bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Vi menar att det bör vara möjligt att, inom ramen för vissa avgränsade områden eller platser, utföra tester i kontrollerade miljöer i större utsträckning än . Vidare bör det finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för att ansöka om att få genomföra testbäddar. Regioner, kommuner, stadsdelar och andra avgränsade områden ska, där så är lämpligt och under ordnade former, kunna undantas från en del lagar och regler i syfte att testa, dokumentera och forska på nya innovativa lösningar. Vidare bör lagar och regler utformas och offentliga myndigheter agera för att underlätta och skapa förutsättningar för detta. Testbäddarna behöver inte begränsas till just digitala lösningar, men intentionen bör främst vara att finna nya tekniska lösningar inom exempelvis finansteknologi (fintech), transporter, elanvändning, energieffektivisering, miljöteknik eller uppkoppling. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2718 (M) är det även vår mening att regeringen bör uppdra åt att vara ansvarig myndighet och samordna nationella testbäddar. bör ställa sig bakom det som här har anförts om testbäddar och tillkännage det för regeringen. Vi har i det föregående ställt oss bakom förslaget om att bör uppmana regeringen att utlysa ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft. Vi vill till detta även tillägga att det är vår uppfattning, i likhet med vad som framförs i motion 2019/20:3355 (M), att regeringen också bör uppdra åt att genomföra innovationstävlingar i syfte att utveckla och införa nya tekniska lösningar som förbättrar boendekvaliteten. Slutligen vill vi uppmärksamma de särskilda regler om offentlig säljverksamhet som infördes i konkurrenslagen 2010 för att förhindra osund konkurrens från den offentliga sektorn gentemot näringslivet. Vi anser, i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2677 (M), att det är hög tid att dessa regler utvärderas och vid behov ändras för att säkerställa att osund konkurrens inte råder. bör därför tydliggöra för regeringen att den bör utvärdera nämnda regelverk. Därmed tillstryks motionerna 2019/20:2659 (M), 2019/20:2677 (M), 2019/20:2718 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3355 (M) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:369 av m.fl. (SD), 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:382 av m.fl. (SD), 2019/20:387 av m.fl. (SD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:441 av (C), 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:1142 av (M), 2019/20:1151 av (M), 2019/20:1155 av (M), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:1294 av (M), 2019/20:1466 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1669 av (M), 2019/20:1775 av och (båda C), 2019/20:2444 av (MP) yrkande 1, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 17, 18, 22 och 33, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 44, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi förordar en marknadsliberal och handelsinriktad politik. Det är för oss prioriterat att skapa ett gott näringslivsklimat för att både nya och gamla företag ska kunna verka och växa och för att anor som en innovationsdriven nation ska kunna fortleva. Det är entreprenörer som skapar nya affärsmöjligheter och som lägger grunden för nya innovativa företag. Vi vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag, och det är angeläget att företag ges möjligheter att verka på en marknad med tydliga ramverk och utan onödigt regelkrångel. Vi menar att det är så framtida välstånd byggs. De flesta nya arbetstillfällen skapas i växande små företag, och det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. Småföretag har alltså en nyckelroll för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är vår uppfattning att näringspolitiken därför bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att få fler små företag att starta och växa. Vidare förordar vi generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. bör således i likhet med vad som föreslås i motion 2019/20:369 (SD) tydliggöra för regeringen med vilken inriktning näringspolitiken ska bedrivas. Vidare vill vi framhålla att ökad handel stärker konkurrenskraft. mål bör vara att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. Men för att denna potential ska kunna tillvaratas behövs det att man identifierar ytterligare konkurrensfördelar för svenska företag. Vi anser därför att det behövs en total översyn för att identifiera de svenska företagens konkurrensfördelar och onödiga konkurrensnackdelar som uppkommit till följd av politiska beslut. I enlighet med vad som anförs i motion 2018/19:165 (SD) anser vi att det behövs en övergripande konkurrensöversyn. Även detta bör tillkännage för regeringen. Den tillverkande industrin är motorn i svensk ekonomi och har en viktig roll att spela för nationens välstånd. Vi vill i likhet med vad som föreslås i motion 2019/20:387 (SD) att det tillsätts en industrikommission för att bereda förslag som gynnar den svenska industrins konkurrenskraft. Vi anser att samtliga partier i bör ingå i en sådan industrikommission. Representanterna för partierna ska tillsammans med sakkunniga från både industrin och akademin arbeta fram en industristrategi som genomlyser industrins