bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — Utskottet konstaterar att det av webbplats framgår att om verket upptäcker att en person har begått ett brott i , så anmäler myndigheten det till polisen. En samverkan sker då efter behov i det enskilda fallet. Av årsredovisning (s. 89) framgår att verket medverkar i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Satsningen har som mål att bekämpa den organiserade brottsligheten. Inom satsningen samverkar myndigheterna i ärenden på både regional och nationell nivå. har också deltagit i ett antal operativa insatser kopplade till satsningen. Utskottet ser mot ovanstående bakgrund inte anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om bl.a. utvisning av asylsökande som begår brott . Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:899 (M), 2019/20:1358 (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2841 (M) samt 2019/20:2946 (M). Några motioner tar upp olika aspekter av verksamheten hos , såsom att beslutsprocessen är enhetlig och effektiv, att bör prioritera att utreda om den asylsökande innebär ett säkerhetshot samt att sökande har möjlighet att välja kvinnlig eller manlig utredare och tolk. ska enligt 3 § 1 förordningen (2019:502) med instruktion för ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Av årsredovisning framgår att genomförda uppföljningar av den rättsliga kvaliteten i asylärenden i huvudsak har visat ett mycket gott resultat. I stort sett samtliga granskade asylärenden har bedömts vara korrekt avgjorda och utredda enligt sin beskaffenhet. Vidare framgår det av årsredovisningen att () fattade beslut i 700 ärenden som rörde . I femton av dessa riktades kritik mot verket. Justitiekanslern () fattade beslut i ett fyrtiotal tillsyns- och skadeståndsärenden. I två av dessa har JK beviljat ersättning och i ytterligare ett har JK uttalat kritik mot verket. följer alltid upp beslut från JO och JK. När verket får kritik görs en återkoppling till berörd enhet eller region, och lämpliga åtgärder vidtas för att komma till rätta med bristen. Av statistik i årsredovisningen framgår att antalet avgjorda asylärenden uppgick till 46 957, medan det uppgick till 44 520. Vidare framgår av redovisningen att verkets prognos låg till grund för planering av asylverksamheten . Planeringen byggde på en fortsatt avarbetning av äldre ärenden, utöver de ärenden som löpande ska prioriteras som t.ex. barn utan vårdnadshavare och Dublinärenden. Syftet var att nå handläggningstider inom ramen för förordningsstyrda tider. En av förutsättningarna för detta var att antalet öppna förstagångsärenden vid utgången av 2019 skulle uppgå till omkring 15 000, varav skulle vara äldre än . Vid utgången av 2019 kunde det konstateras att hade överträffat planeringen i alla väsentliga delar. Enligt utskottet finns det även fortsättningsvis utrymme för förbättringar av rättssäkerheten och effektiviteten generellt i hantering av asylärenden. Detta ansvar ligger dock på regeringen, som genom regleringsbrev och myndighetsdialog säkerställer en rättssäker handläggning. Utskottet följer denna fråga. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl för ett tillkännagivande och avstyrker därför motionerna 2019/20:3119 (SD) yrkandena 4 och 5. Av årsredovisningen framgår också att och Säkerhetspolisen har ett mycket nära samarbete i arbetet mot terrorism och säkerhetshot kopplat till migrationsprocesserna. Ett gemensamt utvecklingsarbete bedrevs i syfte att utveckla förmågan att upptäcka och identifiera säkerhetshot, och myndigheterna fortsatte att utveckla förmågan till informationsutbyte och förmågan att upptäcka eventuella hot inom samtliga migrationsprocesser. Med hänsyn till vad redovisar kan utskottet inte finna skäl för ett tillkännagivande i frågan och avstyrker således motion 2019/20:3051 (SD) yrkande 7. Enligt utlänningsförordningen ska en utlänning inför den muntliga handläggningen hos tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Utlänningens önskemål ska tillgodoses om det är möjligt. Bestämmelsen bygger på artikel 15.3 b) och c) i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet (2013/32/EU), som anger att medlemsstaterna ska ordna så att intervjun med den asylsökande genomförs av en person av samma kön som sökanden och tillhandahålla en tolk av samma kön om sökanden begär det, om det inte rör sig om en undantagssituation. Utskottet ser fördelar med möjligheten för asylsökande att få välja kön på utredare och tolkar, t.ex. kan denna möjlighet främja en fullödig utredning. Vidare kan utskottet konstatera att reglerna i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet är bindande för . Utskottet avstyrker med det sagda motion 2019/20:3051 (SD) yrkande 11. Vissa typer av skyddsskäl Några motioner tar upp prövningen av vissa typer av skyddsskäl, såsom religiös uppfattning, kön och sexuell läggning, och anslutande frågor. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat enligt utlänningslagen. Enligt 4 kap. 1 § UtlL avses med flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Enligt 5 kap. 1 § UtlL har en flykting rätt till uppehållstillstånd. och migrationsdomstolarna ska med grund i de skäl som anförs och det underlag som presenterats avgöra om det finns ett skyddsbehov eller någon annan grund för uppehållstillstånd. En individuell bedömning görs i det enskilda fallet. I egenskap av praxisbildande instans ger Migrationsöverdomstolen vägledning för tillämpningen. Utöver avgöranden från Migrationsöverdomstolen, förarbeten och andra sedvanliga rättskällor har utvecklat ett eget stöd för bedömningarna i ärendena. expertorgan Lifos tillhandahåller landinformation och omvärldsanalyser, och verket publicerar rättsliga ställningstaganden. publicerades ett sådant om metoden för prövningen när religion, inklusive konversion och ateism m.m., åberopas som asylskäl (SR 46/2018). Även för utredning och prövning av risken för personer som åberopar skyddsskäl på grund av sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller könsuttryck följer ett rättsligt ställningstagande (SR 38/2015), liksom för utredning och bedömning av förföljelse på grund av kön avseende kvinnor (SR 26/2017). För att kontrollera den rättsliga kvaliteten i fattade beslut genomför kvalitetsuppföljningar. För att säkerställa rättslig kvalitet i asylärenden där religiös uppfattning åberopas genomför en fördjupningsutbildning som slutförs . Utbildningen består av en föreläsningsdel, en seminariedel med medlemmar i två olika kristna församlingar samt gruppövningar. I en analys av ändringar i domstol granskades ärenden där den asylsökande var afghansk medborgare, vilket är en kategori ärenden där det förekommer att religiösa skäl åberopas. Bifallsfrekvensen i domstol låg under ett tertial på . gjorde en kartläggning av vilka behov som finns i verksamheten när det gäller handläggning där religiös uppfattning åberopas. För att få svar på frågan vilken kvalitet beslut håller tittar rapporten på de domar som ingår i underlaget. Det framgår att beslut i konversionsärenden i någon liten del ändras oftare än i andra typer av ärenden (jämfört ). Den något högre ändringsfrekvensen kan bero på att ärenden där konversion anförs ofta är ärenden där den sökande har ändrat trostillhörighet i . Vistelsetiden i medför då att bevisning i form av religiös aktivitet löpande kan tillföras ärendena. Det kan därför vara en väsentlig skillnad i bevisläget mellan grundprövningen och prövningen i domstolen, då en sökande t.ex. har varit aktiv i en församling i . För att säkerställa kvalitet och likformig tillämpning i asylärenden där religiös uppfattning åberopas kommer emellertid närmare att undersöka orsaken till de regionala skillnader som upptäcktes. fick i uppdrag av regeringen att vara strategisk myndighet för hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter (Ku2018/01457/DISK). Av årsredovisningen framgår bl.a. att verket har fördubblat kapaciteten att utbilda personal inom asylprövningsverksamheten i den EU-gemensamma utbildningen EASO Gender, Gender Identity and Sexual Orientation. har också omarbetat sitt handläggningsstöd. I och med detta ansvarar ordinarie beslutsfattare /20 för kvaliteten i hbtq-ärenden. låg ansvaret på s.k. hbtq-specialister. Förändringen syftar till att på ett mer långsiktigt hållbart sätt ge ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet. Vidare har samverkan med övriga strategiska myndigheter skett, liksom en organiserad dialog med civilsamhället i form av möten med RFSL och RFSL Ungdom med olika teman och fokus på att öka kvaliteten i myndighetens arbete. Inom ramen för dialogen har myndigheten medverkat vid seminarier. rättsliga ställningstagande SR 26/2017 ska ge stöd för utredning och bedömning av den framåtsyftande risken för kvinnor som åberopar förföljelse på grund av kön. Av årsredovisningen framgår att fortsätter att arbeta med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i styrning, uppföljning och metodutveckling. Det handlar om att jämställdhetsperspektivet blir alltmer integrerat i myndighetens arbete. Över lag handlar det om att perspektivet på ett tydligare sätt genomsyrar myndighetens verksamhet genom att det allt oftare finns med i framtagandet av underlag, analyser och uppföljningar. Nya metoder för att följa upp och mäta rättslig kvalitet är under utveckling, och med dessa avser man att också mäta resultat utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet vill framhålla att de asylskäl som det nu är fråga om ofta är svåra att bedöma. Inte minst gäller det när förföljelse på grund av religiös uppfattning åberopas och sökanden uppger att han eller hon har konverterat under vistelsen i . Utskottet inser att det alltid kommer att finnas ett utrymme för förbättringar hos , inte minst vad gäller bedömningarna av asylärenden om konvertiter och hbtq-personer. ser utskottet med tillfredsställelse på de åtgärder som vidtar inom området. har publicerat rättsliga ställningstaganden som stöd för utredningarna och prövningarna samt genomfört uppföljningar, hållit utbildningar m.m. Verket ingår också i myndighetsnätverk och har kontakter med andra aktörer. Utskottet finner med det sagda att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av de aktuella motionerna. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2988 (KD) yrkande 23, 2019/20:2758 (L) yrkande 11, 2019/20:1978 (L) yrkande 1, 2019/20:1268 (S) samt 2019/20:3303 (MP) yrkande 5. Barn och unga i asylprocessen Med barn avses i utlänningslagen en person som är . Om den som ansöker om uppehållstillstånd som skyddsbehövande uppger att han eller hon är ensamkommande barn ska om det finns skäl att ifrågasätta om sökanden är göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om åldern. Om det är uppenbart att sökanden är eller äldre krävs dock inte detta. Slutligt ställningstagande till åldern ska göras i samband med det slutliga beslutet i ärendet om uppehållstillstånd, och ett beslut om ålder gäller . Innan fattar ett tillfälligt beslut som innebär att sökanden bedöms vara eller äldre ska verket ge sökanden tillfälle att genomgå en medicinsk åldersbedömning. En åldersbedömning kan inte exakt ange en persons ålder utan är endast ett hjälpmedel för att bedöma sannolikheten för att en asylsökande är äldre eller . Utskottet kan inte finna att en ordning med obligatoriska medicinska åldersutredningar skulle vara bättre än den ordning som gäller. Inte heller ser utskottet något behov av kontinuerliga utvärderingar av de metoder som används eller av att ställa sig bakom ett yrkande om retroaktiva åldersbedömningar. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:3051 (SD) yrkande 10, 2019/20:725 (SD) och 2019/20:2988 (KD) yrkande 11. Av årsredovisning framgår att verket omfattas av uppdrag att stödja särskilt berörda statliga myndigheter i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barns rättigheter i myndigheternas verksamhet. Inom har detta arbete genomförts i det s.k. barnrättsuppdraget, som bestod av deluppdrag rörande bl.a. information till barn i asylprocessen. Vidare framgår av årsredovisningen att har tagit fram ett metodstöd och utvecklat ett digitalt verktyg för att säkerställa att barnets bästa prövas i alla åtgärder och beslut som rör barn. Knappt 500 medarbetare och närmare 40 chefer inom initial- och asylprövningsprocessen har dessutom fått utbildning i barnrätt och metoder för prövning av barnets bästa. tog i dialog med civilsamhället initiativ till ett nytt forum med barn- och barnrättsperspektivet i centrum. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2019/20:2745 (L) yrkande 9 om barn som söker asyl. Rätten för asylsökande att arbeta Den som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller alternativt eller övrig skyddsbehövande är enligt utlänningsförordningen undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Detta gäller dock inte den utlänning som saknar identitetshandlingar, om inte personen medverkar till att klarlägga sin identitet. I proposition 2007/08:147 anges att frånvaron av identitetshandlingar är ett problem som har blivit vanligare och kan riskera att förlänga handläggningstiderna. Regeringen föreslog därför att en sökande utan identitetshandlingar inte bör undantas från kravet på arbetstillstånd, om han eller hon inte medverkar till att klarlägga identiteten, samt att arbetsgivare bör vara skyldiga att rapportera när de anställer någon med undantag. Utskottet delade regeringens bedömning att en begränsning borde tas in i utlänningsförordningen (bet. 2008/09:SfU3). Av webbplats framgår att den som uppfyller villkoren för att undantas från kravet på arbetstillstånd får ett s.k. (som alla asylsökande får) där det står att personen undantas från arbetstillståndskravet. Den som är osäker på om han eller hon är undantagen från kravet kan kontakta sin mottagningsenhet på . Utskottet anser att det är av största vikt att asylsökande styrker sin identitet eller i vart fall gör den sannolik. Det är nödvändigt för att en snabb och korrekt bedömning av asylansökan ska kunna göras och för att beslut om utvisning av sökande som får avslag ska kunna verkställas. Utskottet anser att möjligheten för asylsökande att arbeta är viktig – det leder till en snabbare etablering av dem som får stanna och till att sökandena ges en möjlighet att försörja sig. Vid en avvägning mellan dessa intressen kan utskottet dock inte finna tillräckligt starka skäl för att slopa identitetskravet eller att annars ändra gällande ordning om asylsökandes möjligheter att arbeta. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:220 (V) yrkande 13 och 2019/20:2988 (KD) yrkande 8. Vidare kan utskottet inte se annat än att asylsökande ges möjlighet att informera sig om möjligheten till undantag från kravet på arbetstillstånd och avstyrker därför även motion 2019/20:220 (V) yrkande 12. Ersättning till offentliga biträden Asylärendens komplexitet varierar i stor utsträckning. Vissa ärenden kan vara förhållandevis enkla att utreda och avgöra medan andra är desto svårare. Även det arbete och den tid ett offentligt biträde behöver lägga ned för att fullgöra sitt uppdrag i ett asylärende varierar. Det offentliga biträdet har enligt gällande regler rätt till ersättning som är skälig – för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Utskottet utgår från att , när ersättningen till det offentliga biträdet beslutas, prövar både att de vidtagna åtgärderna har varit nödvändiga och att ersättningen är skälig. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att begränsa rätten till ersättning för offentliga biträden i asylärenden och avstyrker därför motion 2019/20:3368 (M) yrkande 28. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sysselsättning för asylsökande och utsatta grupper på asylboenden. Jämför reservation 31 (M), 32 (SD), 33 (V), 34 (KD) och 35 (L). har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, huvudansvaret för mottagande av asylsökande m.fl. och driver förläggningar. Verket får dock ge i uppdrag åt någon annan att driva en förläggning (2 § LMA). Asylsökande ska erbjudas plats på en förläggning. (3 § LMA). svarar för att bistånd lämnas till asylsökande enligt LMA i form av bl.a. bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag (13 § LMA). Den som har inkomst av förvärvsarbete eller som har annan inkomst eller egna tillgångar och som har logi på en förläggning ska betala ett skäligt belopp som ersättning till (15 § LMA). Rätten till bistånd för vuxna som inte bor tillsammans med ett barn upphör när tidsfristen för frivillig avresa enligt avvisnings- eller utvisningsbeslutet löper ut eller, om det inte finns någon tidsfrist, när beslutet kan överklagas (11 § LMA). Vidare upphör rätten till bistånd när uppehållstillstånd beviljas, utom i de fall utlänningen vistas på förläggning och inte har anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. Den som inte vistas på förläggning har rätt till bistånd under en månad från den dag de har beviljats uppehållstillstånd (8 § LMA). Asylsökande som på egen hand ordnar bostad har i särskilda fall rätt till bostadsersättning (16 § LMA). I förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. anges i 4 § att bostadsersättning får beviljas den som har fått eller erbjudits en anställning och för att kunna börja anställningen måste flytta till en ort där saknar möjlighet att erbjuda anläggningsboende. Enligt förordningen om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare (2016:1363) har länsstyrelserna ansvar för insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden. Insatserna innebär bl.a. att stärka personernas kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning innebär att alla kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot personer som fått uppehållstillstånd för bosättning. Syftet är att nyanlända snabbare ska kunna påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Lagen omfattar i första hand nyanlända som vistas på Migrationsverkets anläggningsboenden och kvotflyktingar. I kommittémotion 2019/20:3368 av m.fl. (M) begärs i yrkandena 24 och 25 tillkännagivanden om att stödboenden och schablonersättningar vid mottagande av ensamkommande barn och ungdomar ska användas i ökad utsträckning samt att Statskontoret ska ges i uppdrag att snabbutreda om takpriset för boenden bör sänkas och om avtalstiderna för boendena bör förändras. Enligt motionärerna behövs en ökad kostnadskontroll i verksamhet. Vidare begärs i yrkande 26 ett tillkännagivande om att ska driva boenden i egen regi i större utsträckning och att regelverket för upphandlingar av asylboenden ska ses över. För att få en jämnare fördelning bör upphandlingar från privata aktörer i kommuner som redan tar ett stort ansvar för asylsökande undantas. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3051 yrkande 16 ett tillkännagivande om frivilligt kommunalt mottagande av ensamkommande. Enligt motionärerna skulle det underlätta för kommuner som väljer att teckna avtal med om mottagande, bl.a. genom att kunna behålla personal och kompetens inom området. kan kommuner som av olika anledningar inte klarar ett sådant mottagande inte tvingas ta emot ensamkommande. Även i partimotion 2019/20:3119 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om ett frivilligt kommunalt mottagande av ensamkommande. Vidare begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om slutna asylboenden. Motionärerna anför att slutna asylboenden bör införas i regi. Boendeformen ska främst vara avsedd för asylsökande som inte bedöms utgöra ett säkerhetshot mot men som inte kan styrka sin identitet. Vidare begärs tillkännagivanden om ökat självbekostande av mottagande (yrkande 22) och om bekostandet via lånesystem (yrkande 23). Motionärerna anför att den nuvarande lagstiftningen har visat sig otillräcklig och behöver utvecklas. En person som söker asyl i ska i samband med asylansökan redogöra för ekonomiska tillgångar såsom kontanter, värdepapper, värdeföremål eller olika tillgångar utomlands. Tillgångarna ska också regelbundet kontrolleras och kunna resultera i såväl indragen dagersättning som krav på erlagd avgift till . Vidare anförs att det utöver denna kontroll även bör tas fram ett system för återbetalning i efterhand i det fall en asylsökande inte kan betala direkt. Systemet bör organiseras så att det dels bidrar till att minska samhällets kostnader för asylmottagandet men också skapar incitament för att komma i arbete. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om ersättningsskyldighet för skador på boenden. Motionärerna anför att det bör utredas huruvida asylsökande och nyanlända kan hållas ersättningsskyldiga för skador som uppkommit på boenden. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om stödboendeform som norm för äldre ensamkommande asylsökande. Enligt motionärerna bör stödboende utgöra för asylsökande ensamkommande ungdomar i åldrarna 16–. Många av dessa ungdomar är vana vid både autonomi och egenansvar och att de tvingas in i en barnroll är en belastning på det allmänna och kontraproduktivt. Vidare möjliggörs att HVB-boenden med vård dygnet runt reserveras för yngre personer samt för de som av olika anledningar individuellt bedöms behöva det. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om ökad säkerhet för särskilt utsatta religiösa, etniska och sexuella minoriteter på asylboenden. Enligt motionärerna är bl.a. ensamstående kvinnor, kristna och hbt-personer en minoritet bland asylsökande och riskerar ofta att hamna under hot och våld på boenden. Särskild hänsyn bör tas till detta och säkerheten för dessa grupper måste stärkas. Den som inte respekterar andra boende bör flyttas till särskilt boende och agerandet ska ingå i bedömningen i personens asylprocess. I motion 2019/20:2684 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa ett system som innebär att asylsökande som kommer till kan få sina värdesaker beslagtagna med syftet att delfinansiera sökandens uppehälle under asylprocessen. (KD) m.fl. begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 7 ett tillkännagivande om att asylsökande ska arbeta på asylboendet med uppgifter som ligger på boendets personal, t.ex. lokalvård, matservering och vaktmästartjänster. Den som inte uppfyller kravet kan få sin dagersättning nedsatt, föreslår motionärerna. Vidare begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att införa ett fribelopp för asylsökande som får ett reguljärt arbete. Motionärerna anför att en asylsökande som får ett reguljärt arbete bör ges ett fribelopp om som han eller hon kan tjäna utan att dagersättningen minskas. Även i kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om detta. I samma motion begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att uppdra åt att rikta särskild uppmärksamhet mot utsatta grupper på asylboenden, såsom kvinnor, hbtq-personer och konvertiter. I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den grundläggande kapaciteten i asylmottagandet kan ökas och beredskapen för ytterligare tillfälliga påfrestningar stärkas. Motionärerna anför att detta bör lyftas fram när (SOU 2018:22) ska beredas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kompetensen i jämställdhets- och hbtq-frågor ska säkerställas på asylboenden.