bet · H701AU7 · 2020-02-13 00:00:00 — Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering, åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet samt utvärdering av diskrimineringslagen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, V, KD, L) och 3 särskilda yttranden (V, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer Nationellt centrum för kvinnofrid Hedersrelaterat våld och förtryck Det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet Diskriminering på grund av ålder Diskriminering på grund av funktionsnedsättning Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning Diskriminering på grund av politisk åskådning Utvärdering av diskrimineringslagen m.m. Stärkt skydd på EU-nivå för hbtq-personer m.m. 1.Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 1 (SD) 2.Nationellt centrum för kvinnofrid, punkt 2 (M, SD, KD) 3.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (M) 4.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (SD) 5.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (KD) 6.Hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 3 (L) 7.Det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 4 (M, SD, KD) 8.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 5 (SD) 9.Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m., punkt 5 (L) 10.Kvinnors företagande, punkt 6 (L) 11.Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet, punkt 7 (KD) 12.Diskriminering på grund av ålder, punkt 8 (L) 13.Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 9 (V) 14.Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (V) 15.Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (KD) 16.Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning, punkt 10 (L) 17.Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (M) 18.Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (V) 19.Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (KD) 20.Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 12 (L) 21.Diskrimineringsombudsmannen, punkt 13 (M) 22.Jämlikhetsdata, punkt 14 (V) 23.Stärkt skydd på EU-nivå för hbtq-personer m.m., punkt 15 (V) 24.Stärkt skydd på EU-nivå för hbtq-personer m.m., punkt 15 (L) 1.Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, punkt 1 (KD) 2.Nationellt centrum för kvinnofrid, punkt 2 (KD) 3.Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet, punkt 7 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer 2019/20:97 av (SD), 2019/20:319 av och (båda S) och 2019/20:973 av (S). Reservation 1 (SD) Nationellt centrum för kvinnofrid 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 2 (M, SD, KD) Hedersrelaterat våld och förtryck 2019/20:405 av (C) yrkande 5, 2019/20:646 av (KD) yrkande 2, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1928 av (L), 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2745 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 7, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 20 och 30–32, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 25 samt 2019/20:3172 av (SD) yrkandena 1–4. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) Det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck 2019/20:646 av (KD) yrkande 9, 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 25. Reservation 7 (M, SD, KD) Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:810 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2018 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:2330 av och (båda S). Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 10 (L) Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet 2019/20:798 av Amineh Kakabaveh (-) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 33. Reservation 11 (KD) Diskriminering på grund av ålder 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 6. Reservation 12 (L) Diskriminering på grund av funktionsnedsättning 2019/20:418 av och (båda C) och 2019/20:496 av Per Lodenius och (båda C). Reservation 13 (V) Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 32, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 21 och 22. Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) Reservation 16 (L) Diskriminering på grund av politisk åskådning 2019/20:111 av (SD) och 2019/20:682 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Utvärdering av diskrimineringslagen m.m. 2019/20:166 av (C) yrkande 4, 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 33, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2835 av (M) yrkande 2, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 3 och 4. Reservation 17 (M) Reservation 18 (V) Reservation 19 (KD) Reservation 20 (L) 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 21 (M) 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:3318 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 22 (V) Stärkt skydd på EU-nivå för hbtq-personer m.m. 2019/20:1930 av (L), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2019/20:3356 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 23 (V) Reservation 24 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), Serkan Köse (S), (SD), (MP), (L), (M), Ciczie Weidby (V) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 68 motionsyrkanden om jämställdhet och åtgärder mot diskriminering från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena rör bl.a. målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering, åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, åtgärder för jämställdhet och mot diskriminering i arbetslivet samt utvärdering av diskrimineringslagen. Motionsyrkandena återges i bilagan. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nollvision för mäns våld mot kvinnor. Utskottet hänvisar bl.a. till den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande 1 (KD). och (båda S) betonar i motion 2019/20:319 behovet av att utbilda personal inom offentlig sektor för att säkerställa att de har tillräcklig kompetens att möta offer och deras behov när de blivit utsatta för våld i nära relationer samt vikten av att jobba förebyggande. (S) förespråkar i motion 2019/20:973 att möjligheterna att införa en nollvision för mäns våld mot kvinnor bör ses över. (SD) förordar i motion 2019/20:97 att en nollvision för kvinnovåld bör införas, vilket enligt motionären ännu tydligare skulle visa på frågans seriositet och bidra till arbetet med att fortsatt ligga i framkant när det kommer till jämställdhet. Utskottet vill inleda med att lyfta fram det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Enligt detta ska kvinnor och män, flickor och pojkar ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor är en omfattande och långsiktig utmaning som kräver stabilitet i arbetsformer och strukturer. Regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som började gälla (skr. 2016/17:10) är en betydelsefull åtgärd som utskottet vill framhålla i arbetet med att åstadkomma en samhällelig förändring. När det gäller yrkandet om kompetensen hos personal inom offentlig sektor för att möta offer och arbeta förebyggande välkomnar utskottet att en av den nationella strategins målsättningar är förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn. I linje med detta har regeringen gett fem myndigheter – Arbetsförmedlingen, , , och – i uppdrag att verka för ökad upptäckt av våld. I detta ingår våld i nära relationer och sexuellt våld oberoende av förhållandet mellan gärningspersonen och brottsoffret. Utskottet ställer sig också positivt till den nationella strategins omorientering av samhällets insatser från att främst hantera våldets konsekvenser till att i högre grad angripa dess orsaker. I linje med strategin har regeringen vidare bl.a. beviljat nya medel till Kommuner och Regioner (SKR) för att öka spridningen och genomförandet av våldsförebyggande arbete i skolan. Syftet är att förändra stereotypa könsnormer som kopplar samman maskulinitet och våld. När det gäller förebyggande insatser är utredningen bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37) värd att nämna. Utredningen, som även den har sin grund i regeringens nationella strategi, föreslår bl.a. ett förtydligande i socialtjänstlagen av socialnämndens ansvar för insatser till våldsutövare och att specialiserade mottagningar för våldsutövare byggs upp i hela landet. Utredningen har remitterats och bereds inom . Utskottet följer detta arbete med intresse. Vidare välkomnar utskottet att regeringen beviljat bl.a. för att fortsätta driva hjälptelefonen Preventell i syfte att förebygga sexuellt våld. De motionsyrkanden som handlar om att en nollvision för mäns våld mot kvinnor ska införas ligger enligt utskottet i linje med det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Utskottet kan inte nog understryka vikten av detta delmål och de åtgärder som regeringen arbetar med för att bidra till att målet nås. Yrkandena får därmed anses vara tillgodosedda. Utskottet ser positivt på det omfattande arbete som bedrivs i linje med det ovan nämnda jämställdhetspolitiska delmålet och finner inte att det är nödvändigt att rikta några tillkännagivanden till regeringen av det slag som föreslås i motionerna, vilka därmed avstyrks. Nationellt centrum för kvinnofrid Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som bedrivs för att stödja centrumet och dra nytta av dess verksamhet. Jämför reservation 2 (M, SD, KD) och särskilt yttrande 2 (KD). föreslår i kommittémotion 2019/20:2726 av m.fl. att verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid ska bedrivas fullskaligt och utan avbrott vid (yrkande 6). vill värna denna verksamhet och betonar att förutom omfattande utbildningsverksamhet och en myndighetstäckande kunskapsbank finns vid verksamhetens kliniska enhet såväl Kvinnofridsmottagningen som största nationella stödtelefon Kvinnofridslinjen. Inledningsvis vill utskottet påminna om att enligt sin instruktion (SFS 2017:937) är förvaltningsmyndighet för frågor som rör jämställdhetspolitiken och bl.a. har i uppgift att följa och analysera utvecklingen mot de jämställdhetspolitiska målen, främja samordningen av jämställdhetspolitiska insatser samt att inom sitt ansvarsområde samla och sprida kunskap baserad på forskning och beprövad erfarenhet och verka för en kunskapsbaserad praktik. Myndigheten ska också främja utvecklingen av förebyggande insatser mot mäns våld mot kvinnor. Det innebär att är regeringens huvudsakliga myndighet för kunskapsutveckling och kunskapsspridning om frågor som rör de jämställdhetspolitiska målen, även delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Det kunskapsuppdrag som har legat på bl.a. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har därför permanent överförts till . Utskottet välkomnar denna ordning. Utskottet vill understryka att NCK är en viktig resurs i arbetet med den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Det är därför välkommet att NCK även i fortsättningen ska fungera som en resurs i stödet till utbildningsansvariga vid universitet och högskolor i frågor som rör mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Utskottet välkomnar också att av de medel fått enligt budgetpropositionen ska gå till () och övriga relevanta universitet och högskolor. När det gäller den kliniska delen uppmärksammar utskottet att regeringen i budgetpropositionen har tilldelat NCK för att stärka och utveckla arbetet med den nationella stödtelefonen för våldsutsatta som ligger kvar vid centrumet. Att fortsätter att samverka med NCK och övriga aktörer som bedriver verksamhet med bäring på jämställdhetspolitiken är enligt utskottets mening viktigt i genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Hedersrelaterat våld och förtryck Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck, t.ex. om metoder för och organisering av arbetet. Utskottet hänvisar främst till pågående insatser. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (KD) och 6 (L). anför i partimotion 2019/20:2833 av m.fl. att många vuxna och barn lever under hedersrelaterat våld och förtryck, vilket kan hindra dem från att röra sig fritt, träffa kompisar, besöka ett badhus, jobba eller skaffa sig en utbildning. vill att parallella samhällen motverkas, bl.a. genom ett mer aktivt arbete mot ojämställdhet och stöd till människor och organisationer som verkar för jämställdhet i alla delar av (yrkande 28). I kommittémotion 2019/20:2726 av m.fl. anför att länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck bör följas upp regelbundet (yrkande 2). I samma motion yrkar på att man i varje län bör identifiera kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte (yrkande 3). anför i kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. att det finns behov av nya utredningar kopplade till hedersrelaterad brottslighet (yrkande 32). lyfter vidare fram behovet av informationsspridning riktad mot personer i utanförskapsområden präglade av hederskultur och mot personer som beviljas uppehållstillstånd i och kommer från hederskulturer (yrkande 1). Informationsspridningen bör även enligt partiet nå personer som befinner sig i riskzonen för att utsättas för hedersbrott (yrkande 30). vill öka satsningarna på att sprida kunskap om hedersproblematikens grunder till nyckelpersoner såsom personal inom vård och omsorg, förskola, skola och fritidsverksamhet, socialtjänst, och rättsväsendet (yrkande 2). Partiet vill även att stödet utökas till de delar av civilsamhället som arbetar mot hedersbrott (yrkande 31). Det bör enligt därtill införas en statlig samordning för att erbjuda alla kommuner nödvändiga verktyg för att ta fram specifika handlingsplaner mot hedersförtryck (yrkande 20). betonar också hedersrelaterat våld i kommittémotion 2019/20:810 av m.fl., och menar bl.a. att staten bör bistå med samordning och sakkunnig hjälp till att i varje kommun upprätta handlingsplaner mot hedersförtryck (yrkande 4). Förslag om utredningar av hedersrelaterad brottslighet, skydd och stöd till utsatta samt utökat stöd till de delar av civilsamhället som arbetar mot hedersbrott finns även i motion 2019/20:3172 av (SD) (yrkandena 1–4). I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. begär att det bör tas fram verktyg för att nationellt kunna mäta omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 25). Ett likalydande yrkande finns i motion 2019/20:646 av (KD) (yrkande 2). I kommittémotion 2019:20/3124 anför vidare att åtgärder bör vidtas i syfte att motverka hedersförtryck med inspiration från brittiska och norska lösningar (yrkande 10). Liberalerna betonar i kommittémotion 2019/20:2745 av m.fl. vikten av kunskap om och kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 1). Partiet menar att kartläggningar av problemets utbredning synliggör det hedersrelaterade våldet och förtrycket i samhället och gör det möjligt att följa utvecklingen . Vidare anser Liberalerna att när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck behövs det ett tydligt hbtq-perspektiv i alla insatser så att inte vissa grupper står utan hjälp (yrkande 7). Även (L) anför i motion 2019/20:1928 att det behövs mer kunskap om hbtq-personers utsatthet. (C) yrkar i motion 2019/20:405 på att alla kommuner ska ha en handlingsplan för hur hedersproblematik ska upptäckas och hanteras (yrkande 5). Kampen mot hedersrelaterat våld och förtryck är enligt utskottet en av vår tids viktigaste jämställdhets- och frihetsfrågor. Hedersrelaterat våld och förtryck orsakar stort lidande, och det är av yttersta vikt att det allmänna motverkar detta med alla lämpliga medel. Det har tagits en rad initiativ till insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer, men utskottet kan tyvärr inte annat än konstatera att det krävs fortsatta och intensifierade insatser för att förebygga och bekämpa våld och förtryck i hederns namn. Utskottet välkomnar att den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, (härefter januariavtalet) betonar att hedersrelaterad brottslighet och förtryck ska förebyggas, förhindras och straffas. anges bl.a. att kompetensen om hedersrelaterat våld ska öka och att det ska finnas ett tydligt barnrättsperspektiv i arbetet mot hedersförtrycket. Reglerna för utvisning vid hedersbrott och hatbrott ska enligt avtalet skärpas, och skyddet för den som drabbas av hedersrelaterad brottslighet ska stärkas. I linje med januariavtalet tillsatte regeringen en utredning som ska se över hur sådana beteenden som hedersrelaterat våld och förtryck tar sig uttryck i bör hanteras straffrättsligt (dir. 2019:43). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet noterar att slutsatserna från detta arbete ska redovisas . I flera motioner, bl.a. från , , efterfrågas insatser för att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet instämmer i att det behövs ökad kunskap om förekomsten av hedersrelaterat våld och förtryck. Hedersrelaterat våld och förtryck tar sig många uttryck som inte fångas upp i nationell statistik över brott, socialtjänst eller skolan. fick i uppdrag från regeringen att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck (S2017/01221/JÄM [delvis]). Resultaten av arbete med uppdraget redovisas i rapporten liv utan våld och förtryck (artikelnummer 2019-3-17). I rapporten lyfts ett antal problem fram när det gäller statistikinsamling av detta slag, vilket leder till slutsatsen att det finns ett behov av förbättrad metodkunskap innan större statistiska undersökningar kan genomföras. Vidare beskrivs att existerande information om problemets omfattning hos kommuner och regioner mäter hedersrelaterat våld och förtryck på olika sätt och med olika mätmetoder, och att särredovisning ibland helt saknas, vilket innebär att resultaten inte är jämförbara. Utskottet beklagar att inte kunde genomföra uppdraget att göra en kartläggning. Värt att nämna i sammanhanget är enligt utskottet att det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck vid i omfattar kunskapsutveckling. Myndigheten arbetar med en kartläggning av kommuners kännedom om bortförda personer i en hederskontext. En annan aktuell insats som utskottet vill uppmärksamma är införande av en särskild markering för brott med hedersmotiv i myndighetens it-stöd för brottsutredningar. Därtill har regeringens uppdrag att genomföra fördjupade uppföljningar av de jämställdhetspolitiska delmålen, där målet om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ingår. Vidare noterar utskottet att följer 14 indikatorer i sitt arbete med uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (, rapport 2020:1). En av indikatorerna är antalet registrerade, både befintliga och nyupptäckta, flickor och kvinnor som förekommer inom hälso- och sjukvården med en diagnoskod för könsstympning. En första uppföljning av denna indikator har gjorts , och utskottet välkomnar bedömning att indikatorn bör kunna användas återkommande som ett led i uppbyggnaden av tillförlitliga data om förekomsten av kvinnlig könsstympning. Utskottet kan konstatera att det pågår ett arbete på flera olika håll för att öka kunskaperna om hedersrelaterat våld och förtryck och ser fram emot att ta del av resultaten. vill utskottet betona att det inte behövs mer statistik för att inse behovet av att agera mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Att människor i lever under förtryck och utsätts för våld strider mot grundläggande värderingar. Det är av yttersta vikt att redan nu kraftigt motarbetar detta oacceptabla våld och förtryck. Flera motionsyrkanden, bl.a. i motion, berör organiseringen av arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet vill särskilt uppmärksamma det särskilda regeringsuppdrag som länsstyrelserna har att stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2026 (skr. 2016/17:10). I de delar som rör hedersrelaterat våld och förtryck ska länsstyrelserna samverka med i som har det nationella uppdraget att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt uppdraget ska länsstyrelserna bl.a. inom sina län bistå kommuner och landsting genom kunskaps- och metodstöd, utveckla regionala strategier och handlingsplaner, främja samverkan inom länet, utveckla våldsförebyggande arbete samt inom länet följa och analysera utvecklingen av insatser enligt den nationella strategin. I uppdraget ingår därtill att på några platser i landet stödja utvecklingen av regionala kommun- och myndighetsgemensamma resurscentrum för barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för våld av närstående, i synnerhet hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet noterar också i sammanhanget att i hade i uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning av kvinnor och flickor. Mot bakgrund av de omfattande insatser som redan görs för att samordna och utveckla kommuners och länsstyrelsers arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck anser inte utskottet att det är nödvändigt att rikta något tillkännagivande till regeringen av det slag som föreslås i motionerna. I flera motioner framförs förslag om metoder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Som utskottet nämner i avsnittet om mäns våld mot kvinnor har regeringen gett fem myndigheter i uppdrag att verka för ökad upptäckt av våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram kunskapsstöd åt personal i , hälso- och sjukvården samt elevhälsan, som jobbar med våld i nära relationer. I uppdrag ingår också att genomföra fortbildning för samt hälso- och sjukvårdens personal om hedersrelaterat våld och förtryck samt könsstympning. Uppdraget med att ta fram vägledning för att arbeta förebyggande ska slutredovisas till regeringen . Utskottet kommer att följa frågan med intresse. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor hade ett fortsatt uppdrag att genomföra informationsinsatser i fråga om hälsa och jämställdhet för nyanlända och asylsökande barn och unga (S2016/02759/JÄM). lanserades den digitala plattformen .