utmaningar både på djupet och på bredden. Kopplat till förslaget om en industrikommission ser vi ett antal punkter som vi menar bör ingå i kommittédirektiven. Det gäller bl.a. nödvändiga revideringar av energiöverenskommelsen, där målsättningen bör vara att totalkostnaden för energi ska hållas låg och utgöra en komparativ fördel för svensk industri. Vidare ser vi behov av ett systematiserat arbete för att förenkla reglerna mellan staten och näringslivet. Även frågor som rör prioritering av olika trafikinfrastrukturprojekt samt kompetensförsörjning och utbildning bör ges ett särskilt utrymme i industrikommissionens arbete. bör därför uppmana regeringen att tillsätta en industrikommission med den inriktning som har angetts ovan. När det gäller stålindustrin är exporten av förädlade metaller betydande för svensk ekonomi. Den viktigaste varugruppen i detta sammanhang är alltjämt stålprodukter, men för att företagen även framöver ska kunna vara konkurrenskraftiga gäller dock att de ligger i framkant när det gäller bl.a. forskning och innovation. Svensk stålindustri har en hög innovationskraft, vilket inte minst är ett exempel på. En fullskalig svensk stålproduktion med den teknik som används i experimentell skala skulle kunna reducera både de svenska och de globala koldioxidutsläppen. Vi anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:372 (SD), att det offentliga genom riktade och ökade forskningsmedel till denna basnärings forskning och utveckling kan bidra till inhemska tekniska landvinningar som kan komma att bli en viktig exportvara jämte stålet. Målet för en sådan satsning bör vara att svensk stålindustri ska få en världsledande position inom forskning och utveckling. bör tillkännage för regeringen vad som här anförts om forskning och utveckling inom stålindustrin. Det har det funnits indikationer på att en del företagsforskning lämnar landet för att i stället etablera sig utomlands. I enlighet med vad som anförs i motion 2019/20:620 (SD) menar vi att detta är en allvarlig signal om att förutsättningarna för forskning inom företagsvärlden inte är de bästa. Vi anser därför att skattenivåerna för att gynna inhemsk företagsforskning behöver ses över och regelverket justeras för att stimulera inhemsk företagsforskning. Vidare behöver förutsättningarna ses över och förbättras för enskilda forskare som inte är knutna till något lärosäte eller företag. Enskilda forskare bör kunna få både ekonomiskt och administrativt stöd vid de institutioner som finns för dessa ändamål, t.ex. . bör därför tillkännage för regeringen att den bör utreda hur kan underlätta företagsforskning och förutsättningarna för fria forskare. Vi vill i detta sammanhang även påminna om att den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit historiskt. Det som skiljer nutidens teknologiska utveckling från tidigare är att den är exponentiell. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som är exponentiella, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade får de en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som exponentiella är t.ex. bioinformatik, datateknologi, artificiell intelligens, robotteknologi, nanomaterial och nanoteknologi. Dessa områden kan besitta en potential att tillgodose människors behov av bl.a. hälsosam mat, rent vatten, energi och medicin samt har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg görs inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Av denna anledning anser vi att det är relevant att förhålla sig till dessa teknologier som helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. I likhet med vad som framförs i motion 2019/20:382 (SD) anser vi således att bör tillkännage för regeringen att den ska inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift ska vara att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden för att ska kunna ligga i framkant inom dessa områden. behöver därtill fler företag för att klara framtidens utmaningar. Förutom insatser för att förbättra företagsklimatet i allmänhet bör staten ta initiativ till andra insatser för att fler ska starta företag. I finns möjligheten att få stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta-eget-bidrag, genom program som hanteras av Arbetsförmedlingen. För att få delta i dessa program krävs dock att man är arbetslös och uppfyller något av ett antal förutbestämda kriterier. Vi menar dock att de som har störst förutsättningar att starta och driva framtidens innovativa och högteknologiska företag förmodligen inte återfinns i kategorin arbetssökande, utan att dessa entreprenörer i de allra flesta fall bygger upp sina företag genom andra vägar. Steget kan emellertid vara stort från att lämna en trygg anställning till att försöka driva ett eget företag. Detta leder till att samhället riskerar att gå miste om företag som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. I enlighet med vad som föreslås i motion 2019/20:377 (SD) förordar vi därför att regeringen initierar ett program för starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. Med ett sådant bidrag menar vi att fler skulle våga ta steget att starta företag. Bidraget ska omgärdas av likvärdiga krav som ställs av Arbetsförmedlingen, och för att få delta i programmet ska höga krav ställas på bl.a. affärsidén. Programmet