bet · H701MJU17 · 2020-05-29 00:00:00 — När det gäller digitalisering noterar trafikutskottet i sitt yttrande (bilaga 3) att kommissionen bl.a. överväger åtgärder för att se till att digital teknik kan påskynda och maximera politikens effekter för att hantera klimatförändringar och skydda miljön. välkomnar detta och anser att det är viktigt att de EU-åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället ska bidra till goda förutsättningar för en väl fungerande inre marknad, liksom en effektiv, robust och säker infrastruktur samt ett stort utbud av kommunikationstjänster. Därtill delar trafikutskottet kommissionens uppfattning om att det är viktigt att den digitala sektorn i EU även prioriterar hållbarhetsfrågor. påminner också om det för att kunna tillvarata möjligheterna med digital teknik såsom 5G är viktigt att fortsätta att kontinuerligt verka för ett stärkt samarbete och gemensamt förhållningssätt inom EU kring frågor om 5G-nätens säkerhet och cybersäkerhet. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets och trafikutskottets bedömningar. Att bygga och renovera på ett energi- och resurseffektivt sätt Miljö- och jordbruksutskottet är positivt till en revidering av byggproduktförordningen och välkomnar därför att en sådan revidering tas upp i det förslag till handlingsplan för cirkulär ekonomi som kommissionen presenterade . När det gäller byggande och byggnader är det bra med det ökade fokuset på cirkulär ekonomi, men enligt utskottets uppfattning saknas perspektivet om giftfria kretslopp i kommissionens förslag till handlingsplan för cirkulär ekonomi. Det är viktigt att horisontella krav för en giftfri miljö beaktas i detta sammanhang. För att åstadkomma en cirkulär ekonomi inom byggsektorn kommer det enligt utskottet att vara viktigt att förbättra och utöka informationen om byggprodukters innehåll. Det är även viktigt att underlätta spårbarheten av ämnen eller material i byggprodukter som kan komma att bli problematiska vid avfallshantering och materialåtervinning. I detta sammanhang vill utskottet dessutom framhålla att ett ökat byggande i trä kan bidra till att uppnå bl.a. klimatmålen. En ökad träbyggnation skapar en potential att öka kolinlagringen och genom att kombinera biobränslen med koldioxidavskiljning och lagring (Carbone Capture and Storage, CCS) i materialindustrin kan även negativa utsläpp skapas. Snabbare omställning till hållbar och smart mobilitet Miljö- och jordbruksutskottet ser positivt på kommissionens initiativ om en strategi för en hållbar och smart mobilitet. Det behövs en kombination av olika styrmedel såsom regleringar, prissättning, finansiering och information för att minska transportsektorns utsläpp. EU behöver särskilt bidra till fler fordon med nollutsläpp eller mycket låga utsläpp, snabb elektrifiering och en övergång till hållbara förnybara drivmedel samt ökad transporteffektivitet. konstaterar i sitt yttrande (bilaga 3) att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför. har enligt yttrandet tidigare framhållit att ett väl fungerade och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft och att det därför är av stor vikt att och övriga medlemsstater fullföljer sina åtaganden i arbetet med att förverkliga en fullt fungerande inre marknad för transporter, t.ex. i fråga om det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet (yttr. 2017/18:TU6y). påminner i sammanhanget om att det är viktigt med ambitiösa klimatmål för transportsektorn både på kort och på lång sikt. Vidare framgår av yttrandet att trafikutskottet delar kommissionens uppfattning om att samtliga trafikslag måste bidra till transportsektorns utsläppsminskning. har i tidigare sammanhang, senast i betänkande 2018/19:TU16, framhållit att transporternas klimatpåverkan kan minskas bl.a. genom effektivare transporter och en övergång till förnybara drivmedel inklusive el, samt genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik. Ett sätt att främja effektiva, kapacitetsstarka och hållbara transporter är att använda tyngre och längre lastbilar och tåg, vilket gör det möjligt att öka godstransporternas kapacitet och minska utsläppsnivåerna. anser att det behövs en kombination av olika styrmedel för att minska transportsektorns utsläpp och att EU bl.a. kan bidra till fler fordon med nollutsläpp eller mycket låga utsläpp, snabb elektrifiering och en övergång till hållbara förnybara drivmedel samt ökad transporteffektivitet. anser därmed att det är positivt att kommissionen har för avsikt att anta en strategi för en hållbar och smart mobilitet som tar sikte på denna övergripande utmaning för transportsektorn och som kommer att innefatta åtgärder för de olika utsläppskällorna. Det är dock enligt trafikutskottet viktigt att även landsbygder innefattas i arbetet med en omställning till hållbar och smart mobilitet och att man främjar hållbara mobilitetslösningar som kan förbättra förutsättningarna att bo, leva och verka i alla delar av landet, vilket framhålls i trafikutskottets framtagna rapport om mobilitet på landsbygder (2019/20:RFR10). I yttrandet framhåller trafikutskottet att godstransporterna i utförs med samtliga trafikslag, dvs. spårburen trafik, vägtrafik, sjöfart (inklusive inlandssjöfart) och luftfart, och att godstransporter har stor betydelse för att hela ska fungera, även vid påfrestningar. Det är enligt trafikutskottet därför angeläget att verka för en effektiv användning av transportsystemet där alla transporter genomförs på ett transporteffektivt sätt, vilket bl.a. kan handla om att skapa förutsättningar för fler godstransporter på järnväg och med fartyg och att intensifiera arbetet med att främja intermodala transportlösningar. påminner även om att utskottet i tidigare sammanhang har framhållit att med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna öka och bränsleförbrukningen minska (bet. 2018/19:TU15). anför vidare att utskottet i tidigare sammanhang har uppmärksammat och välkomnat den snabba ökningen av bl.a. elbilar och laddhybrider (bet. 2018/19:TU16). påminner i sammanhanget också om att en avgörande förutsättning för att konsumenterna ska välja alternativa drivmedel är att det finns en tillräckligt väl utbyggd infrastruktur för att kunna tanka eller ladda fordonen under färd och att det upplevs som enkelt och bekvämt. Det är enligt trafikutskottet därför positivt att kommissionen bl.a. har för avsikt att se över den befintliga lagstiftningen för att stödja infrastruktur för fossilfri tankning och laddning och på så sätt påskynda införandet av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon och fartyg. lyfter också fram vikten av en god infrastruktur för samtliga trafikslag och av att beakta de behov som finns för att tillgodose infrastruktur för nya hållbara lösningar inom luftfarten. anför i sitt yttrande vidare att utskottet delar kommissionens uppfattning om vikten av att samordna åtgärder inom EU med åtgärder på global nivå. påminner om att utskottet har konstaterat att de stora klimatutmaningarna för sjöfarten och flyget är gränsöverskridande och att internationella beslut är avgörande för att minska utsläppen samt att det är viktigt att även fortsättningsvis ha en hög ambitionsnivå (bet. 2018/19:TU14 och bet. 2018/19:TU15). Det är enligt trafikutskottet därför angeläget att vara pådrivande i och andra internationella forum för att klimatstyrmedel på internationell nivå ska bli optimala och så effektiva som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. När det gäller teknikutveckling anför trafikutskottet i yttrandet att utskottet delar kommissionens uppfattning om vikten av att tillvarata möjligheterna med ny teknik, och utskottet har i flera olika sammanhang framhållit behovet av ny kunskap och nya innovativa lösningar. pekar på att utskottet har anfört att t.ex. teknikutvecklingen när det gäller automatiserade fordon både är ett sätt att möta samhällsutmaningar såsom klimat och hälsa och en möjlighet att stärka konkurrenskraften, exportindustrin och nya arbetstillfällen, såväl i som på EU-nivå (bet. 2018/19:TU3). Vidare har trafikutskottet betonat att det är viktigt att nyckeltekniken för automatiserade fordon utvecklas i och att det finns en modern rättslig ram. Eftersom ny teknik inte per definition främjar samhällsnyttor, såsom minskade utsläpp av växthusgaser, är det enligt trafikutskottet viktigt att arbeta aktivt för att understödja en teknikutveckling som kan fungera som ett medel för att nå viktiga samhällsmål i form av enklare, renare och mer tillgängliga transporter. I yttrandet anför trafikutskottet vidare att det anser att kommissionen på ett övergripande plan lyfter fram många viktiga transportrelaterade aspekter i den gröna given. saknar dock ett resonemang från kommissionen om vikten av att främja och underlätta gränsöverskridande tågresor, och på så sätt en överflyttning av personresor till tåg, och påminner om att det är komplicerat att boka och åka tåg från ned till . noterar dock i sammanhanget att kommissionen antog ett meddelande om ett Europaår för järnvägen 2021 (COM(2020) 78), där kommissionen understryker järnvägens europeiska, gränsöverskridande dimension, och anger att järnvägen behöver en extra knuff för att bli mer attraktiv för privat- och affärsresenärer både och på längre sträckor. Därutöver hade trafikutskottet gärna sett att kommissionen lyft fram frågan om den ökade e‑handelns transportmönster, vilket är ett relativt outforskat område men med viktiga gränsöverskridande dimensioner. noterar i sammanhanget att e-handeln enligt Trafikanalys har potential att leda till minskade trafikvolymer och minskad energianvändning om inköpsresor med bil kan ersättas av mer effektiva godstransporter, men om så inte sker kan e-handeln snarare leda till ökade trafikvolymer. Det finns enligt trafikutskottet därmed behov av att följa utvecklingen framöver. Miljö- och jordbruksutskottet delar trafikutskottets bedömningar. Från jord till bord – ett rättvist, hälsosamt och miljövänligt livsmedelssystem Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar kommissionens initiativ till den kommande strategin från jord till bord. Hållbara livsmedelssystem bör enligt utskottets uppfattning utöver fokus på en hållbar livsmedelsproduktion även innehålla verktyg som underlättar hållbara och hälsomässiga val för konsumenter. Utskottet välkomnar kommissionens ambitioner på miljö- och klimatområdet kopplat till livsmedelssystemet och det är enligt utskottet viktigt att dessa, liksom frågorna om konkurrenskraft och likvärdiga konkurrensförhållanden för jordbrukare inom EU, får genomslag för den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet stödjer ambitionerna om en hållbar animalieproduktion med strängare djurskyddskrav, förebyggande djurhälsoarbete som ger friska djur och låg antibiotikaanvändning. Utskottet vill dock särskilt poängtera vikten av att åtgärder vidtas som gör att ambitionerna omsätts i handling i hela EU. Utskottet vill i detta sammanhang även påtala att kontrollen av efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen och reglerna för antibiotikaanvändning måste förbättras i hela EU. Utskottet vill också framhålla att djurskyddskrav och låg antibiotikaanvändning kan förenas med lönsamhet eftersom det innebär ett tydligt mervärde för konsumenterna. Förutom ambitionerna om en hållbar animalieproduktion stödjer utskottet också kommissionens ambitioner om utveckling av nya klimatsmarta vegetariska livsmedel och ökad odling av proteingrödor. Utskottet välkomnar att kommissionen avser att formulera en handlingsplan för att minska användningen av skadliga växtskyddsmedel. Enligt utskottet är det mycket viktigt att användningen av växtskyddsmedel sker på ett ansvarsfullt sätt och handlingsplanen bör beakta att växtskyddsmedel har stor betydelse för livsmedelsproduktionen. Handlingsplanen bör därför enligt utskottet också innehålla förslag och åtgärder som stimulerar innovation av hållbara växtskyddsmedel och alternativa metoder. Utskottet välkomnar också kommissionens ambitioner om att minska användningen av och riskerna med antibiotika. För att nå målen om minskad antibiotikaanvändning är god djurhållning ett viktigt verktyg för att förebygga sjukdom. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken kommer naturligtvis att vara centrala delar för att nå målsättningarna i den aviserade strategin, men utskottet vill framhålla att forskning, innovationer och dess implementering kommer att ha stor betydelse för att uppnå den gröna givens ambitioner. Utskottet välkomnar strategin som ett komplement till nuvarande lagstiftning på områdena. Utskottet vill se satsningar för att locka fler unga till lantbruket genom främjande av exempelvis utbildning och kunskapsspridande. När en harmoniserad beräkningsmetod och definition av matsvinn finns på plats bör strategin enligt utskottets uppfattning omfatta ett mål för att minska matsvinnet i EU. Bevarande och återställande av ekosystem och biologisk mångfald Miljö- och jordbruksutskottet stödjer att kommissionen tidigt avser att presentera ett förslag om en strategi med mål för biologisk mångfald efter 2020. Strategin bör enligt utskottet innehålla åtgärder som adresserar de viktigaste påverkansfaktorerna som orsakar förlust av biologisk mångfald och dess ekosystemtjänster. I detta sammanhang anser utskottet även att EU bör fortsätta att driva på för ett ambitiöst avtal för skydd av biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion inom ramen för havsrättskonventionen. Utskottet välkomnar att kommissionen tar fram en ny skogsstrategi för EU för att ersätta den nuvarande som löper ut . Utskottet anser att strategin även fortsättningsvis ska betona skogens mångsidighet och ta sin utgångspunkt i hållbart skogsbruk och därmed omfatta både brukande och skydd av skog som jämbördiga mål. Skogsstrategin bör i linje med det formuleras så att den främjar en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Utskottet framhåller att efter 2020 ska vara jämbördig med och av samma relevans som andra EU-strategier, särskilt EU:s strategier om biologisk mångfald, om bioekonomi och om klimatanpassning. ska det nationella självbestämmandet i skogliga frågor värnas även i fortsättningen. När det gäller bioekonomistrategin bör denna enligt utskottet fortsätta att syfta till att göra det möjligt att ersätta fossilintensiva material och bränslen med förnybara, biobaserade alternativ. Enligt utskottet ska EU:s insatser främja förutsättningarna för ett hållbart skogsbruk och bygga på existerande definitioner av ett hållbart skogsbruk. måste värna skogens klimatnytta och det är därför av avgörande betydelse att skogsstrategin inte underordnas strategin för biologisk mångfald. I strategin för biologisk mångfald är det, i likhet med vad som gäller på andra områden, viktigt att beakta ekonomiska och sociala hållbarhetsaspekter. Implementeringen av naturvårdsdirektiven måste enligt utskottet ta hänsyn till medlemsländernas skilda nationella förutsättningar. En nollutsläppsvision för en giftfri miljö Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar kommissionens nollutsläppsvision för en giftfri miljö och konstaterar att det behövs fortsatta och förstärkta åtgärder för att minska riskerna för hälsa och miljö kopplat till kemikalier. Utskottet efterfrågar striktare regler om hormonstörande ämnen i all relevant lagstiftning, och all relevant lagstiftning bör också beakta kombinationseffekter och att ämnen i högre grad hanteras gruppvis för att undvika s.k. falsk substitution. Utskottet anser även att kommissionen, i linje med vad tillsammans med ett antal andra medlemsstater har föreslagit, dels bör presentera en EU-handlingsplan för högfluorerade ämnen (PFAS), dels arbeta vidare med ytterligare begränsningar enligt Reach för PFAS. Kommissionen bör även vidta åtgärder för att minska utsläppen av läkemedel i miljön. Utskottet välkomnar också en ökad ambition för en ansvarsfull användning av kemiska växtskyddsmedel inom EU. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att giftfria kretslopp är en förutsättning för att främja en cirkulär ekonomi. Om en marknad för återvunnet material ska fungera krävs det att man kan vara säker på att dessa material uppfyller samma krav på säkerhet och kvalitet som nya material. Genom utfasning av särskilt farliga ämnen möjliggörs ökad återvinning. Det är bra att kemikalier lyfts fram i den handlingsplan för cirkulär ekonomi som kommissionen har presenterat, men enligt utskottets mening är det viktigt att kemikaliefrågor integreras i policyutvecklingen på relevanta områden och inte enbart behandlas som en separat fråga. Utskottet ser fram emot den kommande kemikaliestrategin för hållbarhet och anser att ambitionerna från EU:s sjunde miljöhandlingsprogram om en strategi för giftfri miljö måste behållas i arbetet med kemikaliestrategin. Sträva efter grön finansiering och investering och säkerställa en rättvis omställning Omställningen till ett klimatneutralt och hållbart måste enligt miljö- och jordbruksutskottets mening påskyndas, omfatta alla sektorer samt genomföras på ett samhällsekonomiskt effektivt och inkluderande sätt inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgiftsdrivande åtgärder, som exempelvis fonden för en rättvis omställning () behöver enligt utskottet finansieras genom omprioriteringar i den fleråriga budgetramen. I näringsutskottets yttrande (bilaga 2) anför utskottet att omställningen till ett klimatneutralt och hållbart måste påskyndas som den genomförs på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Nya åtgärder som inrättandet av fonden för en rättvis omställning bör enligt näringsutskottets uppfattning därför finansieras genom omprioriteringar i den fleråriga budgetramen. Av finansutskottets yttrande (bilaga 4) framgår att utskottet har framhållit att EIB:s verksamhet utgör ett värdefullt bidrag för att stärka och utveckla EU:s inre marknad och för att förbättra förutsättningarna för en stark och hållbar tillväxt i EU. anser att EIB bör fortsätta att fokusera på projekt med högt mervärde och öka andelen gröna investeringar på ett finansiellt hållbart sätt. anser att en stor del av den finansiering som krävs för en grön omställning kommer att behöva komma från privat sektor. välkomnar därför att investeringsplanen tar ett brett grepp med ambitionen att ytterligare möjliggöra gröna investeringar från både privat och offentlig sektor. ser i sammanhanget fram emot att ta del av den förnyade strategi för hållbar finansiering som kommissionen aviserat. I yttrandet anför finansutskottet att den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budget är fast förankrad i . ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och en kostnadseffektiv användning av EU:s medel. anser att utgiftsdrivande åtgärder som presenteras av kommissionen bör finansieras genom omprioriteringar i den kommande fleråriga budgetramen. När det gäller insatser från EU:s budget, InvestEU och EIB är det enligt finansutskottet viktigt att dessa har ett högt mervärde, inte överlappar andra insatser och följs upp på ett rigoröst och transparent sätt. anser vidare att mekanismen för rättvis omställning bör omfatta tydliga omställningskrav och konditionalitet. Bidrag från EU-budgeten till mekanismens tre olika delar, inklusive fonden för en rättvis omställning bör enligt finansutskottet finansieras genom omprioriteringar i den fleråriga budgetramen. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets och finansutskottets bedömningar. Mobilisera forskning och främja innovation Som miljö- och jordbruksutskottet redan har framhållit under avsnittet om en hållbar livsmedelskedja kommer forskning, innovationer och dess implementering att ha stor betydelse för att uppnå den gröna givens ambitioner. har i sitt yttrande (bilaga 6) framhållit att det europeiska forskningssamarbetet, med det kommande ramprogrammet Horisont i spetsen, är av stor betydelse för att klara av den gröna omställningen. Det är utbildningsutskottets uppfattning att det är genom forskningen som nya, hållbara metoder och innovativa lösningar kan utvecklas. Mot den bakgrunden välkomnar utbildningsutskottet att Horisont kommer att kunna bidra till klimatlösningar som är relevanta för genomförandet av den gröna given. ser att det finns många instrument inom Horisont som kan bidra till visionen i den gröna given. pekar särskilt ut den potential som finns i de s.k. uppdragen, t.ex. klimatsmarta städer, som ska vara djärva, peka ut tydliga mål och mobilisera resurser. konstaterar också att det pågår ett arbete med att utforma en framtida europeisk AI-strategi, inte minst genom kommissionens vitbok om artificiell intelligens (COM(2020) 65). Databaserad innovation är ett växande och viktigt område som enligt utbildningsutskottet kommer att spela en allt större roll i både forsknings- och samhällsutvecklingen framöver, med stor potential för gröna tillämpningsområden. vill i sammanhanget även lyfta fram rymdverksamheten och betydelsen av EU:s kommande rymdprogram för att lyckas med den gröna samhällsomställningen. Det gäller inte minst jordobservationsprogrammet , som tillhandahåller viktiga data om bl.a. klimatförändringar. Miljö- och jordbruksutskottet delar utbildningsutskottets bedömningar. I sitt yttrande (bilaga 6) noterar utbildningsutskottet att kommissionen avser att förbereda en kompetensram för att bidra till utvecklingen och bedömningen av kunskaper, kompetens och attityder till klimatförändring och hållbar utveckling. anför i yttrandet att kommissionen även konstaterar att kompetenshöjande insatser är viktiga för att den gröna omställningen ska kunna utnyttjas fullt ut. Som ett led i det arbetet ska kompetensagendan uppdateras för att öka arbetskraftens anställningsbarhet inom den gröna ekonomin. har tidigare granskat kommissionens meddelande En ny kompetensagenda för (utl. 2016/17:UbU7). ser liksom vid den tidigare granskningen positivt på att stärka kompetensbasen i , men ser också vikten av att kompetensagendans prioriteringar är i linje med EU:s övriga prioriteringar och att olika EU-instrument och EU-verktyg är genomtänkta och kompletterar varandra. anser, givet utbildningsfrågornas viktiga roll och mot vad som angivits ovan, att det är välkommet att kompetensagendan uppdateras och anpassas till den gröna given. Miljö- och jordbruksutskottet delar utbildningsutskottets bedömningar. EU som global ledare Miljöambitionerna kan inte uppnås av EU på egen hand då klimatförändringarna inte begränsas till nationsgränser. Genom internationellt samarbete och handel kan den globala miljöpåverkan minska, hållbar konsumtion stärkas och den cirkulära ekonomin utvecklas. Miljö- och jordbruksutskottet anser att användningen och utvecklingen av internationella standarder bör främjas för att undvika en fragmentering i den globala handeln. Utskottet avser därför att verka för att främja en utveckling av europeiska standarder som i största möjliga utsträckning överensstämmer med internationella standarder. Utskottet anser vidare att EU bör driva på för att de internationella och europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering bidrar till hållbarhet och uppfyllandet av . Vidare vill utskottet lyfta fram vikten av EU:s fortsatta arbete för att underlätta handel med miljövaror och miljötjänster. Handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030 och blir alltmer framträdande och hållbarhetsdimensionen är en viktig utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar. Enligt utskottet måste EU därför verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part och att dessa avtal tar hänsyn till miljö, hållbarhet och klimat.