bet · H701SfU16 · 2020-03-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om svenskt medborgarskap. Motionerna handlar bl.a. om språk- och samhällskunskapstester och egen försörjning som villkor för svenskt medborgarskap och förlängning av tiden för hemvist. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, KD). Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Hemvist som villkor för medborgarskap, punkt 1 (M) 2.Hemvist som villkor för medborgarskap, punkt 1 (SD) 3.Upphävande av medborgarskap, punkt 2 (M, SD, KD) 4.Förlust och befrielse av medborgarskap, punkt 3 (SD) 5.Språk, samhällsorientering, försörjning och uppvärdering av medborgarskapet, punkt 4 (M) 6.Språk, samhällsorientering, försörjning och uppvärdering av medborgarskapet, punkt 4 (SD) 7.Språk, samhällsorientering, försörjning och uppvärdering av medborgarskapet, punkt 4 (KD) 8.Moratorium, punkt 5 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hemvist som villkor för medborgarskap 2019/20:2014 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 3 (M, SD, KD) Förlust och befrielse av medborgarskap 2019/20:1748 av (C) och 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 4 (SD) Språk, samhällsorientering, försörjning och uppvärdering av medborgarskapet 2019/20:132 av (KD), 2019/20:2014 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 21, 2019/20:2867 av Boriana (M), 2019/20:2877 av Boriana (M), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 2–5 och 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (KD), (V), (SD), (MP), (S), (M), (M), (M), (M), (L), (S), (S), Lawen Redar (S), (SD) och (SD). Utskottet behandlar i detta betänkande 23 motionsyrkanden om svenskt medborgarskap som väckts under allmänna motionstiden /20. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förlängning av tiden för hemvist, språk- och samhällskunskapstester liksom egen försörjning som villkor för att få svenskt medborgarskap samt uppvärdering av medborgarskapets betydelse. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (M, SD, KD), 4 (SD), 5 (M), 6 (SD), 7 (KD) och 8 (SD). Frågor om medborgarskap regleras i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL. Enligt 1 § MedbL är det svenska medborgarskapet ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Förvärv av medborgarskap genom ansökan, s.k. naturalisation Naturalisation innebär att en utlänning under vissa givna förutsättningar beviljas svenskt medborgarskap. Någon absolut rätt härtill föreligger inte, även om villkoren i och för sig är uppfyllda (prop. 1975/76:136 s. 34). Det är fråga om en exklusiv rätt för staten att, efter en diskretionär prövning inom ramen för en rimlig tolkning av medborgarskapslagstiftningen, avgöra om en person bör tas upp till svensk medborgare eller inte (prop. 1997/98:178 s. 15). I lagstiftningen finns ett s.k. hemvistkrav med innebörden att en utlänning efter ansökan kan beviljas medborgarskap om han eller hon har varit bosatt i , en statslös och flykting och en nordisk medborgare (11 § 4 MedbL). Vidare finns krav på att utlänningen har styrkt sin identitet, har fyllt , har permanent uppehållstillstånd, samt har haft och kan förväntas ha ett hederligt levnadssätt (11 § MedbL). Det finns dock särskilda bestämmelser om undantag från villkoren för naturalisation (dispens). Dispens får medges om sökanden har varit svensk medborgare, är gift eller sambo med en svensk medborgare eller om det annars finns särskilda skäl till det (12 § MedbL). Dessutom får en sökande som inte kan styrka sin identitet naturaliseras endast om han eller hon har hemvist här i landet och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. Medborgarskap för barn och unga vuxna Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barn får. Territorialprincipen innebär att barnet får medborgarskap i det land där barnet föds. Ett barn till en svensk förälder får automatiskt svenskt medborgarskap vid födelsen, om barnet fötts efter (2 § MedbL). krävdes för att ett barn skulle förvärva svenskt medborgarskap från fadern vid födelsen bl.a. att fadern var gift med barnets mor. Ett barn som fötts i och som sedan födelsen är statslös får svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet (6 § MedbL). Vidare kan ett barn få svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet , eller om barnet är statslöst, . Anmälan ska göras innan barnet fyllt (7 § MedbL). Av 14 § MedbL följer att en svensk medborgare förlorar sitt svenska medborgarskap när han eller hon fyller om han eller hon är född utomlands, aldrig haft hemvist i och inte heller varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet. På ansökan som görs innan den svenske medborgaren fyller får dock medges att medborgarskapet behålls. Förlust av svenskt medborgarskap sker emellertid inte om detta skulle leda till att personen blir statslös. Enligt 15 § MedbL får den som är eller önskar bli utländsk medborgare på ansökan befrias från sitt svenska medborgarskap. Befrielse ska medges den som saknar hemvist i . Den som har hemvist i får vägras befrielse endast om det finns särskilda skäl. Är sökanden inte redan utländsk medborgare ska som villkor för befrielsen från svenskt medborgarskap krävas att han eller hon förvärvar medborgarskap i ett annat land. Varje kommun ska minst en gång anordna en ceremoni för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap (29 § MedbL). Vid medborgarskapsceremonin ska innehållet i 1 § MedbL förmedlas. Hemvist som villkor för medborgarskap I kommittémotion 2019/20:2014 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att hemvistkravet för medborgarskap i som huvudregel ska förlängas med . Detta innebär ett hemvistkrav som huvudregel och för statslösa och flyktingar. Även m.fl. (M) begär i partimotion 2019/20:2833 yrkande 22 ett tillkännagivande om att förlänga kravet på hemvist för svenskt medborgarskap med . I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att införa en möjlighet att förvärva medborgarskap vid arbete och egen försörjning. I kommittémotion 2019/20:3052 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om längre hemvisttid för att beviljas medborgarskap. Det bör krävas hemvisttid utom för nordiska medborgare som även i fortsättningen ska kunna bli svenska medborgare . Förlust och befrielse från svenskt medborgarskap m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3052 yrkande 7 ett tillkännagivande om att skydda minderårigas svenska medborgarskap. Det har förekommit fall när den eller de som haft vårdnaden om ett barn ansökt om att barnet ska befrias från sitt svenska medborgarskap i samband med att barnet förts utomlands, exempelvis för att giftas bort. En ansökan om att säga upp ett svenskt medborgarskap bör därför alltid prövas i domstol om det gäller en minderårig. Vidare begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om frivilligt avsägande av svenskt medborgarskap i syfte att återvända. Svenska medborgare som tidigare haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl ska kunna ta del av återvändandeinsatser som erbjuder, inklusive återetableringsbidrag. Detta bör villkoras med att de frånsäger sig det svenska medborgarskapet. Om personen inte stannar i hemlandet och frånsäger sig det svenska medborgarskapet ska återetableringsbidraget återbetalas. I motion 2019/20:1748 av (C) begärs ett tillkännagivande om ändring av medborgarskapslagen. Den som är född som svensk medborgare bör inte förlora sitt medborgarskap när han eller hon fyller trots avsaknad av hemvist i . bör åtgärder vidtas för att göra det lättare att återfå ett förlorat medborgarskap. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:2745 yrkande 8 ett tillkännagivande om förändrad lagstiftning för att skydda barn från att deras föräldrar kan ansöka om att säga upp barnets medborgarskap. Ingen under ska behöva riskera att föras utomlands för att bli bortgift i ett land där barnäktenskap är tillåtet. Lagen är skriven så att det är mycket svårt att avslå en ansökan om att få det svenska medborgarskapet upphävt. En ansökan om att säga upp det svenska medborgarskapet för en person bör därför inte få bifallas utan att en domstol först prövar skälen. Språk, samhällsorientering, försörjning och uppvärdering av medborgarskapet I kommittémotion 2019/20:2014 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om krav på kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället för medborgarskap. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda införandet av ett krav på huvudsaklig försörjning som inte är i form av försörjningsstöd för beviljande av medborgarskap i . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att systemet för medborgarskapsceremonier i ska uppvärderas. En översyn bör ske i detta syfte. Även m.fl. (M) begär i partimotion 2019/20:2833 yrkande 20 ett tillkännagivande om att ställa krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett krav på egen försörjning för svenskt medborgarskap. Motsvarande yrkanden finns även i motionerna 2019/20:2867 av Boriana (M) om kunskaper i det svenska språket för att beviljas medborgarskap och 2019/20:2877 av Boriana (M) om att ändra lagen om svenskt medborgarskap. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3052 yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda ett visst försörjningskrav kring medborgarskap. Det bör t.ex. krävas att den sökande har arbetat, gjort rätt för sig och inte legat samhället till last. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om språkkrav och språktest. Att behärska det svenska språket i såväl tal som skrift ska vara ett självklart grundkrav för att beviljas svenskt medborgarskap. Dessutom begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om samhällskunskapskrav och samhällskunskapstest, t.ex. vad gäller jämställdhet, jämlikhet och yttrande- och åsiktsfrihet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en lojalitetsförklaring. Utöver de krav på hederligt levnadssätt som finns för att beviljas medborgarskap bör det införas en obligatorisk lojalitetsförklaring som slutsteg i ansökningsprocessen för att medborgarskap ska godkännas. I kommittémotion 2019/20:3119 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett starkt medborgarskap. Det svenska medborgarskapet bör värderas högt. Krav på språk- och samhällskunskap bör ställas i medborgarskapsprocessen. Medborgarskapet bör även på ett tydligt sätt kopplas samman med såväl rättigheter som skyldigheter, förmåner som plikter. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 32 ett tillkännagivande om att utreda och uppvärdera medborgarskapets betydelse. Det finns anledning att i ett större sammanhang bl.a. se över medborgarskapet, kraven för att få medborgarskap och processen som föregår ett medborgarskap. De som söker medborgarskap bör ha genomgått undervisning i samhällsorientering. Alla som blir medborgare eller myndiga bör få en medborgarbok där de rättigheter och skyldigheter som följer av medborgarskapet förmedlas. Även i motion 2019/20:132 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över villkoren för att erhålla svenskt medborgarskap. I det sammanhanget bör olika frågor genomlysas såsom ceremonier samt samhälls- eller språkkrav. I kommittémotion 2019/20:3119 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om ett moratorium för beviljande av medborgarskap. Möjligheten att ansöka om och beviljas medborgarskap bör tillfälligt stoppas mot bakgrund av den extrema arbetsbelastningen på och behovet av insatser för att höja värdet av medborgarskapet. Medborgarskapet har både ett symboliskt och ett reellt värde i av ökad rörlighet över gränser. gäller enligt den s.k. portalparagrafen i medborgarskapslagen (1 § MedbL) att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Vidare är det numera obligatoriskt för kommunerna att en gång anordna ceremonier för nya svenska medborgare i syfte att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Välkomnandet är frivilligt för den enskilde och får utformas efter kommunernas skiftande förutsättningar och förhållanden. Mot bakgrund av portalparagrafen och vad som redan gäller angående medborgarskapsceremonier anser utskottet att det saknas skäl att föreslå ett tillkännagivande om en uppvärdering av medborgarskapet och medborgarskapsceremonierna. Inte heller anser utskottet att det finns skäl för att göra ett tillkännagivande om en lojalitetsförklaring som ett slutsteg i processen för att få ett medborgarskap. Därför avstyrks motionerna 2019/20:2014 (M) yrkande 4, 2019/20:3052 (SD) yrkande 5, 2019/20:2988 (KD) yrkande 32 och 2019/20:132 (KD). Frågan om ändring av hemvistkravet har tagits upp i ett antal motioner. Utskottet anser att de krav på hemvist som gäller för olika personkategorier för att beviljas svenskt medborgarskap är väl avvägda och inte bör ändras. Inte heller bör det införas en möjlighet att beviljas medborgarskap vid arbete och egen försörjning. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2014 (M) yrkande 3, 2019/20:2833 (M) yrkandena 22 och 23 samt 2019/20:3052 (SD) yrkande 1. När det gäller krav på kunskaper i svenska och om det svenska samhället samt befrielse av medborgarskap kan utskottet konstatera att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag om att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska vara krav för svenskt medborgarskap (dir. 2019:70). Syftet är att stärka medborgarskapets status och främja ett inkluderande samhälle där individen stärks och ökar sina möjligheter att bli en aktiv samhällsmedborgare. I uppdraget ingår även att utreda i vilken utsträckning det krävs undantag för vissa grupper. Vidare ska utredaren lämna förslag om hur barns rättigheter i ärenden om befrielse från svenskt medborgarskap kan stärkas och hur möjligheterna att avslå en ansökan om befrielse från svenskt medborgarskap bör utökas. Utredaren ska redovisa uppdraget i de delar som gäller språk- och samhällskunskapskrav . I övriga delar ska uppdraget redovisas . Utskottet, som anser att det är rimligt att ställa krav på vissa kunskaper i svenska och om det svenska samhället för att få svenskt medborgarskap, ser positivt på det pågående utredningsarbetet. När det gäller barns rättigheter i ärenden om befrielse av medborgarskap vill utskottet understryka vikten av att förslag som stärker barnets rätt läggs fram . Inget barn ska kunna föras utomlands för att bli bortgift mot sin vilja. Utredningens förslag och beredningen bör dock avvaktas varför det saknas skäl för att nu göra några tillkännagivanden i dessa frågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:2014 (M) yrkande 1, 2019/20:2833 (M) yrkande 20, 2019/20:2867 (M), 2019/20:2877 (M), 2019/20:3052 (SD) yrkandena 3, 4 och 7, 2019/20:3119 (SD) yrkande 2 och 2019/20:2745 (L) yrkande 8. Frågan om ett försörjningskrav för att få medborgarskap har lyfts i några motioner. Ett försörjningsvillkor fanns i tidigare medborgarskapslagstiftning, men togs bort 1976, bl.a. eftersom gruppen personer som uppbar socialhjälp var jämförelsevis liten och det fanns en godtagbar orsak, t.ex. bristande skolunderbyggnad eller yrkesutbildning (prop. 1975/76:136 s. 32). I nu gällande medborgarskapslagstiftning finns ett krav på hederligt levnadssätt för att få medborgarskap. Att ha skulder till det allmänna eller till enskilda kan utgöra hinder mot att villkoret om hederligt levnadssätt ska anses uppfyllt. Det har ansetts rimligt att betrakta skulder till det allmänna som särskilt belastande för den enskilde vid bedömningen av om kravet på ett hederligt levnadssätt är uppfyllt (MIG 2016:12). Utskottet anser att det med det anförda inte finns skäl att föreslå något tillkännagivande om försörjningskrav. Motionerna 2019/20:2014 (M) yrkande 2, 2019/20:2833 (M) yrkande 21, 2019/20:3052 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. När det gäller befrielse från svenskt medborgarskap och bidrag till svenska medborgare som har haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl och som vill bosätta sig i sitt ursprungsland noterar utskottet att det finns ett system med resebidrag vid s.k. återvandring, men att svenska medborgare är undantagna. Vidare finns möjligheter till återetableringsstöd för vissa utländska medborgare som har fått avslag på sin asylansökan i . Utskottet anser att regelverket om befrielse från svenskt medborgarskap inte bör ändras och att ovan nämnda system om stöd och bidrag vid återvandring och återvändande inte bör omfatta svenska medborgare. Det finns därför inte skäl att föreslå ett tillkännagivande om detta. Motion 2019/20:3052 yrkande 8 avstyrks därför. Om en svensk medborgare är född utomlands, aldrig har haft hemvist i och inte heller har varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet förlorar han eller hon sitt svenska medborgarskap. Den svenska medborgaren får dock behålla sitt svenska medborgarskap om han eller hon ansöker om detta . Utskottet, som kan konstatera att den som fyllt dessutom kan ansöka om naturalisation, anser att regelverket i dessa delar är väl avvägt. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:1748 (C). Slutligen anser utskottet att det saknas skäl att föreslå ett tillkännagivande när det gäller frågan om ett moratorium för beviljande av medborgarskap. Därmed avstyrks motion 2019/20:3119 (SD) yrkande 11. Hemvist som villkor för medborgarskap, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2014 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1. krävs som huvudregel hemvist i för medborgarskap. För statslösa och flyktingar gäller och för nordiska medborgare . Om tidsbegränsade uppehållstillstånd blir huvudregel kommer tidpunkten för förvärv av permanent uppehållstillstånd respektive svenskt medborgarskap i många fall ligga mycket nära varandra. Ett permanent uppehållstillstånd bör emellertid vara ett steg på vägen till ett medborgarskap. Den nya huvudregeln för den som ansöker om medborgarskap bör därför vara ett hemvistkrav i stället . Hemvistkravet bör för statslösa och flyktingar förlängas från till . Möjlighet till förkortat hemvistkrav i dessa fall bör finnas för den som har varit svensk medborgare tidigare och söker om ett nytt medborgarskap samt för den som är gift eller sambo med en svensk medborgare. Dagens hemvistkrav för nordiska medborgare bör bibehållas. För att arbete och egna ansträngningar alltid ska löna sig bör det därutöver införas en möjlighet att få medborgarskap för den som jobbar och försörjer sig själv. Hemvist som villkor för medborgarskap, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:2014 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23. Med nuvarande regler kan det i vissa fall räcka med så kort hemvisttid som för att beviljas medborgarskap, även om det oftast snarare rör sig . I och med att ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas redan efter två eller uppehållstillstånd, för anknytning respektive arbete, kan medborgarskapet ses som ett komplement till permanent uppehållstillstånd i stället för ett eget, mycket värdefullt mål. Av denna anledning bör kravet på hemvisttid vara utom för nordiska medborgare som även i fortsättningen bör kunna beviljas medborgarskap hemvist. Upphävande av medborgarskap, punkt 2 (M, SD, KD) av (KD), (SD), (M), (M), (M), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 7. Ett stärkt medborgarskap förutsätter inte enbart att det ställs fler krav för att erhålla det utan även ett ökat skydd mot att berövas det, särskilt för minderåriga. Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv har presenterat sitt slutbetänkande (SOU 2018:69). Av detta framgår att det förekommit fall när den eller de som har vårdnaden om ett barn ansökt om att barnet ska befrias från sitt svenska medborgarskap i samband med att barnet förts utomlands, exempelvis för att giftas bort. Dagens lagstiftning är inte tillräcklig för att försvara dessa unga svenska medborgares rätt till det svenska medborgarskapet. En ansökan om att säga upp ett svenskt medborgarskap bör därför alltid prövas i domstol om det gäller en minderårig. Förlust och befrielse av medborgarskap, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:1748 av (C). Svenska medborgare som tidigare haft uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl bör kunna ta del av de återvändandeinsatser som erbjuder, inklusive återetableringsbidrag, under förutsättning att de frånsäger sig sitt svenska medborgarskap. Lämpligen bör den som återvänder kunna behålla sitt svenska medborgarskap . betraktas återetableringsbidraget i praktiken som ett lån. Om den återvändande vid periodens slut beslutar sig för att stanna i hemlandet, och frånsäger sig det svenska medborgarskapet, bör lånet avskrivas. I annat fall bör lånet återbetalas. Språk, samhällsorientering, försörjning och uppvärdering av medborgarskapet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2014 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 20 och 21, 2019/20:2867 av Boriana (M) och 2019/20:2877 av Boriana (M), 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och 2019/20:132 av (KD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2019/20:3052 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det finns en naturlig koppling mellan medborgarskapet och språket som bör förstärkas. Grundläggande kunskaper i svenska har stor betydelse för integrationen och leder till samhörighet med . Det är också nödvändigt med vissa kunskaper i svenska för att effektivt kunna utöva de demokratiska rättigheter som följer med medborgarskapet, såsom rösträtt i riksdagsval.