bet · H701SkU20 · 2020-04-27 00:00:00 — 2018/19:SkU10) att en förutsättning för att en bred översyn av skattesystemet ska lyckas är att man kan uppnå en samsyn på målen för skattepolitiken och den ekonomiska politiken samt en gemensam problembeskrivning. Utskottet noterar att det framgår av huvudbetänkande (SOU 2019:65) att inkomstskillnaderna i har ökat och att ökningen har varit förhållandevis stor. Utredningen visar att de ökade inkomstskillnaderna främst beror på att kapitalinkomsterna ökat och att kapitalinkomsterna är koncentrerade till den övre delen av inkomstfördelningen. De ökade skillnaderna uppges också till viss del bero på att transfereringarna halkat efter övriga inkomster. Utredningen uppger att mycket talar för att inkomst-skillnaderna kommer att fortsätta öka i ett framåtblickande perspektiv om inte politiska åtgärder vidtas. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Syftet med utredningen är att ta fram förslag som bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja och klimatmålen och som förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen. Utredaren ska även överväga hur de föreslagna åtgärderna och styrmedlen kan utvärderas och hur utvärdering kan gynnas exempelvis genom stegvis införande. Uppdraget ska redovisas . Utskottet påminner om att finansminister som svar på interpellation 2019/20:164 Regeringens skattehöjningar svarat att arbetet med de reformer som följer av januariavtalet pågår och att regeringen kommer att återkomma till hur skattereformen ska genomföras. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser inte utskottet att behöver rikta något tillkännagivande till regeringen om vare sig en översyn av skattesystemet i form av en skattereform, skatteväxling inom transportsektorn och jordbruket eller avdrag för privat pensionssparande. Utskottet avstyrker samtliga aktuella motioner. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för skattelättnader för utländska arbetstagare. Jämför reservation 10 (M). Gällande rätt och bakgrund Bestämmelserna om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner innebär att av lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån av arbete är skattefri. Detta gäller bara om arbetet avser • specialistuppgifter med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheter att rekrytera inom landet • kvalificerade forsknings- eller utvecklingsuppgifter med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheter att rekrytera inom landet eller • företagsledande uppgifter eller andra uppgifter som medför en nyckelposition i ett företag. Dessutom krävs att arbetsgivaren hör hemma i eller är ett utländskt företag med fast driftsställe i , arbetstagaren inte är svensk medborgare och att arbetstagaren inte varit bosatt eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som föregått det kalenderår då arbetet påbörjas. kompletterades ovanstående regler med en förenklings-regel. Den innebär att villkoren för den lägre beskattningen alltid ska anses vara uppfyllda om den lön och annan ersättning som arbetstagaren får överstiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas. Det innebär att skattelättnaden ges utan någon prövning av den skattskyldiges kvalifikationer eller av arbetsgivarens associationsform. Prisbasbeloppet uppgår till . Vistelsen i ska vara avsedd att pågå i högst . Utskottet publicerade en utvärdering av effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft (2013/14:RFR11). Syftet var att undersöka hur arbetsgivarna upplever att expertskattereglerna fungerar samt att klargöra om förutsebarheten har förbättrats i och med införandet av en schablonlönenivå. överlämnades regeringens proposition Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (prop. 2019/20:68) till . I propositionen föreslås att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling förstärks. Vidare ska den allmänna löneavgiften sättas ned på sådan ersättning till personer som arbetar med forskning eller utveckling som berättigar till avdrag från arbetsgivar-avgifterna. Ändringarna trädde i kraft . I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att expertskatten bör göras mer fördelaktig. I kommittémotion 2019/20:2256 av m.fl. (M) yrkande 9 och i motion 2019/20:828 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att reglerna för skattelättnader för utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner ses över. I motion 2019/20:831 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att nivån på expertskatten bör ses över och att regeringen bör överväga att anpassa den svenska expertskatten till den danska. har vid ett flertal tillfällen prövat motionsförslag om en översyn av reglerna om skattelättnader för utländska arbetstagare, senast i samband med motionsbehandlingen (bet. 2018/19:SkU10). Utskottet är fortfarande inte berett att tillstyrka förslag om ändrad expertskatt och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika förändringar av hushålls-skatteavdraget (HUS-avdraget). Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (C) och 14 (KD). infördes skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete, HUS-avdrag (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15, rskr. 2006/07:181). Skattereduktionen omfattade städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn samt barnpassning inklusive hämtning av barn på förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning omfattades. Skattereduktion gavs av arbetskostnaden, dock högst för ett beskattningsår. kompletterades lagen med en möjlighet till skatte-reduktion även i de fall någon fått hushållsarbete som löneförmån (prop. 2007/08:13, bet. 2007/08:SkU7, rskr. 2007/08:43). förtydligades det i lagen att skattereduktion medgavs för hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SkU10, rskr. 2012/13:37). Skattereduktionen för HUS-avdrag omfattar även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbeten). Skattereduktionen gäller för ROT-arbeten som har utförts och betalats fr.o.m. samt förmån av ROT-arbete som har tillhandahållits fr.o.m. detta datum (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32, rskr. 2008/09:246). Det huvudsakliga syftet var att motverka svartarbete inom byggsektorn samt att öka arbetsutbudet. För att skattereduktion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om skattereduktion. Skattereduktion medges även för ROT- och RUT-arbeten som utförs på bostad som med nyttjande- eller äganderätt helt eller till väsentlig del används för boende inom EES eller . Den totala skattereduktionen för HUS-avdrag bestämdes till per beskattningsår och person. Skattereduktion gavs bara för arbetskostnaden. Skattereduktion för ROT- och RUT-arbeten lämnas också i form av en befrielse från arbetsgivaravgifter när en privatperson anlitar en fysisk person som inte är godkänd för F-skatt, om den anlitade personen inte driver näringsverksamhet. Det är en förutsättning att uppdragsgivaren deklarerar uppdraget i en förenklad arbetsgivardeklaration för privata tjänster. beslutade om förbättringar av HUS-avdragets fakturamodell (prop. 2014/15:10, bet. 2014/15:SkU7, rskr. 2014/15:42). En utförares begäran om utbetalning ska innehålla uppgifter om antalet arbetade timmar, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än hushållsarbete och material samt vilken typ av arbete som har utförts. Syftet är att ge en bredare bild av det utförda hushållsarbetet och på så sätt skapa ett bättre underlag vid urval för kontroller. Vidare ska en begäran om utbetalning endast kunna lämnas elektroniskt, och utbetalning ska endast kunna göras till utförarens konto. Betalningssäkring ska kunna användas för att säkerställa en återbetalning. Kommuniceringsbestämmelsen anpassades till det nya skatteförfarandet, och det förtydligades att ombud kan begära utbetalning från . sänktes taket för RUT-avdraget från till för den som inte har fyllt vid beskattningsårets ingång. Skattereduktionen för matlagning slopades och skattereduktionen för städning och rengöring begränsades till enklare städ- och rengöringsarbete samt flyttstädning. Subventionsgraden för ROT-tjänster sänktes från till när det gäller köp från den som är godkänd för F-skatt eller har intyg eller annan handling om motsvarande kontroll i hemlandet. Sänkningen gäller även när en anställd får ROT-tjänster som förmån. Bestämmelsen om beräkning av skatteavdrag för förmån av RUT- eller ROT-arbete anpassades till de nya nivåerna. utvidgades RUT-avdraget till att omfatta vissa ytterligare trädgårdstjänster samt flytt- och it-tjänster. omfattar RUT-avdraget även reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden. höjdes taket för RUT-avdrag för den som är från till per person och beskattningsår. Det innebär att taket för RUT-avdraget numera är för samtliga. Det höjda taket för RUT-avdrag gäller för hela (prop. 2018/19:89, bet. 2018/19:SkU20, rskr. 2018/19:247). infördes som krav för att man ska få rätt till RUT- och ROT-avdrag genom skattereduktion att det utförda hushållsarbetet har betalats elektroniskt (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). har genomfört en granskning av RUT-avdraget. Resultatet av granskningen presenteras i 2020:2 Rutavdraget–konsekvenser av reformen. Av rapporten framgår bl.a. att köpare av RUT-tjänster har ökat sina arbetsinkomster men att resultatet av jämförelsen ska tolkas med försiktighet vilket bl.a. ska bero på att det inte går att fastställa ett orsakssamband mellan köp av RUT-tjänster och ökade arbetsinkomster. Vidare framgår att utrikes födda som fått ett RUT-arbete har stärkt sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden. För de inrikes födda som fått ett RUT-arbete konstaterades att sysselsättningsgraden var högre än för deras jämförelsegrupp. Vidare framgår av rapporten att det finns ett svagt empiriskt stöd för regeringens bedömning att RUT-avdraget är självfinansierat på lång sikt, detta bl.a. beroende på att regeringen antog att hälften av RUT-köparnas frigjorda tid används till marknadsarbete medan bedömer att en fjärdedel av frigjord tid används. Av rapporten framgår att RUT-avdragets träffsäkerhet är låg. Granskningen visar att av hushållen som köpte RUT-tjänster 2017 inte hade hemmavarande barn och att det är framförallt i hushåll med hemmavarande barn som frigjord tid genom köp av hushållstjänster kan antas leda till ökat marknadsarbete. Vidare var tanken att de som skulle få ett RUT-arbete i betydande utsträckning skulle vara personer som har en svag ställning på den svenska arbetsmarknaden. Granskningen visar att de som började arbeta i RUT-branschen 2011–2017 i genomsnitt hade en sämre förankring på arbets-marknaden än befolkningen i stort. För de inrikes födda RUT-arbetarna har inkomstutvecklingen varit i genomsnitt densamma som för jämförbara personer. I den sakpolitiska överenskommelse som träffats mellan Socialdemokraterna, ingår att utreda en tredubbling av taket för RUT-avdrag, ett äldre-RUT och utvidgning av avdraget till tvätt-, flytt-, hämt- och trygghetstjänster. Vidare ingår i överenskommelsen att utreda ett avdrag för att upp till ett visst belopp hyra ut lösöre som t.ex. bilar, kläder, verktyg eller möbler. En utredning tillsattes för att utreda RUT-avdraget. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2020:5 Fler tjänster och höjt tak för RUT-avdraget) i vilket utredningen föreslår en utvidgning av RUT-avdraget med fyra tjänster: • tvätt vid tvättinrättning, inklusive transport av tvätten • möblering av bostad, inklusive montering av nya möbler • transport av bohag till andrahandsbutiker, loppmarknader och liknande där bohaget kan komma till återanvändning samt till och från magasinering • enklare tillsyn av bostad, t.ex. ett fritidshus. Utredningen föreslår vidare att taket för RUT-avdraget ska höjas till per person och beskattningsår medan ROT-avdragets tak på ska lämnas oförändrat. Förslagen ska gälla fr.o.m. . Betänkandet har skickats ut på remiss. I motion 2019/20:2347 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att regeringen bör verka för en ändrad lagstiftning för att förhindra att ROT-och RUT-avdrag kan tillämpas för arbeten utomlands. I motion 2019/20:1414 av m.fl. (S) föreslås en översyn av ROT-avdragets regelverk för att endast tillåta avdrag för renoverings-, om- och tillbyggnadsåtgärder för objekt placerade i . I kommittémotion 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 4 och i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås att RUT-avdraget utvecklas och förstärks. I motion 2019/20:832 av (M) anförs att regeringen bör avskaffa skatten för RUT-tjänster för seniorer. I motion 2019/20:1150 av (M) föreslås en översyn av reglerna om RUT-avdrag för företag som saknar nödvändiga tillstånd. I motion 2019/20:1488 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att införa avdrag för att reparera privata bilar. I motion 2019/20:1573 av (M) anförs att det bör övervägas att se över möjligheterna att låta även fönsterrenovering omfattas av ROT-avdraget. I motion 2019/20:1660 av (M) föreslås en översyn av RUT-avdraget. I motion 2019/20:1936 av (M) föreslås att regeringen ser över och tydliggör hur RUT-avdraget kan appliceras på olika boendeformer med gemensamt serviceutbud. I motion 2019/20:2598 av och (båda M) anförs att en breddning av ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn bör övervägas. Enligt motion 2019/20:2998 av (M) bör RUT-avdrag för kostnaden för taxiresor utredas. I motion 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att det övervägs att införa ett omställnings-RUT, skatteavdrag för egna utbildningskostnader och en skattelättnad för företag som själva driver yrkesutbildningar för omställning. I kommittémotion 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 13 anförs att ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde bör införas. I motion 2019/20:3173 av (SD) yrkande 1 föreslås en översyn av lagstiftningen kring ROT- och RUT-avdrag för att säkerställa att de används inom gränser. I motion 2019/20:426 av (C) anförs att en utveckling av RUT-avdraget till att gälla för hushållens alla köpta tjänster i anslutning till hemmet bör utredas. I