bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Utredaren föreslår ett nytt statligt id-kort som ska utfärdas av . Det nya id-kortet ska utfärdas på ett säkert sätt och vara lätt att kontrollera. På så sätt ska identitetsmissbruk och bedrägerier kunna motverkas. Förslagen finns i betänkandet Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds nu i . beviljades från EU:s fond för inre säkerhet för att ta fram en ny webbplats med behovsanpassad information för brottsoffer. Brottsoffer ska kunna söka och få information bland annat utifrån vilken typ av brott som de utsatts för, var i rättsprocessen de befinner sig och var de är bosatta. Ett mål med webbplatsen är att brottsoffer ska kunna få relevant och överskådlig information för varje del av processen. De kommer även att kunna hitta information om vilka organisationer som erbjuder stöd för brottsoffer på deras bostadsort. Webbplatsen ska vara klar . Punkten är inte slutbehandlad. Det är som utskottet tidigare konstaterat inte straffbart att lämna falska uppgifter i polisförhör om egen brottslighet, eller om friande omständigheter som rör andra personer. Utskottet har viss förståelse för det som anförs i motionerna 2019/20:554 (SD) yrkande 3, 2019/20:2016 (L) yrkande 13, 2019/20:2832 (M) yrkande 20 och 2019/20:3063 (M) yrkande 12 om att falska uppgifter i polisförhör försvårar brottsutredningar. Mot bakgrund av den utredning som tillsattes – och som bl.a. fått i uppdrag att utreda behovet av ändringar när det gäller vittnesuppgifter som lämnas under en förundersökning – är utskottet dock inte berett att ställa sig bakom de förslag som framförs i motionerna. Motionerna avstyrks således. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och är inte berett att ställa sig bakom något tillkännagivande om att ytterligare underlätta för poliser att få skyddade personuppgifter. Utskottet finner inte heller någon anledning för att ta något initiativ vad gäller registrering av polisens fordon på annan än myndigheten. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2019/20:553 (SD) yrkande 31 och 2019/3191 (KD) yrkande 28. Som framgår ovan pågår det i frågan om registerkontroll en översyn av ett utökat författningsstöd för att vissa särskilt angivna aktörer ska kunna få tillgång till uppgifter om enskilda i belastningsregistret. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas, och utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:1809 (M) och 2019/20:3191 (KD) yrkande 18. Vad gäller registrering av kontantkort ska den pågående utredningen lämna förslag till regler om en skyldighet att registrera uppgifter om abonnemang för kontantkort till mobiltelefoner. Utskottet vill inte föregripa denna utredning och avstyrker motion 2019/20:5 (SD). tidigare tillkännagivande om att inrätta en brottsofferportal är alltjämt öppet och som framkommer ovan pågår ett arbete med dessa frågor. Mot denna bakgrund saknas det anledning för att göra ett nytt tillkännagivande i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3248 (C) yrkande 38. redovisning av det pågående arbetet med brottsofferorganisationer visar på ett omfattande arbete och samverkan med flera aktörer i samhället. Utskottet ser därför inte skäl att ställa sig bakom förslaget om att förbättra polisens förmedling till och utskottet avstyrker motion 2019/20:2103 (S). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ca 40 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (KD) och 5 (L). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som utskottet behandlat och avstyrkt tidigare . Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning. Motionsyrkandena behandlades i betänkande /19:JuU10. Tydligare mål och bättre uppföljning, punkt 1 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:2357 av (M). När få brott upp och upptäcktsrisken är låg riskerar brottsligheten att öka och få fäste på allt fler platser. För att säkerställa kvaliteten i polisens utredningar och att fler brott blir utredda krävs bl.a. att har tydliga och mätbara mål för sin verksamhet och att målen följs upp. Den diskussion som tidigare funnits om s.k. pinnjakt inom polisen får inte vara en ursäkt för att undvika ett målmedvetet och planerat arbete. För att stärka allmänhetens insyn och förtroende är det också avgörande att medborgarna ges förutsättningar att följa polisens resultat där de bor. Detta förbättrar allmänhetens insyn i polisens verksamhet och kan motverka vrångbilder och hindra ogrundad ryktesspridning. En förbättrad insyn, tillsammans med en högre grad av ansvarsutkrävande av chefer för de resultat de uppnår, är några av de faktorer som ligger bakom New York-polisens framgångar med att förebygga och bekämpa brottslighet. har tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att ska ha tydliga och mätbara mål för verksamheten. Regeringen har också vidtagit vissa åtgärder. Det finns dessutom väl utvecklade system för registrering och statistikföring av brott. Genom en ökad användning av öppna data kan statistik över brottsutvecklingen i stort enkelt presenteras, t.ex. genom att det på Polisens webbplats finnas en sida per kommun (eller stadsdel i storstäderna) där man presenterar aktuella data över brottsutvecklingen. I samband med detta kan även polisens och kommunernas s.k. medborgarlöften i det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet publiceras. För att säkerställa att arbete med att ta fram och följa upp tydliga och mätbara mål för verksamheten fortgår anser vi att det finns anledning för att göra ett nytt tillkännagivande i denna fråga. Regeringen bör dessutom i detta sammanhang dels vidta åtgärder för att utreda på vilket sätt som polisens statistikföring kan utvecklas på ett sätt som underlättar för allmänheten att följa brottsutvecklingen och polisens resultat lokalt, dels vidta åtgärder som leder till ett ökat ansvarsutkrävande av polischefer, i enlighet med vad som anförts ovan. Administrativt stöd, punkt 2 (M, C, V, KD, L) av (KD), (V), (M), (M), (M), (L), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 5. Poliser ska kunna vara poliser och inte tillbringa oacceptabelt mycket tid med administration. Stora delar av polisens tekniska utrustning i form av exempelvis datasystem är dessutom långsamma, föråldrade och icke-kompatibla med varandra. Det är viktigt att den tekniska utrustningen underlättar och effektiviserar arbetet, och inte försvårar och försenar det. Förutom en modernisering av it-miljön skulle tillgång till administrativt stöd, främst för poliser i yttre tjänst, frigöra värdefull tid för konkret polisarbete. Regeringen bör därför tillse att polisen har tillgång till bättre it-system och teknik samt även i övrigt har rätt verktyg för att bekämpa brott. Polisen bör t.ex. ha tillgång till fler mobila kontor, vilket skulle öka den polisiära närvaron på landsbygden och mindre orter. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Renodling av polisens arbetsuppgifter, punkt 3 (S, V, MP) av (V), (MP), (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2019/20:550 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 2019/20:2218 av (M), 2019/20:2524 av (M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 11. Vi vidhåller vad utskottet tidigare anfört om att renodlingen av polisens arbetsuppgifter måste fortsätta, och delar således delvis motionärernas uppfattning. Med hänsyn bl.a. till tidigare tillkännagivanden och det arbete som pågår inom anser vi dock att det inte finns tillräckliga skäl för att nu åter göra något sådant tillkännagivande om en renodling av polisens arbetsuppgifter som motionärerna efterfrågar. Motionerna bör därför avslås. Tillstånd till hotellrörelse, punkt 5 (SD, C, L) av (L), (C), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1776 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:2006 av och (båda SD), 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 10. Vi anser att tillståndsplikten för hotellverksamhet i många delar är föråldrad och omodern. Den riskerar att personer som annars tänkt starta en verksamhet, t.ex. i en glesbygdskommun, avstår från att göra detta. Dessutom skulle ett avskaffande innebära en viss renodling av polisens verksamhet. Vi anser därför att kravet på tillstånd för att driva hotellverksamhet bör slopas. Slumpmässiga kontroller av drograttfylleri, punkt 6 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2019/20:3111 av (C). Polisen får inte slumpmässigt testa