bör administreras på myndighetsnivå, t.ex. av . bör tillkännage för regeringen vad som här anförts om ett starta-eget-bidrag för anställda. Därmed tillstryks motionerna 2019/20:369 (SD), 2019/20:372 (SD), 2019/20:377 (SD), 2019/20:382 (SD), 2019/20:387 (SD), 2019/20:394 (SD) och 2019/20:620 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 4 (C) av (C) och Per Schöldberg (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 17, 18, 22 och 33, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:369 av m.fl. (SD), 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:382 av m.fl. (SD), 2019/20:387 av m.fl. (SD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:441 av (C), 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:1142 av (M), 2019/20:1151 av (M), 2019/20:1155 av (M), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:1294 av (M), 2019/20:1466 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1669 av (M), 2019/20:1775 av och (båda C), 2019/20:2444 av (MP) yrkande 1, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 2. är ett av världens rikaste, mest jämställda och klimateffektivaste länder. Ändå står just nu inför stora utmaningar. präglas av en social klyvning som går mellan människor och platser – mellan de med utbildning, språkkunskaper och yrkeserfarenhet och de som inte har ett jobb. Klyvningen gäller såväl välmående och företagsamma orter som utsatta för- och bruksorter. I enlighet med vad som framhålls i motion 2019/20:3251 (C) menar vi att lösningen på detta problem inte består av mer statliga bidrag och regleringar, utan att det behövs riktiga jobb, varaktig tillväxt, fler dynamiska företag, högkvalitativa utbildningar och efterfrågade färdigheter. Vidare behöver regioner och kommuner tillräckliga förutsättningar för att kunna växa. är det för oss tydligt att har fantastiska möjligheter. I hela landet omvandlas idéer till små och växande företag som skapar jobb. Många av mest dynamiska orter finns utanför storstadsområdena och visar att med rätt förutsättningar kan hela växa och bli en vinnare i framtidens ekonomi. För att denna utveckling ska fortsätta och sprida sig till fler regioner krävs dock reformer. behöver kontinuerligt flytta fram sin position för att förbli ett rikt land i en intensiv global konkurrens, och klimatet behöver bli bättre för de entreprenörer som ska omvandla nya idéer till nya företag. Skatter och regler behöver premiera en långsiktigt hållbar tillväxt, och vi anser därför att det bör bli billigare att anställa och att skattebördan bör skiftas från arbete till miljöförstöring och konsumtion. Digitaliseringen av samhället förstärker en trend mot både globala nätverk och decentraliserade strukturer där växande småföretag blir alltmer avgörande för konkurrenskraften. Nya jobb skapas när startup-företag växer och blir större, och därför måste politiken fokusera på att underlätta denna resa för nya företag. Skattereglerna och trygghetssystemen behöver anpassas till småskaligt företagande med genomgripande regelförenklingar och reformer av skattesystemet. Vi anser också att tjänster, exempelvis inom besöksnäringen och välfärden, måste ges förutsättningar att växa och utvecklas eftersom de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända. Därtill behöver politiken verka för fler vardagsnära innovationer inom vård och omsorg. Det vi anfört ovan om dels klimatet för entreprenörer, dels att främja snabb utveckling, innovation och bibehålla konkurrenskraft, dels förutsättningarna för människonära tjänster, dels innovationer inom vård och omsorg bör tillkännage för regeringen. När det gäller välståndsutveckling har den i mångt och mycket sin grund i växande basindustrier. Basindustrier har historiskt skapat och fortsätter att skapa exportintäkter och arbetstillfällen runtom i landet, inte minst i de mindre tätbefolkade delarna av landet där behovet av arbetstillfällen är som störst. De svenska basindustrierna är effektiva och ligger i framkant när det gäller t.ex. hållbarhet. Tyvärr hämmas basindustrierna i sin ambition att växa. Bland annat möter de svårigheter med att rekrytera personer med nödvändig kompetens, eftersom för få utbildas med de tekniska färdigheter som efterfrågas. gör processen med miljötillstånd och byggtillstånd att det är dyrt och tidskrävande att starta nya produktionsanläggningar. I enlighet med vad som anförs i motion 2019/20:3252 (C) menar vi därför att bör uppmana regeringen att kartlägga de hinder som finns för basindustrier i syfte att kunna möta dessa. har en tradition av innovativa människor och företag, en välutbildad befolkning och en stor trovärdighet inom grön teknik. När svenska företag skapar och exporterar framtidens tekniker ger det inte bara fler jobb och företag i , utan det levererar också klimatnytta som går långt bortom av världens utsläpp. Vi menar i likhet med vad som anförs i motionerna 2019/20:3107 (C), 2019/20:3258 (C) och 2019/20:3264 (C) att bör sträva efter att bli ett centrum för innovationer på klimatområdet och när det gäller grön teknik. För att skapa de rätta förutsättningarna för detta behöver bl.a. investeringar i klimateffektiv teknik underlättas. Det offentliga behöver även ta ett större ansvar för innovativa upphandlingar, och exportfrämjandet behöver fokusera på klimatsmarta produkter och tjänster. bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts om klimatinnovationer. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:3107 (C), 2019/20:3251 (C), 2019/20:3252 (C), 2019/20:3258 (C) och 2019/20:3264 (C) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstryks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2019/20:369 av m.fl. (SD), 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:382 av m.fl. (SD), 2019/20:387 av m.fl. (SD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:441 av (C), 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:1142 av (M), 2019/20:1151 av (M), 2019/20:1155 av (M), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:1294 av (M), 2019/20:1466 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1669 av (M), 2019/20:1775 av och (båda C), 2019/20:2444 av (MP) yrkande 1, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 17, 18, 22 och 33, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 44, 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 2. Jag menar att politiken måste sträva efter att nå målet om full sysselsättning. Jobb skapas när innovationer och nytänkande omsätts i nya produkter och tjänster, inte genom att företag konkurrerar med lägre löner och sämre villkor. Det är därför viktigt att skapa långsiktighet och goda förutsättningar för tillväxt för de små och medelstora företagen, men också trygghet för den enskilda företagaren och för anställda. På så sätt kan stå starkt, nå målet om full sysselsättning och utvecklas som en kunskapsdriven nation. Jag kan dock konstatera att i jämförelse med många andra länder har en något lägre andel små företag. är det främst i de små företagen som jobb skapas, och det är därför genom dessa företagare möjligheten till full sysselsättning finns. Det är även oftast de små företagen som står för de nyskapande lösningarna. Men småföretagare stöter också på problem, och det är min uppfattning att staten i dessa fall borde ta ett större ansvar för att motverka dessa problem. I vissa fall kan dessa företagare med sina nyskapande lösningar bli överkörda av större företag som ignorerar småföretagarens rättigheter. Små och medelstora företag har även en mycket liten del av den forskning och utveckling som utförs i . Det betyder att alla de produkter, system, processer och andra tjänster som t.ex. företag inom hållbar utveckling tillhandahåller hamnar på efterkälken när väl forskningen går över till ett kommersiellt företag. Det finns även exempel på hur dessa företag köps upp av utländska investerare, vilket riskerar leda till att arbetstillfällen hamnar utanför . Ytterligare ett problem som småföretagare möter är finansiering, och en viktig uppgift för staten är att finnas där det privata kapitalet inte har tillräckligt med uthållighet. En sådan viktig uppgift för staten är exempelvis långsiktig såddfinansiering, som innebär att en investerare träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när osäkerheten om framtida vinster är stor. Mot denna bakgrund och för att möta småföretagarnas utmaningar och stötta deras utveckling anser jag i enlighet med vad som framförs i motion 2019/20:133 (V) att bör uppmana regeringen att ta fram ett sammanhållet åtgärdsprogram för små företag. Vidare vill jag här lyfta att regeringen gav i uppdrag att etablera en innovationsscout för innovationssamarbete i . Myndigheten öppnade sedermera ett kontor i . Att regeringen väljer ut som ett intressant land för affärssamarbeten inom forskning och innovationer är anmärkningsvärt. är en stat som återkommande bryter mot de mänskliga rättigheterna. Ockupationen av är olaglig och strider mot internationella överenskommelser. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:135 (V) anser jag därför att bör tillkännage för regeringen att den ska avbryta pågående innovationssamarbetet med och stänga kontoret i . Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:133 (V) och 2019/20:135 (V) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden som är aktuella här avstryks. Övrigt om företagsfrämjande, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 15 samt 2019/20:133 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:369 av m.fl. (SD), 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:377 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:382 av m.fl. (SD), 2019/20:387 av m.fl. (SD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:441 av (C), 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1090 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:1142 av (M), 2019/20:1151 av (M), 2019/20:1155 av (M), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:1294 av (M), 2019/20:1466 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1669 av (M), 2019/20:1775 av och (båda C), 2019/20:2444 av (MP) yrkande 1, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 27, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 17, 18, 22 och 33, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 44, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 2. Den regering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste bedriva en näringspolitik som stimulerar enskildas initiativ och företagande. En grundförutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa.