bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Anslaget 1:19 Lån till körkort är nytt inom utgiftsområde 22 och redovisades t.o.m. inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och då som anslaget 1:13 Lån till körkort. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen konstaterar att besluten om lån till körkort kan löpa över än det budgetår då beslut om lån fattas och medföra utbetalningar under kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:19 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2023. Öresundsbrokonsortiet (konsortiet) äger och driver Öresundsförbindelsen och är en självständig juridisk person men inget skattesubjekt. Konsortiet ägs till hälften av svenska staten genom () och till hälften av den danska staten genom A/S . Det är de båda ägarbolagen till konsortiet som beskattas för konsortiets resultat. beslutade om ett bemyndigande till regeringen att låta ta upp lån i för planering, projektering och byggande av de svenska landanslutningarna till (prop. 1996/97:16, bet. 1997/98:TU6, rskr. 1997/98:32). beslutade om att utöka bemyndigandet (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117). Med syftet att säkerställa förmåga att göra nödvändiga skattebetalningar föreslår regeringen att den bemyndigas att utvidga ändamålet för den låneram disponerar till att även omfatta betalningar av inkomstskatt. Anslaget 2:1 får användas till PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning får användas till utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov och för att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov, t.ex. när det gäller tillgänglighet till kommunikation, utbildning och medier. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster får användas till utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende på landsbygden. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser och post. Anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation får användas till utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för digitaliseringspolitiken, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas till utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftssäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till utbyggnad av elektroniska kommunikationer i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftssäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid och vid höjd beredskap samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för åtgärder kopplade till civilt försvar inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Anslaget får användas för utgifter för administration av åtgärderna. Anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning får användas till Myndigheten för digital förvaltnings förvaltningsutgifter. Anslaget 2:7 Digital förvaltning får användas till utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen samt för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 14 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Myndigheten för digital förvaltning 0[1] 0[2] Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 anvisas . I detta ingår en anslagsökning med för PTS tillsyn över betrodda tjänster. Anslaget har även ökats med för PTS arbete med att öka robustheten inom elektronisk kommunikation och post inom ramen för regeringens satsning på det civila försvaret samt till följd av de kommande förändringarna inom området säkerhetsskydd. Regeringen föreslår att anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation anvisas . Detta innebär en lägre anslagsnivå än föregående år och beror på att en tidigare tillfällig satsning på digitaliseringsstrategin upphör. Regeringen föreslår att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation anvisas . I detta ingår att anslaget ökas med för att göra insatser för att främja en ökad mobil uppkoppling på fjärrtåg, för att stärka det nationella stödsystemet för bredbandsutbyggnad och för att öka robustheten inom elektronisk kommunikation och post inom ramen för regeringens satsning på det civila försvaret. Regeringen föreslår även att anslagets ändamål förtydligas så att det framgår att det även får användas för åtgärder kopplade till civilt försvar inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Regeringen föreslår att anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning anvisas . Det kan noteras att anslaget är nytt inom utgiftsområde 22 och att det t.o.m. är redovisat inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. I detta finns en ökning med för att myndigheten ska kunna utföra sin uppgift att utöva tillsyn över lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. Vidare ingår en minskning med som i stället ska användas för att finansiera PTS tillsyn över betrodda tjänster samt en minskning med för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. För att finansiera att myndigheten ska ge ett rättsligt stöd till den offentliga förvaltningen har en ökning gjorts med . Till följd av en generell besparing har det även gjorts en minskning inom anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 2:7 Digital förvaltning. Detta anslag är nytt inom utgiftsområde 22 och har t.o.m. redovisats inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning som en del av anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning. I förslaget till anslag ingår en ökning med för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Anslaget finansieras genom en omfördelning från 29 statliga myndigheter med motsvarande belopp. Avgifter för skydd av elektronisk kommunikation Åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation finansieras genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2025. Regeringen anger att bemyndigandet behövs för att göra det möjligt för verksamheten att göra ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Vidare föreslår regeringen av samma skäl att den bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2025. Regeringen föreslår också av samma orsak att den bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2025. I kommittémotion 2020/21:3470 av m.fl. (M) framhålls att människor och företag behöver ett klimatsmart, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som man kan lita på och att samhällsekonomisk nytta ska vara vägledande för alla beslut inom infrastrukturen. Motionärerna framhåller vidare vikten av att prioritera långsiktiga investeringar i biodrivmedelstillverkning och elektrifiering av vägar, hamnar och flygplatser då detta sammantaget bidrar till fler jobb och stärkt konkurrenskraft som transporternas utsläpp minskar. I yrkande 1 föreslår motionärerna sin anslagsanvisning . När det gäller anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur föreslår motionärerna en minskning om då de ser en utvidgning av stadsmiljöavtalen som en ineffektiv åtgärd och hellre ser satsningar på infrastruktur som kommer hela till del. För anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur föreslås i likhet med regeringen till underhåll av järnväg som regeringens satsning om på miljökompensation för godstransporter på järnväg avvisas till förmån för andra satsningar som motionärerna anser är mer effektiva för transportinfrastrukturen i sin helhet. Motionärerna föreslår vidare en ökning om för underhåll av väg (yrkande 2) samt en ökning om för eftersök av vilt (yrkande 3). Sammantaget föreslår motionärerna att anslaget minskar med för att finansiera andra prioriterade reformer i budgetmotionen. När det gäller anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser framhåller motionärerna att de icke-statliga flygplatserna med reguljär flygtrafik är centrala för tillväxt och att hela ska leva. Motionärerna pekar på att dessa flygplatser redan före coronakrisen kämpade med ekonomiska underskott. Motionärerna föreslår därför en ökning om i direkt stöd till de regionala flygplatserna med reguljär flygtrafik (yrkande 4). När det gäller anslaget 1:16 Internationell tågtrafik anser motionärerna att upphandling av nattåg till och är en ineffektiv miljöåtgärd. Motionärerna föreslår därför en minskning av anslaget med för att finansiera andra prioriterade och för miljön mer effektiva reformer i budgetmotionen. Motionärerna påtalar slutligen att den regionala kollektivtrafiken har drabbats mycket hårt av krisen då antalet resenärer har minskat och kraven från om distansering har inneburit bibehållen turtäthet. Motionärerna pekar på att kollektivtrafiken är viktig för jobb, sysselsättning och miljö och att alternativen för regionerna när det gäller att kunna kompensera för bortfallet är minskad turtäthet eller kraftigt höjda biljettpriser. Motionärerna konstaterar att båda dessa alternativ vore skadliga för svensk ekonomi och att det därför finns ett behov av en återstart efter krisen. Utifrån detta föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik med till den regionala kollektivtrafiken utöver regeringens förslag (yrkande 5). Sammantaget föreslår motionärerna en ökning av anslagen med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2020/21:3363 av m.fl. (SD) konstateras att den gemensamma infrastrukturen betingar ett stort värde som måste förvaltas långsiktigt. Infrastrukturen måste enligt motionärerna kontinuerligt utvecklas och stärkas, och det är viktigt att satsningarna görs på ett samhällsekonomiskt sunt sätt och på de projekt som skapar störst nytta som hänsyn tas till aspekter som landsbygd, kommuner, familjeliv och företagande. I motionen föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med sammanlagt . Enligt förslaget ska användas till att tidigarelägga projektering och byggande av ny järnväg och ska användas till utbyggnad och nybyggnation av det statligt ägda vägnätet. Vidare ska ges som stöd till underhåll av kommunala vägar. Enligt förslaget ska användas till etablerandet av tio kontrollplatser för tung trafik och till nya testanläggningar för el-vägar. I förslaget ingår även till installerandet av cabotagekontroller likt det tyska LKW-Mautsystemet och till kulturskyltning. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med . Enligt förslaget ska användas till ökat underhåll av järnväg och till underhåll av det statliga vägnätet. Dessutom ska användas som ett extra stöd till utbyte av kontaktledningar för järnväg. För anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser föreslår motionärerna en ökning med . Detta särskilda stöd till regionala icke-statliga flygplatser tillförs mot bakgrund av coronakrisens effekter. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med totalt . Enligt förslaget ska av dessa medel användas som stöd till för införandet av miljöstyrande farledsavgifter. Vidare ska användas för att täcka kostnaderna för ett statligt övertagande av kostnaderna för isbrytning. I ökningen av anslaget ingår vidare till fördjupning av farleder, och ett särskilt fokus läggs på inloppet till hamn. Därutöver ingår till stöd för säkerhetsutrustning och logistik kring torrhamnar och till nykterhetsåtgärder i hamnar kopplade till infrastrukturen kring alkobommar. Motionärerna anser att har ett större behov av att rusta upp den svenska järnvägen än av att kunna ta sig till med tåg. Mot denna bakgrund föreslås en minskning av anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med . Motionärerna konstaterar att många väljer att åka med kollektivtrafiken och att detta är positivt då det minskar såväl trängsel som utsläpp. Mot bakgrund av den pågående coronapandemin och de stora underskott som den medför för olika kollektivtrafikbolag föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik med för att kunna upprätthålla kollektivtrafiken på en hållbar nivå och minska smittspridningen i samhället. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation med . Motionärerna framhåller att bredband på landsbygden är en grundförutsättning för en befolkning som blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling och att det behöver anslås mer pengar för att påskynda bredbandsutbyggnaden. Utöver detta föreslår motionärerna även ett antal nya anslag. För att underlätta för den spårbundna kollektivtrafiken i av stora ekonomiska förluster till följd av coronakrisen föreslår motionärerna ett nytt anslag, Ersättning för inbetalade banavgifter , och att det där anslås som kompensation för inbetalade banavgifter. Motionärerna påtalar att det finns behov av att förenkla resandet samt att både kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. Utifrån detta föreslår motionärerna att det anslås till ett nytt anslag, Ökad säkerhet på flygplatser, för investeringar i säkerhetslogistik på flygplatser. Motionärerna anser att en näringslivspott för investeringar ska införas utöver den ordinarie budgetramen och att denna ska kunna nyttjas för att bygga järnvägsanslutningar till nya och etablerade industrier och lagerhållare. Motionärerna föreslår därför ett stöd på till investeringar genom ett nytt anslag, Näringslivspott till stöd för järnvägsanslutningar till industrier. Vidare föreslår motionärerna ytterligare i stöd till ett nytt anslag, Näringslivspott till stöd för väganslutningar till industrier. Motionärerna framhåller att det finns ett stort behov av stärkt underhåll av det kommunala vägnätet i många kommuner. Motionärerna föreslår utifrån detta ett riktat stöd till kommuner med genom ett nytt anslag, Upprustning av kommunala vägar. Motionärerna pekar på att de enskilda vägarna utgör den största delen av vägnät och påtalar att det finns ett starkt behov av att öka stödet till dessa. De föreslår därför det nya anslaget Underhåll av enskilda vägar och att det tillförs . Sammantaget föreslår motionärerna en ökning av anslagen med jämfört med regeringens förslag. m.fl. (V) framhåller i partimotion 2020/21:3195 att investeringsnivåerna för hållbara person- och godstransporter på järnväg måste öka för att uppnå ett transportsystem med låga klimatutsläpp. I motionen föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna anser att ökade investeringar och resurser behövs för planeringskostnader för att Norrbotniabanan och Nya Ostkustbanan ska färdigställas tidigare än vad som föreslås i den nationella planen. Motionärerna anser att Norrbotniabanan ska färdigställas till 2030 och föreslår en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för järnvägsinvesteringar med . Motionärerna anser att staten måste ta ett ökat ansvar för att öka andelen kollektivtrafikresenärer och att detta bör ske för att minska transporternas klimatpåverkan och för att stärka tillgängligheten för dem som har låga inkomster. Motionärerna pekar på att kostnaden för drift av den regionala kollektivtrafiken har ökat kraftigt det och att detta har medfört höjda biljettpriser. Till detta kommer att coronapandemin har medfört kraftigt minskade biljettintäkter för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Motionärerna föreslår därför en satsning på förbättrad kollektivtrafik för att möjliggöra billigare och utbyggd kollektivtrafik både i tätorter, på vår landsbygd och i vår glesbygd. Det statliga stödet föreslås få användas för såväl drift av som investeringar i nya miljöanpassade fordon, t.ex. bussar som går på el eller biogas. Motionärerna föreslår därför en ökning av anslaget med . Vidare pekar motionärerna på att investeringsbehovet är stort för nattågsfordon både för nationell trafik och för trafik till . De befintliga fordonen är byggda med nordisk profil som är bredare än den europeiska profilen och kan därför inte köras söderut i . Motionärerna föreslår därför en ökning av anslaget för investeringar i vagnar och lok för nattågsfordon med . Motionärerna pekar på att coronakrisen visar att behoven av hållbara godstransporter för näringslivet kan öka med mycket kort varsel. För att möjliggöra sådana investeringar, som inte tillgodoses eller uppmärksammas i gällande nationella plan, föreslår motionärerna en flexibel investeringspott för hållbara godstrafiklösningar om , utöver nuvarande näringslivspott, för stöd till kombiterminaler, omlastningscentraler, triangelspårsutbyggnader eller andra investeringar som underlättar ökad överflyttning av godstrafik till sjöfart och järnväg samt investeringar som bidrar till mer hållbar inhemsk åkerinäring. Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för stärkt kompetensförsörjning inom järnvägsbranschen med . Motionärerna framhåller att har ett stort behov av järnvägssatsningar de närmaste decennierna. Det behövs därför ett riktat anslag till för att i samverkan med järnvägsbranschen vidta åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen när det gäller bl.a. bantekniker, eltekniker, signaltekniker och spårsvetsare. Sammantaget föreslår motionärerna därmed en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . Motionärerna pekar på att nuvarande anslagsnivåer för järnvägsunderhållet i den nationella planen –2029 endast är dimensionerade för att bibehålla dagens funktionalitet i järnvägssystemet. För att även åtgärda eftersläpningen av underhållet behövs enligt motionärerna ytterligare satsningar . På det sättet skulle utrymme ges för kraftigt ökade reinvesteringar i underhållet. Det bristande underhållet på järnvägen är en viktig faktor när det gäller det tågkaos som ofta uppstår i vårt järnvägssystem. Motionärerna vill även tidigarelägga satsningar på samt möjliggöra bl.a. att i stor skala påbörja säkerhetshöjande åtgärder såsom siktröjning och gallring längs järnvägsspåren. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur för drift och underhåll av järnväg med . Motionärerna pekar på att järnvägsoperatörerna redan före coronakrisen hade ett tufft konkurrensläge gentemot vägtransporterna och att i synnerhet godstransporterna på järnvägen, men även persontrafiken, påverkas av banavgifterna. Motionärerna anser att det krävs en stärkt konkurrenskraft för järnvägen för att andelen gods som transporteras klimatsmart på spår ska kunna öka. Motionärerna föreslår därför att tågoperatörerna får halverad banavgift som en tillfällig åtgärd och föreslår att anslaget för drift och underhåll av järnväg ökas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna pekar vidare på att man har lagt ned underhållet helt på ett antal regionjärnvägar och att många lågtrafikerade banor inte får något investeringsstöd i den nationella planen. Då bristande satsningar på dessa banor ger negativa effekter för landsbygden och regionerna i form av bristande kapacitet hos hållbara person- och godstransporter ser motionärerna ett behov av ökat riktat stöd för dessa järnvägar. Motionärerna föreslår därför en ökning av anslaget med för underhåll av regionjärnvägar och lågtrafikerade järnvägsbanor. Sammantaget föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår vidare att ett nytt anslag, Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer, ska införas och att det ska tillföras 2021. Enligt förslaget ges i uppdrag att administrera anslaget i samarbete med och . Motionärerna pekar på att har stor potential att följa den globala trenden och bygga transporteffektiva städer som minskar utsläppen och stärker jämlikheten. Motionärerna vill genom satsningen ge ökat utrymme för människor att efter coronapandemin kunna gå, cykla, resa kollektivt och dela tillgång till bil i stället för att äga en egen. Motionärerna framhåller att detta är satsningar som gynnar de ekonomiskt mest utsatta och minskar klimatutsläppen. Enligt motionärerna är syftet med det nya anslag som föreslås att främja – utbyggnad av gång- och cykelbanor – omdaning av parkeringsplatser till grönområden enligt principen om ”nature based solutions” alternativt områden för gång, cykel och kollektivtrafik – cykelpooler, bilpooler och bildelning genom gratis parkering, informationsinsatser och erbjudanden till anställda – bilfria städer och områden till ombyggnad, skyltning och informationsinsatser – smarta och hållbara godstransportlösningar, upprättande av smarta logistikcenter och it-lösningar för koordinering av transporter – intelligenta trafikljus för att motverka köbildning och folksamlingar vid övergångsställen – ombyggnad av kontor till bostäder eller andra lokaler för allmänt nyttjande. Motionärerna föreslår vidare att ett nytt anslag, , införs för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Motionärerna föreslår att anslaget tillförs 2021. Motionärerna pekar på att är ett affärsverk som huvudsakligen finansieras genom farleds- och lotsavgifter. Motionärerna anser att isbrytarflotta måste förnyas och att när detta sker bör kapitalkostnaderna för isbrytarna åtminstone delvis finansieras via anslag. Motionärerna pekar på att farledsavgifterna för sjöfarten med anslagsfinansiering halveras 2021, och kan kompenseras för minskade intäkter som coronapandemin inneburit. Motionärerna föreslår slutligen ytterligare ett nytt anslag för statlig medfinansiering, ERTMS. Motionärerna pekar på att den nuvarande planen är att en stor andel av lokflottan ska vara anpassad till det europeiska trafikledningssystemet för tåg (ERTMS) till och framhåller att staten bör finansiera kostnaden för ombordutrustning för ERTMS för att stärka järnvägens konkurrenskraft och därmed dess klimatnytta.