bilförare för andra droger än alkohol utan föregående misstanke. Vi anser att detta är en brist och menar att det finns ett behov av att slumpmässigt kunna kontrollera förare även vad gäller andra droger än alkohol. Det är således positivt att regeringen gett en utredare i uppdrag att se över om sållningsprov i fråga om narkotika ska införas. Det är emellertid viktigt att detta arbete också leder fram till att en sådan möjlighet införs . Hundsök efter narkotika på skolor, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 48. Polisen genomför tillsammans med ett antal skolor olika projekt som innebär att skolorna söks igenom av narkotikahundar. Åtgärden är en del av polisens brottsförebyggande arbete och sker i samverkan med skolan. Hittas narkotika med hundarnas hjälp så träder bestämmelser in och en förundersökning kan inledas. Vi anser att det är positivt att arbetar med denna typ av samarbete med landets skolor. Det ökar förutsättningarna för en drogfri skolmiljö och ger en tydlig och trygghetsskapande polisnärvaro. Dagens lagstiftning hindrar emellertid att hundsök sker under normal skoltid. De lagstiftade behovs- och proportionalitetsprinciperna medför i stället att hundsök behöver ske efter lektionstid när skolorna är tomma. Vi anser att lagen bör ändras så att det även blir möjligt att genomföra hundsök när eleverna är på plats i skolan. Det skulle öka den brottsförebyggande effekten av den polisiära närvaron som sannolikheten att upptäcka narkotika är större eleverna vistas i skolan. Det ska heller inte råda någon tvekan om att polisen även ska kunna bistå fristående skolor med hundsök efter narkotika. Samarbete är ett bra och viktigt steg men bör kompletteras med en lagstadgad möjlighet för att även utan samarbete med den enskilda skolan kunna genomföra hundsök efter narkotika eller genomföra likande brottsförebyggande åtgärder i skolan. Eftersom det förekommer att narkotika göms både på allmänna platser och ute i naturen bör det dock alltjämt vara polisen som baserat på underrättelser och andra underlag avgör vart sökinsatser mot narkotika kan förväntas ha störst effekt och vart behovet av brottsförebyggande närvaro bedöms som prioriterat. Utökade befogenheter att göra husrannsakan, punkt 8 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 30 i denna del och 2019/20:3214 av m.fl. (SD) yrkande 1. Mot bakgrund av den ökande kriminaliteten och dess mycket våldsamma inslag är det av stor vikt att polisen får ökade befogenheter som ger möjlighet att genomsöka personer, fordon och lokaler. Vi anser därför att polisen bör ges ökade befogenheter att kontrollera fastigheter och fordon kopplade till brottslig verksamhet utan att där finns en skälig misstanke om brott. Det kan t.ex. röra sig om fordonskontroller i gränszoner. Tillfälliga arrester, punkt 9 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 19. Polisen har ett behov av att få ett enklare och tydligare regelverk för tillfälliga arrester, som kan avhjälpa vid omhändertagande av personer vid särskilt hög arbetsbelastning. Regeringen bör därför vidta åtgärder som tillgodoser detta. Publicering av bilder på gärningsmän, punkt 10 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 12. Vi anser att polisen bör ges större möjligheter att själva avgöra när övervakningsbilder på misstänkta gärningsmän ska kunna publiceras. Vi vill därför ta bort kravet på att det endast får ske för brott som kommer att leda till fängelsestraff eller mer. Det innebär exempelvis att bilder från övervakningskameror av gärningsmän som begått stöldbrott eller misshandel kommer att kunna publiceras. Vi anser vidare att kravet på att en publicering ska vara av synnerlig vikt bör mjukas upp. I likhet med dagens regler bör det dock alltid ske en proportionalitetsbedömning där det brottsutredande intresset vägs mot den personliga integriteten i det enskilda fallet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Insamling och lagring av biometriska uppgifter, punkt 11 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. Teknisk bevisning blir allt viktigare för att klara upp brott. Biometriska uppgifter i form av DNA, foto och fingeravtryck är vidare ett viktigt medel för att kartlägga brottslighet och