionerna 2019/20:2676 (M) och 2019/20:367 (SD) anser vi att det är mycket viktigt att det förstärkta driftstödet till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder som beslutat om noggrant följs upp och utvärderas av ansvarig myndighet för att säkerställa att det har avsedd effekt. Det finns också anledning att se över möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet. Vid beviljande av driftstöd bör även hänsyn tas till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av t.ex. nya lagar och EU-regler. Vidare menar vi i enlighet med det som anförs i ovannämnda motioner att det bör bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. De dagligvarubutiker som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är därför viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli ekonomiskt mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Lanthandlarna utgör viktiga nav i de bygder i vilka de är verksamma, och den potentiella skada förlusten av dessa ombudstjänster skulle innebära för lokalbefolkningen om lanthandeln som tillhandahåller dem tvingas lägga ned kan inte försummas. Vi anser därför att statliga bolag såsom , , och Postnord bör få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. Därtill bör regeringen ge de statliga bolagen i uppdrag att se över sin modell för hur ombuden i glesbygd ersätts och återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden. Därmed tillstyrker vi motionerna 2019/20:367 (SD) och 2019/20:2676 (M) i berörda delar. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 3 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:598 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:1202 av och (båda S), 2019/20:1561 av (M) yrkande 1, 2019/20:1794 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2337 av m.fl. (S), 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 72 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi anser att behöver en handlingskraftig politik som förenklar regler och sänker kostnader för jobb och företagande. Företagandet i landsbygder hämmas ofta av statliga pekpinnar och betydande fyrkantighet från myndigheters sida. Vi menar att perspektiven behöver ändras. bör därför, i enlighet med vad som anförs i motion 2019/20:3106 (C) tillkännage för regeringen att den behöver formulera fler främjandeuppdrag till statliga myndigheter i syfte att förbättra myndigheternas service gentemot människor. En myndighets uppgift ska inte enbart vara att kontrollera och stoppa felaktigheter, utan också att hjälpa människor och företag att göra rätt. Detta fordrar utbildningsinsatser för den personal som ska stödja landsbygdernas företag. Motion 2019/20:3106 (C) tillstyrks därmed i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 72 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:598 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:1202 av och (båda S), 2019/20:1561 av (M) yrkande 1, 2019/20:1794 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2337 av m.fl. (S) och 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 1. En av förutsättningarna för att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare att leva. Rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell, ger fler den praktiska möjligheten att bo kvar på landet – eller att flytta dit. Stat och kommun behöver samverka med det lokala näringslivet och det civila samhället för att skapa förutsättningar för en grundläggande kommersiell service utifrån den lokala bygdens förutsättningar. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service. Det statliga stödet till kommersiell service på landsbygden är därför viktigt. Grundläggande offentlig service ska vara lättillgänglig för alla i landet och jag anser att man behöver underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Det finns uppgifter som en lanthandel kan sköta på uppdrag av det offentliga, vilket fler borde få upp ögonen för. Därigenom kan knutpunkten i bygdens gemensamma liv bli ännu starkare. I arbetet med att få en välfungerande service i hela landet har landsbygdens och näringarnas intresseorganisationer viktiga roller att spela, men inte minst måste kommuner och regioner se dessa möjligheter och ta vara på dem. Jag menar därför i enlighet med det som uttrycks i motionerna 2019/20:2760 (KD) och 2019/20:3334 (KD), att regelverken behöver ses över för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. De nämnda motionerna tillstyrks i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:706 av och (båda SD), 2019/20:1172 av (M), 2019/20:1353 av (M), 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:1772 av och (båda C), 2019/20:1881 av (M), 2019/20:1883 av (M), 2019/20:2339 av m.fl. (S), 2019/20:2568 av (M) yrkande 2 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 43. finns det bygdemedel som ekonomiskt ersätter de bygder som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller minska skadan eller ersätta skadan från vattenverksamheten. Återstående medel fördelas sedan av och kan användas till både lån och bidrag som främjar det lokala näringslivet eller service i bygden. Motsvarande bygdemedel för vindkraften finns inte reglerat i lag, men ges på frivillig basis runt om i landet som en ersättning till de intressenter som är berörda av vindkraftsetableringar utan att vara markägare. Avsaknaden av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygdepeng vid vindkraftsetableringar, där även ersättningsnivåerna kan skilja sig på ett betydande sätt. För att öka rättvisan mellan olika bygder vid en vindkraftsetablering anser vi i likhet med vad som sägs i motion 2019/20:389 (SD) att bygdemedel för vindkraften bör hanteras på samma sätt som för vattenkraften och regleras i lag. bör därför tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med förslag om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraften. Därmed tillstyrks motion 2019/20:389 (SD) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 4 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 43, 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2019/20:1772 av och (båda C) samt 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:706 av och (båda SD), 2019/20:1172 av (M), 2019/20:1353 av (M), 2019/20:1881 av (M), 2019/20:1883 av (M), 2019/20:2339 av m.fl. (S) och 2019/20:2568 av (M) yrkande 2. För oss är det självklart att människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag.