bet · H701TU8 · 2020-04-06 00:00:00 — Utskottet vill vidare framhålla att regeringen gav Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd vid i uppdrag att utreda de ekonomiska, praktiska och juridiska förutsättningarna för ett sammanhållet förfarande vid fartygsregistrering. I uppdraget ingick att utreda vad som krävs för att möjliggöra fartygsregistrering genom att vända sig till endast en myndighet, en webbplattform eller liknande. Vidare ingick i uppdraget att lämna förslag till åtgärder, inklusive författningsförslag, för att möjliggöra en enklare modell för fartygsregistrering. Syftet med uppdraget var att åstadkomma en förenkling för sjöfarten när det gäller myndighetskontakter, fartygsregistrering och ansökan om sjöfartsstöd. Arbetet förväntas leda till sänkta kostnader för företagen när samma uppgifter inte längre behöver lämnas till flera myndigheter. I utredningen förordades bl.a. en myndighetsgemensam, webbaserad inflaggningsportal för en enklare och effektivare hantering av inflaggningsprocessen. Som nämnts ovan bereds förslaget inom . Transportstyrelsen har uppgett att man utifrån förslaget om ett sammanhållet förfarande för inflaggningsproceduren har sett över och breddat kommunikationen inom myndigheten på olika sätt med hänsyn till de inflaggningar som pågår men också utifrån införandet av projektet om nationella föreskrifter. Utskottet kan konstatera att Trafikanalys i sin senaste rapport om svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation 2019 (2019:10) har anfört att det skett vissa förbättringar av det svenska fartygsregistrets konkurrenskraft och att det även tycks ha gett effekter. Trafikanalys har även anfört att man såg en utveckling som kan visa sig vara ett trendbrott. Eftersom andra länders register och regelverk ökar i attraktivitet och konkurrenskraft gäller det dock för att agera snabbare än andra för att komma i kapp och nå målet i den maritima strategin om att ha det bästa regelverket i . Utskottet ser mot denna bakgrund positivt på att regeringen har anfört att den avser att fortsätta arbetet med att föreslå förenklingar i regelverken för sjöfarten och att ska erbjuda det bästa regelverket för sjöfarten i . Med det bästa regelverket menas här ändamålsenliga och funktionella regler som bidrar till en ökad och hållbar sjöfart. Funktionsbaserade regler som möjliggör innovation och alternativa lösningar har införts, liksom ett förenklat tillsynssystem för fartyg som går i nationell trafik. Vidare ska åtgärder för att underlätta tillämpningen av de nya regelverken prioriteras. Utskottet ser även positivt på Transportstyrelsens uppgift att svensk flagg är mycket högt rankad internationellt och att myndigheten har som målsättning att flaggan ska hålla högsta nivå. Transportstyrelsen uppger att man ständigt arbetar med att förbättra villkoren för svenska fartyg och redare. Som exempel nämns att har avtal med fem av världens största s.k. erkända organisationer. Dessa får, liksom Transportstyrelsen, utöva tillsyn över och utfärda certifikat för svenska fartyg i enlighet med internationella överenskommelser och relevant EU-lagstiftning. Utskottet noterar att det i trafikutskottets uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft (2014/15:RFR9) konstaterades att utformningen av sjöfartsstödet kan påverka rederiernas val av flaggstat om det förekommer signifikanta skillnader mellan länderna. I uppföljningen slogs dock fast att det svenska sjöfartsstödet är likvärdigt med andra länders sjöfartsstöd. Trafikanalys har framfört att sjöfartsstödet är viktigt för rederiföretagens lönsamhet. Trafikanalys har även uppgett att rederierna inte skulle kunna bedriva den verksamhet de gör utan stödet. Den sannolika anpassningen av verksamheten skulle enligt Trafikanalys vara att de svenskregistrerade fartygen skulle flaggas ut. Trafikanalys konstaterar i sin senaste rapport om sjöfartsstödets effekter (2019:14) att sjöfartsstödet även 2018 hade stor betydelse för den svenska rederinäringen. I genomsnitt utgjorde stödet av företagens omsättning 2018. Lönsamheten mätt som vinstmarginal var bland rederierna 2018 i genomsnitt, vilket var något högre än 2017. I samband med att tonnagebeskattningssystemet infördes beslutade man att minskningen av statens intäkter delvis skulle finansieras genom en sänkning av anslaget för sjöfartsstöd (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). I praktiken innebär detta att en arbetsgivare får tillbaka (i stället för ) av skatteavdrag och sociala avgifter. Förordningsändringen trädde i kraft . När det gäller frågan om möjlighet till förhandsbesked vill utskottet peka på att regeringen