motion 2019/20:432 av (C) föreslås att en breddning av ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn ska övervägas. I motion 2019/20:488 av och (båda C) yrkande 4 föreslås att ett inrättande av ett grönt skatteavdrag för klimatsmarta investeringar i fastigheter utreds. I motion 2019/20:500 av och (båda C) föreslås att regeringen ser över förutsättningarna för att möjliggöra ROT-avdrag för renovering av fönsterbågar som avlägsnas från byggarbetsplatsen och renoveras i ett snickeri eller måleri. I motion 2019/20:516 av och (båda C) yrkande 2 föreslås att effekterna av minskat ROT-avdrag utreds. I motion 2019/20:1765 av och (båda C) yrkande 1 föreslås att möjligheten att utvidga ROT-avdraget till att även omfatta vatten- och avloppsanläggningar ses över. I partimotion 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 34 föreslås en utökning av RUT-avdraget. I kommittémotion 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 9 föreslås att RUT-avdraget utvidgas och breddas. I motion 2019/20:298 av (KD) anförs att möjligheten att utöka ROT-avdraget bör utredas. I motion 2019/20:3310 av och (båda MP) yrkande 3 föreslås ett hyberavdrag, dvs. skattereduktion när privatpersoner reparerar eller hyr konsumentprodukter eller köper tjänster för att sälja vidare begagnade produkter. Mot bakgrund av det arbete som pågår med att utveckla avdraget för RUT-tjänster får flertalet motionsförslag i denna del anses tillgodosedda. Utskottet är inte heller berett att stödja förslag om ytterligare förändringar av ROT-avdraget. Utskottet påminner om att HUS-avdraget är utformat för att uppfylla om fri rörlighet och därför inte kan begränsas till arbete som utförs i . Samtliga motioner i denna del avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsförslag om ändrade regler för personalvårdsförmåner. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C), 18 (KD) och 19 (L). Gällande rätt och bakgrund Huvudregeln är att alla förmåner som tagits emot på grund av tjänst är skattepliktiga, om det inte är särskilt reglerat att de är skattefria. Förmåner värderas normalt till marknadsvärdet. I vissa fall görs värderingen schablon-mässigt. Arbetsgivaren kan ge sina anställda möjligheter till enklare slag av motion och friskvård. Personalvårdsförmåner är skattefria för den anställde. Det innebär att arbetsgivaren inte ska göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på förmånen. För att förmånen ska räknas som en personalvårdsförmån ska den: • vara av mindre värde • rikta sig till hela personalen. Exempel på personalvårdsförmåner som kan vara skattefria: • friskvårdsbidrag som den anställde kan använda till enklare motion och annan friskvård, t.ex. ett gymkort eller ridlektioner • motionsaktiviteter eller gymkort som arbetsgivaren bestämmer och betalar för • kaffe, frukt och annan enklare förtäring i samband med arbetet som inte kan ses som en måltid Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån högst får omfatta. Grundregeln är att de flesta motions- och friskvårdsaktiviteter räknas som skattefri personalvårdsförmån. Enligt en dom från Regeringsrätten (mål nr 5762-1998) kan ett årskort till en gymanläggning vara en sådan skattefri personalvårdsförmån av mindre värde som är undantagen från skatteplikt. Ett årskort till gängse pris på orten är normalt skattefritt. Genom en lagändring förenklades reglerna genom slopande av villkoren att motionen eller friskvården ska utövas inom särskilda anläggningar eller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivaren och betalas direkt av denne till anläggningens innehavare. Av förenklingsskäl slopades även kraven på att förmånen ska vara av kollektiv natur eller i ringa omfattning utövas av den anställde. Efter lagändringen blir det avgörande för skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sig till hela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt att förmånen inte får bytas mot kontant ersättning. Utgifterna för personalkostnader är avdragsgilla för arbetsgivare. Detta gäller oavsett om kostnaderna avser en skattepliktig förmån eller inte för den anställde. Om en förmån blir skattepliktig för mottagaren räknas den som lön, vilket innebär att arbetsgivaren ska ombesörja skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på beloppet. () fastställde i en dom (mål nr 6561-18) att ett friskvårdsbidrag om inte är en skattefri personalvårdsförmån. Förmånen anses inte vara ”av mindre värde” och är skattepliktig i sin helhet. Detta gäller även om de aktiviteter som bidraget bekostar i sig kan anses utgöra enklare slag av motion och annan friskvård. uppger i sin rättsfallskommentar (dnr 202 340449-19/111) publicerad följande. har i ett ställningstagande (dnr 202 39595-18/111) angivit sin bedömning av ”mindre värde” att ett skattefritt friskvårdsbidrag som högst kan uppgå till . har vidare bedömt att eventuellt överskjutande belopp som arbetsgivaren betalar ut bör beskattas som lön. () har i domen varken kommenterat tillämpade beloppsgräns på eller verkets yrkande att överskjutande belopp på bör beskattas som lön. HFD har förklarat att ett friskvårdsbidrag om inte är en skattefri förmån, och slutsatsen är att beloppet i sin helhet är att jämställa med skattepliktig lön. HFD:s dom föranleder inte någon ändring av tillämpning att ett skattefritt friskvårdsbidrag som högst kan uppgå till . uppger i ställningstagande (som ersätter tidigare av ) att HFD inte har uttalat sig om någon absolut beloppsgräns för friskvårdsförmåner och att därför anser att ett friskvårdsbidrag om högst uppfyller lagens krav om mindre värde. Enligt tolkning innebär domen att ett friskvårdsbidrag som överstiger bör anses skattepliktigt i sin helhet, vilket kommer att förtydligas i den rättsliga vägledningen. Fri kost är en skattepliktig förmån för den anställde. Arbetsgivaren ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på förmånen. Det saknar i princip betydelse om anställda får fri kost på den ordinarie arbetsplatsen eller vid tjänsteresa. Förmån av kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa ska inte beskattas och inte heller frukost på hotell eller liknande i samband med övernattning där under tjänsteresa, om kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten eller övernattningen. Förmån av kost vid representation ska inte heller tas upp till beskattning. För intern representation gäller detta bara vid sammankomster som är tillfälliga och kortvariga. En förmån av vara eller tjänst som en anställd får av arbetsgivaren ska inte tas upp om varan eller tjänsten är av väsentlig betydelse för att den skattskyldige ska kunna utföra sina arbetsuppgifter, om förmånen är av begränsat värde för den anställde och förmånen inte utan svårighet kan särskiljas från nyttan i anställningen. I kommittémotion 2019/20:2257 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att det finns ett behov av att stärka anställdas möjligheter att få förebyggande behandling via arbetsgivaren. I kommittémotion 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås en förenkling av regler för förmånsbeskattning av kost, logi samt resor till och från tjänstestället för insatspersonal. I motion 2019/20:1811 av (M) föreslås att man ser över möjligheterna att även jakt och ska få del av friskvårdsförmånen. I motion 2019/20:2484 av i (M) anförs att avdragsrätt för friskvård i enskild firma bör utredas eftersom det finns ett behov av att skapa en likabehandling mellan juridiska företagsformer. I motion 2019/20:2486 av (M) yrkandena 6 och 7 föreslås att ridning och golf ska bedömas som friskvårdsförmåner. I motion 2019/20:2581 av och (båda M) anförs att förmånsbeskattningen av överbliven mat från skolbespisningar eller storkök i äldreomsorgen till personalen till subventionerat pris bör ses över. I motion 2019/20:2933 av (M) föreslås att nivåerna på beskattning av barnvaktstjänster ses över. I motion 2019/20:2965 av (M) föreslås att reglerna för traktamente för soldater i utlandstjänst ses över. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 22 föreslås att undantaget för skattepliktig kostförmån ska omfatta den vårdpersonal som arbetar på somatisk avdelning inom äldre-omsorgen. I motion 2019/20:92 av (SD) anförs att möjligheten att utforma friskvårdsbidrag till pensionärer bör utredas. I motion 2019/20:3173 av (SD) yrkandena 6 och 7 föreslås en utökad skattefrihet vid förmåner för anställda så att de exempelvis kan använda sig av förmåner även privat utan att förmånsbeskattas och en slopad förmåns-beskattning inom den nationella insatsverksamheten. I motion 2019/20:197 av (C) yrkande 3 föreslås ändrade regler för vilka som omfattas av friskvårdsbidrag. I motion 2019/20:480 av och (båda C) anförs att regeringen skyndsamt bör se över en anpassning av regelverket för friskvårdsbidrag till att också omfatta ägaren till en näringsverksamhet som bedrivs som enskild firma. I kommittémotion 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att regeringen bör verka för en bred översyn av det offentligas stöd till och främjande av hälsorelaterade aktiviteter och friskvård. I motion 2019/20:2753 av (L) föreslås att regelverket för förmånsbeskattning ses över för att underlätta för frivilligarbetare i kris-situationer såsom nationell insatsverksamhet. Vilka sporter eller friskvårdsaktiviteter som uppfyller de krav för skattefrihet som tidigare ställt sig bakom är ytterst en fråga för och de allmänna förvaltningsdomstolarna.