bet · H801UFöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Internationella militära insatser, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 21. Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser, allt som allt uppgående till 120 internationella uppdrag i 60 länder. Under har nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser. Istället har man gett företräde åt EU- eller Natoledda insatser. Detta beklagar vi. FN bör vara det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En förutsättning för internationella insatser, oavsett om de sker utanför FN:s regi eller inte, bör vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv därtill, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och , samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatsen ska kunna bidra till fred och stabilitet. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser. Internationella militära insatser, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 21. Den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde kan inte vara en ursäkt för att ska backa från internationella militära och civila insatser. Även om utvecklingen av vårt eget territoriella försvar kommer att ta mycket tid och kraft får det inte leda till att vi isolerar oss och ensidigt riktar oss inåt. Tvärtom, den oroliga omvärlden gör att vi måste vara beredda att ta ett internationellt ansvar även framöver. De militära insatser som deltar i ska som princip ha ett mandat från FN, även om det kan finnas situationer då detta inte är nödvändigt, exempelvis om ett obstruerande veto hindrar ett agerande i vårt närområde. Insatsens ledning spelar mindre roll. Det viktigaste är att kunna göra skillnad och bidra till fred och säkerhet. Vi är beredda att delta i insatser under FN-, EU- eller Natoflagg. En viktig utgångspunkt måste alltid vara att bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. ska bidra till och söka synergier mellan olika typer av stöd till länder det där pågår eller har pågått konflikter. bör ta en aktiv roll i arbetet för att effektivisera FN:s fredsfrämjande verksamhet. Det inkluderar en mer transparent planeringsprocess och en bättre löpande dialog mellan de tre huvudaktörerna: säkerhetsrådet, sekretariatet och de truppbidragsgivande länderna. FN ska med kraft intensifiera arbetet för att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt se till att förövarna ställs till svars. Dessutom behöver FN tillhandahålla hjälp och stöd till de som utsatts för övergrepp. När ofredande eller övergrepp upptäcks är det viktigt att följa de riktlinjer och strategier som finns för att stötta och hjälpa de barn som utsatts för övergrepp av FN-utsända. av de länder dit FN-trupper sänds finns varken fungerande rättssystem eller tillgång till vård i tillräckligt hög utsträckning. Internationella militära insatser, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22 samt 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 10. försvarsmakt ska kunna hjälpa till internationellt och vid behov agera fredsbevarande i andra delar av världen. Folkrätten, mänskliga rättigheter och konfliktförebyggande insatser ska värnas. Det svenska försvaret deltar i internationella insatser, inte för att kriga, utan för att vara med och säkra fred och bygga upp samhällen, tillsammans med stora civila insatser med bistånd och utvecklingsarbete. Det måste finnas en tydlig folkrättslig grund för att delta i internationella insatser. Alla beslut om militärt våld som en sista utväg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna ska fattas på FN:s uppdrag eller någon annan folkrättslig grund. Dessutom är det viktigt att göra en enskild bedömning i varje enskilt fall. Det är t.ex. därför vi har sagt ja till ett svenskt deltagande i FN-insatsen Minusma i och säger nej till ett svenskt deltagande i den franskledda insatsen Task Force Takuba i samma land. ska enbart delta i internationella militära insatser under FN-mandat. FN är den viktigaste internationella organisationen för frågor som rör konflikter, säkerhet och nedrustning, även om FN också har brister som måste åtgärdas. Genom folkrätten har FN en särställning som det organ som kan ge mandat till internationella militära insatser på folkrättslig grund. FN borde ha kapacitet och förmåga att genomföra alla internationella insatser själva. Så är dock inte fallet. har FN delegerat genomförandet av ett stort antal internationella insatser till andra organisationer. Det ska finnas mycket goda skäl för att ska delta i en sådan insats. För att FN som organisation och dess fredsbevarande insatser ska stärkas krävs att de enskilda staterna arbetar för att så ska ske. Det är viktigt att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolutioner och 1820. Förutom ökad andel kvinnor i fredsfrämjande insatser måste det finnas ett genusperspektiv på de internationella insatserna. bör verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser ska ha en handlingsplan för att genomföra FN:s resolution . Internationella militära insatser, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22 samt 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 21. Parallellt med ett starkare nationellt försvar är det viktigt att arbetet med ansvarsfulla internationella insatser fortsätter. Att värna territoriella integritet ska vara Försvarsmaktens första prioritet men att stå upp för mänskliga rättigheter internationellt och omsätta detta i praktiken är också prioriterade frågor. Det är därför av stor vikt att kan ställa svensk personal till förfogande för freds- och säkerhetsfrämjande samt konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för exempelvis Nato, FN, EU och . har bidragit till koalitionen mot Islamiska staten genom ett militärt utbildningsbidrag i . Vi har dessutom värdefulla insatser i , och – bara för att nämna några exempel. måste vara beredda att göra mer när det kommer till internationella insatser. Det får inte råda några som helst tvivel om var står i dessa frågor. Kampen för frihet, demokrati och människovärde får aldrig upphöra och ska föras både här hemma i och utomlands. behöver vara berett att bidra till en marin styrka för att öka tryggheten i och försvara den fria världshandeln. Regimen i har exempelvis gång på gång visat omvärlden att man inte skyr några medel i och med sina fartygskapningar. Om en internationell insats i behövs och efterfrågas ska vara berett att ingå i en internationell koalition som sätter samman en skyddsstyrka för att öka tryggheten. Massförstörelsevapen, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 18, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 8, 16–19 och 21, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 26 samt 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10. En av det internationella samfundets viktigaste uppgifter är att verka för rustningskontroll och icke-spridning av massförstörelsevapen. Risken för spridning av massförstörelsevapen har tyvärr ökat bl.a. som en konsekvens av att ett antal regimer för rustningskontroll befinner sig under stark press. Dagens kärnvapenländer behöver reducera sina egna kärnvapenarsenaler för att med trovärdighet kunna driva icke-spridningsfrågorna. Även de taktiska kärnvapnen bör omfattas av nya nedrustningsavtal, och ett provstoppsavtal måste komma på plats. Utvecklingen av missilförsvar är också en viktig komponent i icke-spridningsarbetet, då det bl.a. syftar till att ta bort incitamenten för länder att utveckla massförstörelsevapen och missilteknologi. Det svenska engagemanget för rustningskontroll och icke-spridning av kärnvapen ska fokusera på områden där kan skapa verklig och tydlig nytta. FN:s konvention om kärnvapenförbud (TPNW) faller inte inom detta kriterium. Eftersom kärnvapenmakterna står utanför konventionen, riskerar den i stället att försvaga om icke-spridning av kärnvapen. I förlängningen innebär det att kärnvapenförbudskonventionen faktiskt riskerar att också bidra till utebliven nedrustning. Dessutom kan en svensk ratificering få mycket negativa följder för försvarssamarbeten med andra länder. Regeringens utredare rekommenderar att inte undertecknar eller ratificerar kärnvapenförbudskonventionen. Vi delar denna slutsats. För att på bästa sätt bidra till kärnvapennedrustning bör i stället kraftfullt driva en linje som syftar till att främja och värna existerande processer, såsom icke-spridningsavtalet och den bredare icke-spridningsregimen. Den översynskonferens av icke-spridningsavtalet som skulle ha genomförts har skjutits upp till 2021. Det är angeläget att regeringen arbetar aktivt med att bygga upp koalitioner med andra länder för att tillgodo se att förhandlingarna renderar starka och genomförbara slutsatser från översynskonferensen. Även ett antal andra rustningskontroll regimer som berör konventionella stridskrafter är satta ur spel eller befinner sig under stark press så som avtalet mellan och om att avskaffa medel- och kortdistansrobotar, Open och fördraget om konventionella styrkor i (CFE). Det är angeläget att det görs regelbundna analyser av de säkerhetspolitiska konsekvenserna av utvecklingen av dessa rustningskontrollregimer samt att det vidmakthålls stark kompetens på detta område i . Även den olagliga spridningen av små och lätta vapen måste bekämpas, då sådana vapen skördar hundratusentals dödsoffer . Slutligen vi vill lyfta det problematiska i att vissa länder inte respekterar existerande konventioner. Trots att flertalet av världens länder, däribland , har ratificerat konventionen om förbud mot kemiska vapen har nervgiftet novitjok använts mot politiska motståndare på ett mycket flagrant sätt. Att införa nya konventioner, som den föreslagna konventionen mot kärnvapen, och skapa efterlevnad av dessa hos auktoritära stater är en ännu större utmaning än att upprätthålla existerande konventioner. Massförstörelsevapen, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 8, 16–19 och 21, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 26, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 18, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10. släppte () en rapport om kärnvapen. I den konstateras det – utöver att satsar på att förnya sina kärnvapen – att uppvisar ett nytt förhållningssätt. Det nya är att tydligt visar upp och hotar med sina vapen som en del av sitt säkerhets- och försvarspolitiska agerande. För blev detta tydligt redan påsken 2013 då simulerade ett kärnvapenanfall mot vårt territorium. förespråkar avspänning och nedrustning av kärnvapen. Utifrån dagens säkerhetspolitiska läge gäller det att vara pragmatisk och realistisk och därför ser vi det som nödvändigt att åter få med denna aspekt i säkerhetspolitiska planering och arbete. bygger flytande kärnkraftverk i som bogseras genom nära svenskt territorium för drift i . Planen är att producera fler av dessa kraftverk. Tack vare norska påtryckningar har beslutat att inte ladda dessa reaktorer i , utan det görs istället i . I återfinns baseringsområdena för ryska norra flottan som baserar sina reaktordrivna ubåtar där. Många av dessa ubåtar bär strategiska kärnvapen för att upprätthålla andraslagsförmåga. Detta gör att det också finns omfattande lager av kärnvapen på . De ryska reaktordrivna fartygen har haft flera haverier och bl.a. sjönk en reaktordriven ubåt utanför 1989, sjönk den reaktordrivna ubåten i och 2011 brann det i en reaktordriven ubåt som normalt bär minst 16 kärnstridsspetsar. genomför även försök med reaktordrivna kryssningsrobotar och försöken misstänks ha lett till utsläpp av radioaktivitet. En mer aktiv svensk politik på detta område där förebyggande åtgärder prioriteras och risker uppmärksammas är av vikt. Initiativ bör tas för att i samverkan med grannländer påverka främst och för att öka säkerheten när det gäller olika tillämpningar av kärnteknik. Massförstörelsevapen, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 8, 16–19 och 21 samt 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10 samt 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 26, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 18, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 11. är det atombomberna fälldes över och . Men kärnvapen är fortfarande en viktig del i många länders försvarsdoktrin. har ett förflutet av aktivt arbete för nedrustning i allmänhet och kärnvapenavrustning i synnerhet. Genom historia av militär alliansfrihet finns en unik röst som bör användas än tydligare för en global kärnvapennedrustning. Natomedlemskapen splittrar i kärnvapenfrågan. nåddes målet om 50 länder som hade ratificerat FN:s konvention om kärnvapenförbud, och den börjar därmed gälla , . Detta är en stor framgång. Som självständig och militärt alliansfri stat bör självklart tillhöra de länder som signerar och ratificerar FN:s konvention om kärnvapenförbud. Överenskommelser om kärnvapenfria zoner är ett av de allra mest effektiva verktygen mot kärnvapen och kärnvapenspridning. Om länder kan vara förvissade om att andra stater inte håller kärnvapen dämpar det viljan att skaffa egna. Stora delar av världen omfattas redan av kärnvapenfria zoner eller zoner fria från massförstörelsevapen. Det gäller exempelvis , , och . Den globala upprustningen vad gäller kärnvapen är mycket illavarslande. Särskilt oroande är de misslyckade kärnvapensamtalen mellan och . Den spända relationen mellan och Nato riskerar att bidra till en ökad tilltro till kärnvapnens avskräckande förmåga med upprustning och terrorbalans som följd. I sin årsbok konstaterar fredsforskningsinstitutet att även om antalet kärnvapen minskar något i världen fortsätter alla stater som har kärnvapen att modernisera sina vapenarsenaler. Att och , som tillsammans har av alla kärnvapen, fortsätter att modernisera sina stridsspetsar skapar osäkerhet i omvärlden. Ny start-avtalet som reglerar och strategiska kärnvapen löper ut . Länderna har ännu inte lyckats nå en överenskommelse om förlängning. bör i sina bilaterala kontakter verka för att avtalet förlängs. Det är också oroande att har valt att lämna () om ömsesidig kärn-vapennedrustning med . bör i sina bilaterala kontakter verka för ett nytt nedrustningsavtal motsvarande . Internationell säkerhet ska vila på folkrätt, samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning. I ljuset av den säkerhetspolitiska utvecklingen i världen blir FN:s avtal om förbud mot kärnvapen särskilt viktigt. Genom historia av militär alliansfrihet finns en unik röst som bör användas än tydligare för en global kärnvapennedrustning. Massförstörelsevapen, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 26 samt 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 8, 16–19 och 21, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 18, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10. Nya tider kräver nya frågor på den internationella agendan. I takt med den tekniska utvecklingen förändras också krigföringen och de säkerhetspolitiska hoten. Teknisk utveckling är naturligtvis generellt något positivt, men det är uppenbart att det också kan medföra svåröverblickbara risker och konsekvenser. Man måste vara försiktig. Den artificiella intelligensens framväxt innebär stora möjligheter för vårt samhälle, men den leder exempelvis också till behovet av en som reglerar användande, spårbarhet, moraliska gränsdragningar och mänskligt ansvarsutkrävande när det gäller användande av dödliga autonoma vapen, s.k. mördarrobotar. Natooption, punkt 4 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: I de tre motionerna från och Liberalerna som behandlas i beslutspunkten framgår tydligt att motionärernas uppfattning och syfte med motionerna är att ska gå med i Nato. Det är alltså tydligt att de partier som utgör en majoritet i det här beslutet gör det utifrån helt motstridiga ståndpunkter. , anser att ska gå med i Nato. anser att inte ska gå med i Nato. Att , vill använda en Natooption som ett steg mot Nato-medlemskap är uppenbart. Till sin hjälp tar de ett parti som inte vill gå med i Nato. Det är inte en stabil och trovärdig grund för en ändring av säkerhetspolitiska linje. vill ha ett mycket nära militärt samarbete med och hävdar att en Natooption skulle undanröja eventuella hinder för det. Det finns dock inga som helst signaler från om att en avsaknad av en uttalad svensk Natooption är ett problem i relationerna mellan våra båda länder. Natooption, punkt 4 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi anser att och bör ingå ett försvarsförbund. Vi har inte ändrat uppfattning i frågan om ett svenskt medlemskap i . Vi stödjer beslutet om ett tillkännagivande till regeringen om en Natooption. Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2020/21:30 2020/21:3743 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina bilaterala kontakter ska verka för att återansluter sig till Open och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör lagstifta om ett förbud mot införande och transitering av kärnvapen på svenskt territorium samt följa upp att förbudet följs genom tillförlitliga kontrollmekanismer och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i vare sig Europeiska försvarsfonden eller Europeiska fredsfaciliteten och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina bilaterala kontakter bör verka för att förlängs och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sina bilaterala kontakter bör verka för ett nytt nedrustningsavtal motsvarande (Intermediate-Range Nuclear Forces) och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att alla samarbetsländer vid internationella insatser ska ha en handlingsplan för att genomföra FN:s resolution och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett svenskt Natomedlemskap och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3749 av m.fl. (C, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska söka medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likt ska anta en Natooption så att det svensk-finska samarbetet kan utvecklas till sin fulla potential och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska bedriva gemensam operationsplanering med fler länder än och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:219 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen konsekvent bör adressera de klimat- och miljörelaterade förändringarnas koppling till säkerhetspolitiken i utrikespolitiska relationer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:529 av (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s försvarssamarbete Pesco fortsatt bör vara på en mellanstatlig nivå och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett fördjupat samarbete mellan Nato och EU och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationella fredsoperationer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:750 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stå utanför Nato och andra stormakters militärallianser och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter förmåga aktivt ska kunna delta i insatser inom ramen för FN och och tillkännager detta för regeringen.