gav Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd vid i uppdrag att utreda de ekonomiska, praktiska och juridiska förutsättningarna för ett sammanhållet förfarande vid fartygsregistrering. Delegationen lämnade sin redovisning till regeringen och föreslog där att förordningen om sjöfartsstöd skulle ändras för att möjliggöra en prövning av om ett fartyg uppfyller villkoren i stödförordningen innan fartyget har registrerats i det . Syftet var att underlätta rederiers beslut om flaggstat och att öka sannolikheten för registrering i det svenska registret. Delegationen konstaterade också att rätten till sjöfartsstöd är helt avgörande för om ett rederi ska välja ett specifikt fartygsregister. Delegationen underströk även att branschen har efterfrågat möjligheten till förhandsbesked som ger klartecken för att stöd faktiskt kommer att beviljas. Delegationen påtalade dock att som sjöfartsstödet nu är uppbyggt går det inte att ge förhandsbesked i frågan. Delegationen uppgav att när den prövar arbetsgivarens rätt till sjöfartsstöd måste, enligt nuvarande regelverk, alla stödkriterier vara uppfyllda. Den månatliga ansökningsprocessen baseras på det faktiska utfallet, vilket innebär att man inte kan lämna något förhandsbesked i denna del. Det beslut som delegationen fattar baserat på årsansökan är däremot en framåtblickande bedömning baserad på arbetsgivarens planerade sysselsättning för fartyget. Eftersom detta är en bedömning om framtiden skulle delegationen i denna del kunna ge förhandsbesked om rätten att få sjöfartsstöd under de förutsättningar som fartyget förväntas sysselsättas under. Som nämnts ovan bereds förslaget inom . Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla vikten av att har en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Utskottet anser att det därför är angeläget att fortsätta arbetet för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Med hänvisning till de insatser som genomförts och pågående beredning finner utskottet dock inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:2270 (S), 2019/20:2597 (M) yrkandena 46 och 47, 2019/20:2775 (KD) yrkande 48 och 2019/20:3246 (C) yrkande 20 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkansfrågor inom sjöfarten och om upphandling av nya isbrytare. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår för att främja kunskapsspridning och samarbete mellan berörda aktörer. När det gäller frågan om isbrytare hänvisar utskottet till pågående arbete. Jämför reservation 4 (SD), 5 (C, L) och 6 (KD). Enligt kommittémotion 2019/20:614 av m.fl. (SD) bör ett sjöfartsråd inrättas för att stärka den långsiktiga konkurrenskraften och säkerställa en positiv utveckling inom den maritima näringen (yrkande 1). Motionärerna betonar att rådet bör ges mandat att ta fram en långsiktig strategi för hela den maritima näringen och rapportera till regeringen. Rådet bör ha en allsidig sammansättning. Motionärerna framhåller att rådet bör fokusera på att stärka svensk sjöfart och generera liknande villkor och förutsättningar som för de konkurrerande sjöfartsnationerna samt identifiera tillväxthämmande faktorer inom hela sjöfartsområdet. Motionärerna anser även att utmärkningen av sjökort bör ses över (yrkande 25). Enligt motionärerna bör det upprättas en webbplats eller mobilapplikation där småbåtsägare enkelt kan lägga in koordinater och på så sätt hjälpa att notera och märka ut grund som inte finns med i befintliga sjökort. Därmed kan påkörningar och olyckor undvikas i större utsträckning. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) anförs att ett partsöverskridande sjöfartsråd bör tillsättas där rederier, fackförbund, utrustningsföretag, hamnar, skolor, akademin m.fl. samverkar med politiska institutioner och myndigheter för att bidra med kompetens och förslag om åtgärder för utveckling (yrkande 47). Rådet skulle arbeta med att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Enligt motion 2019/20:2885 av Boriana (M) bör möjligheterna att tillsätta ett sjöfartsråd ses över. Ett sjöfartsråd bör enligt motionären ges mandat att arbeta långsiktigt för en gemensam strategi i syfte att stärka hela den maritima näringens konkurrenskraft. Ambitionen skulle vara att skapa en samverkansplattform där industri, fackliga parter, universitet, utbildningsinstitutioner och myndigheter inom sjöfarten gemensamt tar fram förslag på åtgärder som kan bidra till tillväxt av svensk sjöfart och den maritima industrin. Enligt kommittémotion 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 22 bör regeringen utreda hur en upphandling av nya isbrytare bäst genomförs utifrån olika myndighetsbehov. Enligt motionärerna behöver man tydligare ta ställning till hur den befintliga isbrytarflottan ska fasas ut och när och under vilka villkor en ny isbrytarflotta ska upphandlas. Motionärerna vill att regeringen skyndsamt ska gå vidare med denna fråga och vill att man gör detta i ett bredare perspektiv där man beaktar alla relevanta myndighetsbehov. Arbetet bör bedrivas i nära dialog med godstransportörer, industri m.fl. och med beaktande av behovet av internationellt samarbete. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen har gjort flera satsningar där bl.a. konkurrenskraftsfrågor och samverkan om sjöfart ingår. Regeringen inrättade t.ex. ett nationellt godstransportråd i enlighet med vad som anfördes i den nationella godstransportstrategin . Rådet ska fungera som en plattform för det fortsatta arbetet utifrån godstransportstrategin. Rådet ska bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och till genomförandet av godstransportstrategin. Verksamheten inom det nationella godstransportrådet ska även bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Rådet ska vara ett rådgivande organ för löpande utbyte av erfarenheter och synpunkter mellan regeringen och företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, statliga myndigheter, kommuner och landsting m.fl. har på uppdrag av regeringen inrättat ett kansli som bistår det nationella godstransportrådet med att genomföra den nationella godstransportstrategin. Utskottet vill vidare lyfta fram att regeringen gav i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med ett tidsbegränsat uppdrag (N2018/04482/TS). Samordnaren ska bl.a. utarbeta och bidra till att verkställa en handlingsplan som främjar inrikes sjöfart och närsjöfart och som också främjar energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och föroreningar till såväl luft som vatten. En samordnare har utsetts och en handlingsplan har tagits fram. Samordnaren har framhållit att en god samverkan med alla inblandade parter – myndigheter, branschen samt intresseorganisationer – kommer att bli en viktig faktor för att nå målet om ett bättre nyttjande av sjöfarten. Rapporten som presenterar handlingsplanen lämnades och innehåller 62 åtgärder för ökad inrikes sjöfart och närsjöfart (se vidare under avsnittet Inlandssjöfart och kustsjöfart). Utskottet vill även påminna om att regeringen i den maritima strategin har tagit ett helhetsperspektiv för att främja de maritima näringarna och lagt fast en vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin för de maritima näringarna anger riktningen för hur visionen ska nås och är en process snarare än en slutprodukt. Strategin är således ett inriktningsdokument för en såväl socialt och miljömässigt som ekonomiskt hållbar utveckling och innehåller, utöver vision och inriktning för arbetet, en struktur för uppföljning. Utskottet ser mycket positivt på de satsningar som genomförs och ser fram emot resultatet av det arbete som bedrivs i det nationella godstransportrådet och av den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart. Utskottet konstaterar att staten har säkerställt att sjötrafik kan bedrivas till samtliga hamnar av betydelse, och detta gäller även om det råder stränga vinterförhållanden. Det är som ansvarar för rikets isbrytning och leder verksamheten. Verksamheten finansieras via farledsavgifterna. har fem egna isbrytare – Ale, , , och – samt andra fartyg med isbrytande förmåga. Det finns också ett väl utvecklat internationellt samarbete med främst när det gäller att använda de gemensamma isbrytarresurserna på ett kostnadseffektivt sätt i . Utskottet vill framhålla att industrin inte skulle kunna fungera på ett rationellt och effektivt sätt om inte import- och exportvägarna fungerade året runt. I budgetpropositionen framförs att gör bedömningen att om verket även fortsättningsvis ska kunna utföra sitt uppdrag att tillhandahålla effektiva och pålitliga isbrytartjänster bör en förnyelseprocess av de tre isbrytarna i Atleklassen påbörjas. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det är viktigt att isbrytningsverksamheten kan möta de behov som finns . Regeringen betonar även vikten av ett totalförsvarsperspektiv i den fortsatta dialogen mellan , och om nästa generations isbrytare. Det framgår även av propositionen att har påbörjat ett arbete som kommer att ge ett underlag till regeringen med de närmare finansiella och tekniska förutsättningarna för en förnyelse av isbrytare i Atleklassen. Utskottet noterar i sammanhanget att infrastrukturminister i sitt svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:618) anförde att svensk industris konkurrenskraft är beroende av att sjöfarten fungerar året runt och att isbrytningsverksamheten bedrivs på ett effektivt sätt även under de svåraste vinterförhållandena. Han nämnde att flertalet av isbrytare är byggda och börjar bli ålderstigna och slitna. Ministern framhöll vidare att det är viktigt att kan bedriva en effektiv isbrytningsverksamhet och att det var därför regeringen i budgetpropositionen ställde sig bakom investeringsplan på , vilket har inneburit att har kunnat påbörja arbetet med en designfas. Utskottet välkomnar detta. Mot bakgrund av motionsförslaget om utmärkning på sjökort kan utskottet konstatera att ansvarar för tillgänglighet, framkomlighet och säkerhet till sjöss. En viktig del i det arbetet är att producera sjökort av hög kvalitet och ge bästa möjliga stöd för navigering i svenska vatten. All sjögeografisk information finns digitalt lagrad i en databas varifrån olika produkter produceras. ger ut 117 sjökort tryckta på papper och levererar digitala sjökort till både handelsfartyg och fritidsbåtssektorn. Informationen i databasen är lagrad i sex olika skalområden. Hydrografisk information såsom djupkurvor och djupsiffror utgör, tillsammans med nautiska objekt som fyrar, prickar och bojar, stommen i sjökorten. Sjökortsdatabasen uppdateras av personal och det görs ca 2 600 större förändringar i databasen. Utskottet noterar att informationsinsamling och kvalitetshöjande projekt pågår kontinuerligt för att förbättra produkterna. databas är heltäckande och innehåller information om kuststräckorna från till . Databasen innehåller även de , , och samt , och . Information om ändringar av sjökort distribueras ut snabbt via Underrättelser för sjöfarande (UFS). Utskottet vill sammanfattningsvis betona att regeringen har genomfört flera satsningar och lämnat ett antal uppdrag när det gäller att stärka sjöfartsnäringens konkurrenskraft, främja en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart och ta till vara sjöfartens fördel från miljösynpunkt. Vissa av åtgärderna syftar även till att främja kunskapsspridning och samarbete mellan berörda aktörer. Utskottet välkomnar detta arbete och anser mot den bakgrunden att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen om att inrätta ett sjöfartsråd. Utskottet noterar vidare att har påbörjat ett arbete som kommer att ge ett underlag till regeringen med de närmare finansiella och tekniska förutsättningarna för en förnyelse av isbrytare och anser därför att det inte heller finns skäl att vidta någon åtgärd när det gäller denna fråga. Utskottet har inte heller något att invända mot den ordning som gäller för framtagande av sjökort. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2019/20:614 (SD) yrkandena 1 och 25, 2019/20:2775 (KD) yrkande 47, 2019/20:2885 (M) och 2019/20:3246 (C) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande. Därmed bifalls motionsförslag om detta. Jämför reservation 7 (S, C, L, MP). grundades och blev ett affärsverk 1987. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verket ska i sitt arbete ha ett trafikslagsövergripande synsätt. I uppdrag ingår bl.a. att planera och tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten i form av farleder, isbrytning, lotsning och sjögeografisk information samt att ansvara för sjö- och flygräddningstjänst. Verksamheten finansieras till genom avgifter på handelssjöfarten i form av farledsavgifter och lotsavgifter. Därtill kommer intäkter från försäljning av tjänster, avgifter från det civila flyget som delfinansierar sjö- och flygräddningsverksamheten samt skattefinansierade uppdrag som riktar sig mot allmänheten, båtlivet och till skydd för samhället, vilka utgör av intäkterna. Intäkterna för de delar av verksamheten som finansieras via statsbudgeten utgör av myndighetens totala finansiering. ekonomiska resultat har påverkats negativt, vilket främst beror på omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor och att intäkterna har varit för låga i förhållande till kostnaderna. införde en ny avgiftsmodell för handelssjöfarten. Den nya avgiftsmodellen syftar främst till att säkerställa en ekonomi i balans i ett långsiktigt perspektiv och att öka farledsavgifternas miljöprofil. I kommittémotion 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 5 begär motionärerna att roll ses över. De pekar på att är ett affärsverk som delvis finansieras av farledsavgifter som betalas när ett fartyg anlöper en hamn. Motionärerna uppmärksammar att utvecklingen inom sjöfarten innebär att fartygen blir större och anlöpen därför blir färre. tvingas därmed enligt motionärerna höja farledsavgifterna för att få ekonomin att gå ihop. Effekten blir en negativ spiral där färre fartyg tvingas betala mer och där man riskerar att godstransporterna läggs över på exempelvis väg. Motionärerna vill därför se att anslagsfinansieras för att i större omfattning än kunna fokusera på att stärka sjöfartens roll. I kommittémotion 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör utreda förutsättningar för och konsekvenser av att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Motionärerna uppmärksammar att inte finansieras via anslag utan i huvudsak genom avgifter som verket tar ut för bl.a. farledstrafikering. Finansieringsmodellen leder enligt motionärerna till ojämlika konkurrensvillkor mellan trafikslagen, försvårar styrningen mot de trafik- och miljöpolitiska målen och leder till att man inte tar ansvar för farleder i hela . I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 52 anförs att roll som affärsverk bör prövas kritiskt. Enligt motionen kan den nuvarande modellen där är ett affärsverk ifrågasättas. roll bör prövas kritiskt i samband med en genomlysning av affärsverk och statliga bolag. Ett problem är enligt motionärerna att har höjt avgifterna för sjöfarten för att klara sin budget, vilket hamnar i konflikt med det övergripande målet att flytta över godstrafik från väg till sjöfart. Sjöfarten transporterar en majoritet av allt gods som importeras och exporteras i . Vår handel är därmed beroende av sjöfarten. Sjöfart är ett energieffektivt transportslag, och förutom muddring och isbrytning är vattenvägar i princip underhållsfria och investeringskostnaderna därmed låga. Dessutom är trafiksäkerheten hög. har mycket långa kuststräckor, farbara insjöar och goda djupförhållanden till farleder i många hamnar. Sjöfarten har även stor betydelse för godsflödet inom landet. På vissa sträckor är även passagerartransporter mycket viktiga. Utskottet vill framhålla att det för en utveckling av svensk sjöfart behövs en förbättrad sjöinfrastruktur. Att rena sjöfartens utsläpp och genomföra en konsekvent satsning på att öka andelen godstransporter med sjöfart och på järnväg är också en nödvändig åtgärd i omställningen till ett hållbart transportsystem. är ett av tre kvarvarande affärsverk och finansieras i huvudsak genom avgifter som verket tar ut för bl.a. farledstrafikering. är av staten ålagt vissa avkastningskrav. Det är ett problem att har höjt avgifterna för sjöfarten för att klara budget och avkastning, eftersom det hamnar i konflikt med det övergripande målet att flytta över godstrafik från väg till sjöfart. En sådan finansieringsmodell försvårar enligt utskottets mening styrningen mot de trafik- och miljöpolitiska målen. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2019/20:614 (SD) yrkande 5, 2019/20:867 (V) yrkande 1 och 2019/20:2775 (KD) yrkande 52. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om farleds- och lotsavgifter. Utskottet hänvisar bl.a. till det avgiftssystem som införde och anser att det är viktigt att följa vilka konsekvenser detta får för både sjöfartsnäringen och miljön. Jämför reservation 8 (M) och 9 (SD). arbete med att planera och tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten finansieras i huvudsak via sjöfartsavgifter. Dessa avgifter består främst av farledsavgifter och lotsavgifter. införde en ny avgiftsmodell för handelssjöfarten. Den nya avgiftsmodellen syftar främst till att säkerställa en ekonomi i balans i ett långsiktigt perspektiv och att få en mer omfattande miljöprofil på farledsavgifterna. I den nya modellen är farledsavgiften uppdelad i fyra delar: beredskapsavgift, fartygsbaserad avgift, godsavgift och passageraravgift. Beredskapsavgiften och den fartygsbaserade avgiften baseras på fartygets nettodräktighet uppdelat i nettodräktighetsklasser. För inrikes trafik tas den godsbaserade avgiften ut endast för lastat gods. För fartyg som enbart lastar eller lossar utrikesgods tas bara beredskaps- och fartygsbaserad avgift ut för första anlöpet. Fartygen betalar full beredskaps- och fartygsbaserad avgift för de två första anlöpen . För det tredje anlöpet samma månad betalar fartyget enbart , för det fjärde anlöpet och för det femte anlöpet . För fartygets sjätte anlöp betalar fartyget ingen beredskaps- eller fartygsbaserad avgift, och detta gäller även för resterande anlöp den månaden. Den godsbaserade avgiften tas ut med per ton gods och med för s.k. lågvärdigt gods. Vilket gods som är att betrakta som lågvärdigt framgår av en bilaga till föreskrifter (SJÖFS 2019:3) om farledsavgift. För fartyg som transporterar passagerare tas en passageraravgift ut med per passagerare. har gett reduktion på delar av farledsavgiften för de fartyg som släpper ut en låg mängd kväveoxid.