andra former av hot mot . Det gällande regelverket för hur polisen kan använda sig av biometriska uppgifter är både förlegat och splittrat. För att möta dagens höga krav på teknisk bevisning krävs enligt vår mening ett omtag. Polisen bör därvid få möjlighet att topsa fler personer för DNA och även få möjlighet att lagra insamlade data än . Kamerabevakning av fordon, punkt 12 (M, C, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 12 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 9. Polisen bör få utökade möjligheter att använda sig av automatisk kamerabevakning för att identifiera fordon i gränsnära områden. Detta är ett viktigt instrument för att motverka stöldligor och andra former av gränsöverskridande organiserad brottslighet. Ett tekniskt hjälpmedel som polisen i vissa fall börjat använda sig av är automatisk nummerplåtsavläsning, ANPR. Det är en kamera som monteras i polisbilen och som läser av mötande bilars registreringsnummer och larmar om bilen har körförbud, är eftersökt, stulen, oskattad, oförsäkrad eller obesiktigad etc. ANPR-kameror kan öka trafiksäkerheten. Vi menar att ANPR bör användas i fler polisbilar och utvecklas ytterligare på ett sätt som ökar polisens möjlighet att höja trafiksäkerheten och arbeta brottsförebyggande utan att den personliga integriteten kränks. ANPR-kameror bör också användas vid gränsövergångar för att kunna kontrollera fordon som färdas in och ut ur landet. Detta är inte minst viktigt för att komma åt den gränsöverskridande brottsligheten som de internationella stöldligorna och narkotika-, vapen- och människosmuggling. Att tull och polis får adekvata tekniska hjälpmedel är avgörande för bekämpandet av den gränsöverskridande brottsligheten. Det är därför positivt att regeringen nu gett en utredare i uppdrag att bl.a. analysera om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden. Det är dock viktigt att detta också leder fram till åtgärder som tillgodoser det anförda. Skottdetektorer, punkt 13 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:33 av (KD) och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 20. Ett sätt att snabbare upptäcka skottlossningar vore att installera mikrofoner som upptäcker skottlossning och direkt larmar 112 som de kan lokalisera ljudkällan snabbt. Sådan teknik används inte minst i . Från svensk forskning och polisiär erfarenhet vet vi att det är betydligt högre sannolikhet för en ny skottlossning i närheten av där en annan skett. Skottdetektorer skulle kunna användas för att snabbare kunna larma polisen. Regeringen bör se över möjligheterna att använda sig av detta i . Civila poliser, punkt 14 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 11. Den utveckling vi nu ser vad gäller rån mot unga måste bekämpas och stoppas. Utsattheten för den här typen av brott måste minska. För att möjliggöra detta måste upptäcktsrisken öka och en viktig pusselbit för det är fler poliser. En utbyggnad av polisen bör kombineras med riktade arbetssätt mot personrån. En effektiv metod som bör användas i arbetet mot personrån är användandet av civila poliser som bl.a. kan fokusera på så kallade hotspots, dvs. platser och tider där personrån begås i hög utsträckning. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att öka användningen av civila poliser. Kompetens och bemötande, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. Vid demonstrationer och manifestationer är det av yttersta vikt att polisen hanterar uppkomna situationer på ett förnuftigt sätt, inte minst när våldsbejakande och/eller främlingsfientliga organisationer närvarar. Både de poliser som har hand om tillståndsgivningen enligt ordningslagen och poliser i yttre tjänst såväl vid planeringen av en insats som i skarpt läge behöver goda kunskaper om hatbrottslagstiftningen och våldsbejakande grupperingar för att kunna fatta väl avvägda beslut. Det blir problematiskt när organisationer som Nordiska motståndsrörelsen (NMR) får tillstånd att manifestera utanför , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) lokaler i under Almedalsveckan, likaså när gruppen under en motdemonstration utan tillstånd får stå kvar på platsen utan att bli ivägkörda av polisen. Vi tror att dessa situationer skulle kunna ha undvikits med bättre underbyggt beslutsfattande från sida. Vidare är polisens sätt att kommunicera och föra dialog med demonstranter och motdemonstranter centralt för att förebygga våldsamma situationer. Vi vill därför satsa på kompetenshöjande åtgärder för polisen, både gällande kommunikation och hetslagstiftningen, ordningslagen och bestämmelsernas koppling till allmänhetens säkerhet och demokratiska grundvärderingar samt våldsbejakande gruppers metoder för att sprida antidemokratiska budskap. Regeringen bör ta initiativ till utbildningsinsatser för anställda om hetslagstiftningens och ordningslagens koppling till allmänhetens säkerhet och de demokratiska grundvärderingarna samt om våldsbejakande gruppers metoder för att sprida sitt antidemokratiska budskap. En doktorsavhandling från visar att den manliga och icke-religiösa är dominerande inom polisen och sätter agendan för vad som anses vara neutralt och professionellt polisarbete. En svensk, manlig polis anses inte ingå i någon mångfaldssatsning medan etniska minoriteter och kvinnor pekas ut som antagna till utbildningen på grund av politiska ideal och inte på grund av egna meriter. Det ger, förutom utanförskap inom polisen, också konsekvenser för vilka som söker sig till yrket och för hur relationen mellan polisen och olika sociala grupper utvecklas. I mål ingår att bedriva en verksamhet där de finns tillgängliga för medborgarna. Enligt min mening kan inte mångfaldsarbetet stanna vid rekryteringsprocesser utan det bör även inbegripa en fördjupad kunskapsnivå om livsvillkor i andra grupper av människor än den normerande. Särskilt i utsatta områden såväl i städerna som på landsbygden krävs att polisen har en djupare förståelse av den historiska kontexten när det gäller områdets socioekonomiska utmaningar, t.ex. hur låg utbildning, arbetslöshet och brister i välfärden påverkar befolkningen. Utan en sådan förståelse kommer avståndet mellan polisen och människorna i området att växa ytterligare. Kompetenshöjande åtgärder är inte minst nödvändiga eftersom polisen, gränspolisen och tullen återkommande bli anklagade för att visitera, peka ut och hantera personer som har ett icke-svenskt utseende på ett mer aggressivt sätt. Detta är djupt allvarligt och tyvärr tyder flera händelser på att rasmässig/etnisk profilering sker inom polisens verksamhet. Detta leder till att vissa personer i högre grad pekas ut av rättsväsendet. Det skadar förtroendet för rättsväsendet och för samhällets demokratiska uppbyggnad. Rapporten utvald av Civil Rights Defenders och kriminologiska institutionen på redogör för de likheter och skillnader i polisbemötande som förekommer mellan olika etniska minoriteter och grupper som rasifieras. Ur ett polisperspektiv är frågan om ras-/etnisk profilering känslig och kritik mot kåren avfärdas ofta. Tre argument framträder när erfarenheter av ras-/etnisk profilering begripliggörs utifrån polisens logik. För det första uttrycker informanterna att det finns ruttna äpplen inom kåren, liksom i övriga samhället. Ras-/etnisk profilering reduceras till enskilda händelser, till en anomali. För det andra förstås vissa sysslor, t.ex. utlänningskontroller, som ofrånkomligt rasifierande. Det tredje argumentet är kopplat till plats: vissa bostadsområden är mer brottsutsatta än andra. Det förklarar enligt poliserna själva varför etniska minoriteter och grupper som rasifieras oftare stoppas av polisen. Rasmässig/etnisk profilering är förbjuden. Att polisen gör fler kontroller i utsatta områden kan inte förklara hela problematiken. Polisens arbetsmetod får inte baseras på fördomar. Detta leder till en misstro mot polisen i de områden som allra mest behöver ett högt förtroende för rättsväsendet och samhället. En generell och långsiktig kompetenshöjning behövs, inte bara för de lokalpoliser som arbetar i ett specifikt utsatt område, utan i hela det aktuella polisdistriktet, för att polisen ska få bästa tänkbara förutsättningar att genomföra sitt uppdrag med goda resultat. Regeringen bör därför ge i uppdrag att långsiktigt förstärka mångfaldsarbetet och fördjupa den mångkulturella kompetensen hos myndighetens anställda. Utrustningslyft, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD).