bet · H801NU3 · 2020-12-04 00:00:00 — Utskottet noterar därutöver de åtgärder som regeringen redovisar att den har vidtagit med anledning av de två tillkännagivandena. Statens budget inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, godkänner regeringens förslag till investeringsplan för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med det som regeringen har föreslagit. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 21 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). beslutade om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och preliminära utgiftsramar för utgiftsområdena . Tabell Regeringens och motionärernas utgiftsramar —2023 för utgiftsområde 21 Energi 2021 (föreslagen utgiftsram) 2022 (utgiftsberäkning) 2023 (utgiftsberäkning) Av tabellen ovan framgår regeringens och motionärernas förslag till ram 2021 för utgiftsområde 21 Energi och förslag till preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet och 2023. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . beslutade att ge övriga utskott möjlighet att yttra sig över budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas om inkomster och utgiftsramar som berör utskottets beredningsområde. Andra uppfattningar än regeringens om utgiftsramarnas storlek har därefter redovisats i partimotionerna 2020/21:3422 (M), 2020/21:3128 (SD), 2020/21:3170 (V) och 2020/21:3530 (KD). beslutade näringsutskottet att yttra sig till finansutskottet. I det yttrande som justerades (yttr. 2020/21:NU2y) förordade en majoritet i utskottet (S, C, L, MP) att finansutskottet skulle tillstyrka de berörda förslagen i budgetpropositionen och avstyrka motsvarande motionsyrkanden. I fyra avvikande meningar föreslog representanterna i utskottet för , i stället att finansutskottet skulle tillstyrka partiernas respektive partimotioner i de berörda delarna. justerade sitt betänkande om utgiftsramarna (bet. 2020/21:FiU1) . I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgifts-området ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utgångspunkten för beredningen är att ramen för utgiftsområde 21 Energi är fastställd till 4 . Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. Den utgiftsram som regeringen föreslår fördelas på tio anslag. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2020/21:3490 (M), 2020/21:3118 (SD), 2020/21:2974 (V) och 2020/21:3501 (KD). Enligt förslaget i propositionen kompletteras sju av anslagen inom utgifts-området med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bilaga 3). I det följande redovisas inriktningen för energipolitiken. Därefter följer regeringens överväganden om vart och ett av de tio anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna beställningsbemyndigandena. Sedan redovisas förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter. Slutligen refereras de motioner som innehåller alternativa förslag till anslagens fördelning inom utgiftsområdet. Energipolitikens inriktning ligger fast och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Regeringen anger att den fortsätter arbetet med att nå de riksdagsbundna energipolitiska målen. Ökad elektrifiering är en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp av växthusgaser . En nationell strategi för elektrifiering tas fram för att ta ett helhetsgrepp om elektrifieringen av samhället och möjliggöra en ökad elektrifiering. Regeringen anför att ska vara en föregångare i den globala energiomställningen, med fokus på att fasa ut användningen av fossil energi och verka för ett ambitiöst genomförande av och Agenda 2030. Regeringen menar att målsättningarna för förnybar energi respektive energieffektivisering till 2030 bör skärpas. Vidare konstaterar regeringen att en stor del av energipolitiken regleras gemensamt på EU-nivå. Den översyn som har genomförts av EU:s energilagstiftning för att underlätta övergången från fossila bränslen till renare energi innebär förändrade bestämmelser om bl.a. energieffektivisering och elmarknad samt nya arbetsuppgifter för de ansvariga myndigheterna. Regeringen föreslår därför en resursförstärkning till . Den svenska energiforskningen behöver fortsätta att bidra till att svenska forskare och företag kan vara världsledande inom vissa områden och ta täten på andra områden som leder till ökad tillväxt och sysselsättning samt minskad klimat- och miljöpåverkan. En särskild proposition om forskning och innovation kommer, enligt regeringen, att lämnas till . En effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och bidra till försörjningstryggheten. Ytterligare insatser behövs dock för att nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030. Vidare anser regeringen att energi- och klimatrådgivning fyller en viktig funktion genom att stödja hushåll och mindre företag med kunskap om energieffektiviseringsåtgärder, förnybar energi och minskad klimatpåverkan utifrån lokala förutsättningar. Utsläppen från inrikes transporter, exklusive inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Härutöver innebär nettonollmålet att växthusgasutsläppen från transportsektorn i princip kommer att behöva vara noll . Regeringen redovisar att den kommer att fatta beslut om successivt ökade kvotnivåer i reduktionsplikten för tiden och har för avsikt att genomföra förslaget från den s.k. (Biojet för flyget, SOU 2019:11) om en reduktionsplikt för flyget. Vidare avser regeringen att uppdra åt att analysera behovet av ytterligare styrmedel för att bl.a. främja vissa biodrivmedelsanläggningar, och regeringen arbetar vidare med att skapa bättre tillgång till fossilfri laddning och tankning genom att infrastrukturen byggs ut i hela landet. Enligt regeringen bör laddinfrastruktur byggas ut i en sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Regeringen föreslår också ett stöd till regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon, i syfte att elektrifiera tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena. Även tankinfrastruktur för vätgas ingår i den satsningen. Regeringen vill också att biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt. betänkande Mer biogas! För ett hållbart (SOU 2019:63) bereds inom , och regeringen avser att återkomma med förslag på området. I propositionen konstaterar regeringen vidare att det behövs nya affärsmodeller som uppmuntrar till ökad användarflexibilitet när det gäller el, och elnäten behöver utvecklas på alla nivåer i takt med att elektrifieringen av samhället ökar. Regeringens bedömning är att det inte finns något långsiktigt behov av stöd till solceller för andra än privatpersoner. För att underlätta för branschen att anpassa sig till nya förutsättningar föreslår regeringen dock en förlängning av stödet för kommuner och företag . framhåller regeringen vikten av att även fortsättningsvis säkerställa goda förutsättningar för en samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av ny klimatsmart elproduktion och dess anslutning till elnäten. För att säkerställa samhällsekonomisk effektivitet anser regeringen att även elnätstarifferna kan behöva utvecklas för att mer transparent avspegla systemkostnader. har goda förutsättningar för vindkraft till havs. Som ett led i arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen bereder frågan om att avskaffa avgifterna för anslutning till elstamnätet för vindkraftsparker till havs. Det är viktigt att hantera stora balans av koncessionsärenden snabbare, och därför föreslår regeringen en resursförstärkning till den myndigheten samt en kraftfull satsning . Vidare anger regeringen att den har för avsikt att inleda en dialog med de berörda parterna för att undersöka möjligheten att utveckla elnätsregleringen. Det är också regeringens avsikt att återkomma med förslag till reglering av en s.k. elmarknadshubb. Regeringen arbetar även med att genomföra EU:s s.k. elmarknadsdirektiv, vilket i betydande del syftar till att stärka konsumenternas ställning och öka deras aktivitet på elmarknaden. Regeringen föreslår också satsningar för en förstärkt robusthet inom energisektorn som en del i arbetet med att återuppbygga det civila försvaret. Regeringen föreslår att 4 anvisas till utgiftsområde 21 Energi . Hur beloppen fördelas på de tio olika anslagen inom utgifts-området framgår nedan och av bilaga 2. För sju av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 21 Energi. Anslaget 1:1 får användas för förvaltningsutgifter och samt för provning och märkning av energirelaterad utrustning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Enligt regeringen medför översynen av EU:s energilagstiftning nya och utökade uppgifter för . För att myndigheten ska kunna genomföra dessa uppgifter ökas anslaget med 2021. Därutöver ökas anslaget med 2021 för att stärka arbete med ekodesign, energimärkning och marknadskontroll. En treårig satsning för flytt och utveckling av testverksamhet för energieffektiva produkter syftar till att stärka det långsiktiga arbetet med policyutveckling och marknadskontroll. För detta ändamål ökas anslaget med . Som en följd av en generell besparing minskas anslaget med 2021. Med hänvisning till att det behövs förbättrade effektbedömningar i klimatpolitiken föreslår regeringen att anslaget ökas med . Vidare tillförs anslaget medel för att ska bli nationellt centrum för CCS-utveckling. Därutöver tillförs anslaget medel för att myndigheten ska inrätta ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (s.k. bio-CCS). För detta ändamål tillförs anslaget . Anslaget ökas även med för att ska analysera behovet av ytterligare styrmedel för att främja vissa biodrivmedelsanläggningar och för att analysera hur biodrivmedelsanläggningar med teknik som befinner sig bortom demonstrationsnivå ska kunna kommersialiseras. Som en följd av de kommande förändringarna inom området säkerhetsskydd föreslår regeringen att anslaget ökas med . Totalförsvaret ska stärkas och återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Energiförsörjningen är en central komponent i samhället, och störningar kan snabbt få konsekvenser inom andra samhällsviktiga verksamheter. För att genomföra dessa uppgifter ökas anslaget med 2021. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering får användas för utgifter för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt för stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete får också finansieras av anslaget. Vidare får det användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt för statlig medfinansiering av det nationella regionalfondsprogrammet. Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . Anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion får användas för informations-, utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser i syfte att underlätta utvecklingen av förnybar elproduktion. Anslaget får även användas för utgifter för stöd till länsstyrelser, kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt föreningar för samordnings- och informationsinsatser. Dessutom får anslaget användas för studier av miljöeffekter av etableringar av förnybar elproduktion inklusive utveckling av tekniska och andra lösningar för att underlätta samexistens med övriga samhällsintressen. Regeringen föreslår att anvisar till det aktuella anslaget. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Därför föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2022–2023. Anslaget 1:4 Energiforskning får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Därtill får anslaget användas för arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet och svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget ökas med för att finansiera en fortsatt satsning på ett innovationskluster för fossilfritt flyg inklusive forskning och utveckling kopplad till elflyg. minskas anslaget med för att finansiera andra förslag i budgetpropositionen. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2026. Elektrifiering av relativt korta regionala vägtransporter har stor potential att bidra till att miljö- och klimatmål nås. Regeringen föreslår därför ett stöd till regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon. Även tankinfrastruktur för vätgas ingår i satsningen. För detta ändamål ökas anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter med 2021. Anslagets namn och ändamål har justerats för att inkludera den ovan nämnda satsningen (tidigare betecknades anslaget 1:5 Laddinfrastruktur). Regeringen föreslår att anvisas till anslaget . Anslaget 1:6 får användas för förvaltningsutgifter. Vidare finansieras viss verksamhet vid myndigheten genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. För att snabba på utbyggnaden av elnät och påskynda den gröna omställningen och bidra till ökad sysselsättning i behöver stora balans av koncessionsärenden hanteras. För detta ändamål ökas anslaget med 2021. minskas anslaget med 2021 till följd av en generell besparing. Anslaget 1:7 Energiteknik får användas för utgifter för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som detta medför. För att genomföra den tekniska omläggning av stöd till solceller och energilagring som aviserades i regeringens vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) tillförs anslaget ca 2021. Motsvarande summa har genom regeringens beslut dragits in från anslaget 2020. De medel som på grund av den tekniska justeringen tillförs anslaget 2021 och den beräknade ökningen 2022 påverkar således inte det totala utrymmet för att bevilja och utbetala stöd till solceller och energilagring. Regeringen föreslår att en ny skattereduktion för privatpersoner för installation av grön teknik, ett grönt avdrag, införs. För att underlätta för branschen att anpassa sig till de nya förutsättningarna föreslår regeringen ett stöd för solceller för kommuner och företag även . Anslaget ökas därmed med 2021. Sammantaget innebär detta att regeringen föreslår att ska anvisas till anslaget 1:7 Energiteknik . Anslaget 1:8 Elberedskap får användas för utgifter för elberedskap, civilt försvar inom energisektorn och ersättning för sådan s.k. solidaritetsgas som begärs enligt artikel 13 i och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 och för dammsäkerhet. Anslaget får även användas för tillsynsuppdrag enligt säkerhetsskyddslagen. Regeringen slår fast att totalförsvaret ska stärkas och att återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. För att stärka insatser för civilt försvar är det enligt regeringen viktigt med ytterligare insatser för en robustare energisektor. Anslaget ökas därför med . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med ytterligare som en följd av de kommande förändringarna inom området säkerhetsskydd för att ska kunna fullgöra sina uppgifter. Därtill har anslagets ändamål justerats för att omfatta dessa nya uppgifter. Sammantaget innebär detta att regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Elberedskap. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2036. Den långa bemyndiganderamen anges vara nödvändig för de långa drifts- och underhållsavtal som måste tecknas för att säkerställa nödvändiga elberedskapsåtgärder. Regeringen föreslår vidare att avgiftsuttaget för elberedskaps-avgiften fastställs till högst . Elberedskapsavgiften tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av lagen. Anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer får användas för utgifter för avgifter till internationella organisationer och för utgifter för inter-nationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Därtill föreslås ett bemyndigande för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Syftet med bemyndigandet är att göra det lättare för regeringen att planera och teckna avtal om fleråriga projekt. Anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning får användas för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning samt till utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare. Dessutom får anslaget användas för stöd till lokala och regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap för energi- och klimatomställning i fråga om t.ex. miljötillsyn, fysisk planering och offentlig upphandling. Vidare får anslaget användas för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva fram utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier. Regeringen anför att energi- och klimatrådgivningen fyller en viktig funktion genom att stödja hushåll, organisationer och mindre företag med kunskap om energieffektiviseringsåtgärder, förnybar energi och minskad klimatpåverkan utifrån lokala förutsättningar. Detta bidrar till att såväl energipolitiska som klimatpolitiska mål nås. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att satsningen blir permanent. Anslaget ökas därför med 2021. Anslagsändamålet har justerats för att omfatta detta ändamål. För att underlätta planeringen av och tecknande av avtal om fleråriga projekt anser regeringen det vara nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Den begär därför ett bemyndigande om att för det aktuella anslaget kunna ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Svenska kraftnäts huvudsakliga uppgift är att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Utöver intäkter från nät-, system- och kapacitetsavgifter finansieras denna del av verksamheten genom lån. fastställer bl.a. ett tak för belåningen och godkänner även Svenska kraftnäts investeringsplan. har redovisat sitt förslag till investerings- och finansieringsplan för treårsperioden –2023 (I2020/00543/E) som omfattar åtgärder i transmissionsnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna –2023 beräknas uppgå till . Tidsmässiga förskjutningar kan förekomma som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren. I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkänner investeringsplanen för som en riktlinje för affärsverkets investeringar. Regeringen konstaterar att den höga investeringsvolymen ställer krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Det är därför viktigt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av den föregående investeringsplanen. Regeringen anger att när bildades var transmissionsnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsvolymer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Investeringarna i det svenska transmissionsnätet har ökat kraftigt och kommer att uppgå till mellan 4 och . I budgetpropositionen redovisas översiktligt de investeringsprojekt som var för sig överstiger . Några av dessa omnämns kortfattat i det följande. ansluter i huvudsak nät från andra nätägare till transmissionsnätet. Mer än hälften av anslutningsansökningarna avser havsbaserad vindkraft, men har det även återigen blivit aktuellt att ansluta större enskilda användare. Serverhallar och annan elintensiv industri kräver hög eleffekt och leder till ett kraftigt ökat effektuttag i de stamnätspunkter där de ansluts. har också fått flera ansökningar om ett ökat uttag i storstadsregionerna där det råder kapacitetsbrist i elnäten. Investeringar pågår för att förstärka transmissionsnätet i dessa regioner. bedriver också flera projekt som syftar till att minska flaskhalsar i det svenska transmissionsnätet och öka marknadsintegrationen mellan och grannländerna. Sydvästlänken mellan och är Svenska kraftnäts största investering. Den är i avslutningsfasen och ska enligt planen tas i drift . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2023. och den tyska stamnätsoperatören 50Hertz planerar en framtida förbindelse, , mellan och . Nordbalt, likströmsförbindelsen till , togs i drift . För att klara en ökad överföring i transmissionsnätet genomför även systemförstärkningar. Investeringsprojekten i är organiserade i två program: Ström och Väst. Att reinvestera i befintliga anläggningar anges vara lika viktigt som att investera i nya. Programmet som benämns Nordsyd kommer att innebära förnyelse och förstärkning av snittet mellan elområde SE2 och elområde SE3. Utöver Nordsyd finns ett antal större reinvesteringsprojekt i ledningar, kablar och stationer samt i anläggningar som tillhör dotterbolaget . Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att – låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst – låta placera likvida medel i och utanför – besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier – besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om – bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst .