bet · H701SoU11 · 2020-05-20 00:00:00 — Dessutom bör det ingå i uppdraget att analysera möjligheterna att ta fram ett nationellt kvalitetsregister för kronisk migrän, migrän och annan svår huvudvärk. Regeringen bör lämna ett sådant uppdrag. Kollegial granskning, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 9. Såväl arbetssätt som behandlingsmetoder behöver förbättras i sjukvården. En lämplig myndighet bör ges i uppdrag att utforma ett kunskapsstöd för hur kliniker, sjukhus och regioner kan införa återkommande kollegial granskning som ett självklart inslag i svensk sjukvård. Regeringen bör lämna ett sådant uppdrag. Det skulle stärka såväl anställda som patienter att regelbundet få en internationell sakkunnigblick på ett sjukvårdsområdes behandlingsmetoder, bemötande, logistik, arbetssätt och miljö. Kvalitetsregister, punkt 9 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 7 samt 2019/20:1821 av (S) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att långsiktigt kunna säkra satsningar på inom vården när det gäller hjärt-kärlsjukdomar, och det är också centralt att uppföljning av hjärt-kärlsjukvården prioriteras. Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa allt detta. Analys av hälsodata, punkt 10 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi föreslår att regeringen ser över möjligheterna att etablera en nationell infrastruktur i syfte att kunna tillgängliggöra och analysera hälsodata. Det kan ske genom ett projekt liknande den s.k. Helseanalyseplattformen i . En sådan plattform ska göra det möjligt att använda informationen för forskning och innovation. Källor för hälsodata som bör få användas är och biobanker. Olika socioekonomiska variabler är också betydelsefulla. Regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra detta. Digital kvalitetslista och rapportering om väntetider, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 57–59. Det behövs en betydligt större öppenhet och mer tillgänglighet för patienter och anhöriga så att det enkelt går att hitta säkra och jämförbara uppgifter om väntetider, resultat och kvalitet inom cancervården. Vi föreslår därför att det tas fram en digital kvalitetslista som jämför väntetider och kvalitet inom den samlade cancervården. En sådan kvalitetslista behövs även inom hjärt-kärlsjukvården. Regeringen bör vidta åtgärder för att en sådan kvalitetslista kan tas fram. Digital kvalitetslista och rapportering om väntetider, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 57–59 och 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 4. Det behövs en betydligt större öppenhet och mer tillgänglighet för patienter och anhöriga så att det enkelt går att hitta säkra och jämförbara uppgifter om väntetider, resultat och kvalitet inom cancervården. Vi föreslår att det tas fram en digital kvalitetslista som jämför väntetider och kvalitet inom den samlade cancervården. Regeringen bör vidta åtgärder för att en sådan kvalitetslista kan ta fram. I är det en intresseorganisation, SKR, som sköter väntetidsstatistiken. SKR lyder inte under förvaltningslagen och regeringsformen och måste därför inte erbjuda samma insyn som statliga myndigheter. Regeringen bör därför verka för att statistik och väntetider rapporteras till en statlig myndighet, för att väntetider rapporteras in på individnivå och för att en sådan nationell väntetidsdatabas uppdateras . Regeringen bör lämna detta ansvar till en lämplig myndighet. Patienträttigheter, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13 samt 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 47. För att patienten ska bli än mer delaktig i sin vård bör regeringen se till att vården genomför en gemensam hälsoplan som integreras i patientjournalen. Där bör det framgå hur mycket tid läkaren ägnar åt patienten, hur stora möjligheter det finns för patienten att ställa frågor, hur delaktig patienten är i besluten om sin vård samt hur lättförståeliga läkarens förklaringar är om patientens tillstånd. Vidare bör det ske en omtagning av genomförandet av patientlagen. Här bör prövas om det behövs en särskild nationell patientombudsman eller möjligheter att uppmuntra genomförandet av patientlagen med hjälp av stödinsatser. Slutligen bör det göras en översyn i syfte att förbättra patientnämndernas möjligheter att stödja patienten. Det måste bli betydligt enklare att som patient genomdriva ett överklagande. Regeringens arbete med anledning av tillkännagivandet om en översyn av patientlagen är inte tillräckligt när det gäller denna fråga. Regeringen bör återkomma med förslag i alla dessa delar. Patienträttigheter, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13 samt 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 47. För att patienten ska få verklig möjlighet att påverka sin situation och kunna fatta välgrundade beslut om vart en remiss bör skickas krävs det att patienten får information om det aktuella väntetidsläget på de kliniker som erbjuder den behandling patienten blivit uppsatt för. Därför bör det införas en rättighet i HSL som innebär att patienten vid remittering får information om det aktuella väntetidsläget på landets alla kliniker och därefter själv kan välja vart remissen ska skickas. Regeringen bör återkomma med ett förslag. Regeringens arbete med anledning av tillkännagivandet om en översyn av patientlagen är inte tillräckligt när det gäller denna fråga. Patienträttigheter, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 47 samt 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13. För att patienten ska få verklig möjlighet att påverka sin situation och kunna fatta välgrundade beslut om vart en remiss bör skickas krävs det att patienten får information om det aktuella väntetidsläget på de kliniker som erbjuder den behandling patienten blivit uppsatt för. Därför bör det införas en rättighet i HSL som innebär att patienten vid remittering får information om det aktuella väntetidsläget på landets alla kliniker och därefter själv kan välja vart remissen ska skickas. Regeringen bör återkomma med ett förslag. Regeringens arbete med anledning av tillkännagivandet om en översyn av patientlagen är inte tillräckligt när det gäller denna fråga. Vidare är möjligheten till medfinansiering inom hälso- och sjukvården ojämlik. Ett exempel på detta är vid operationer av grå starr. Ny medicinsk teknik gör det möjligt att även behandla astigmatism vid en gråstarrsoperation. En sådan behandling innebär ökad kostnad och ligger också utanför den offentliga sjukvårdens åtaganden (eftersom det betraktas som synkorrigering). I vissa regioner är den föremål för medfinansiering, vilket innebär att patienten får möjlighet att betala den extra kostnaden för de mer avancerade och synkorrigerande linserna själv. Men alla regioner tillåter inte detta, och det skapar orättvisa villkor för patienterna. Den tekniska utvecklingen innebär att möjligheterna till tilläggstjänster och kombinerade ingrepp förbättras. För att möjliggöra en jämlik tillgång till detta erbjudande bör en lämplig myndighet få i uppdrag att ta fram riktlinjer för vilka tilläggstjänster som patienter får rätt att medfinansiera i den offentliga vården. Vårdval och valfrihet, punkt 13 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 1. Vårdval inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) finns i några regioner och bidrar till både kortare köer och större mångfald av olika aktörer. Genom fler vårdval bör valfriheten stärkas i hela landet för barn och unga i behov av stöd, hjälp och vård. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag om vårdval inom BUP. Vårdval och valfrihet, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 1. Jag anser att det bör råda valfrihet i hela landet i beroendevårdens öppenvård. Regeringen bör se över frågan. Hälso- och sjukvård för EU-medborgare, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 7. En del regioner tolkar lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd som att den omfattar utsatta EU-medborgare som vistats i , med motiveringen att de då skulle räknas som papperslösa. I de flesta regioner görs dock inte den tolkningen och EU-medborgare, som inte har det europeiska sjukförsäkringskortet, förväntas därmed betala full kostnad för vård. Vidare finns det otydligheter kring begreppet ”vård som inte kan anstå”. Detta skapar osäkerhet framför allt för den enskilde, men också vårdpersonal hamnar i en svår situation när de tvingas fatta beslut utan tydlig vägledning. Regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som klargör att alla unionsmedborgare i , både i och därefter, oberoende av om de har det europeiska sjukförsäkringskortet eller inte, har rätt till subventionerad hälso- och sjukvård åtminstone i samma omfattning som s.k. papperslösa. Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl., punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 7. SKR har identifierat en rad oklarheter som behöver åtgärdas när det gäller lagstiftningen om hälso- och sjukvård för asylsökande och nyanlända. Som exempel kan nämnas att lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. (lag) bör ändras så att alla grupper som får tidsbegränsade uppehållstillstånd, som inte kan ligga till grund för folkbokföring, omfattas av lagen samt att regionerna bör säkerställas ersättning för vårdkostnader för dessa grupper. Vidare bör lagstiftningen ändras så att kvotflyktingar omfattas av 8 kap. 1 § HSL redan från ankomstdagen. Det finns vidare en oklarhet om huruvida subventionen av asylsökandes läkemedel omfattar preventivmedel eller inte, och denna oklarhet bör lösas t.ex. genom att det införs en bestämmelse lag som förtydligar att läkemedel som skrivs ut i samband med subventionerad vård ska subventioneras. Därtill kommer att lagstiftningen är otydlig vad gäller om asylsökande och papperslösa barn omfattas av vårdgarantin eller inte och här bör gällande lagstiftning förtydligas. Vidare har regionerna ett kostnadsansvar för rättspsykiatrisk vård av personer som fått avslag på sin asylansökan genom ett lagakraftvunnet beslut, och det är orimligt att regionerna inte får någon kostnadsersättning i dessa fall. Det är slutligen olyckligt att formuleringarna skiljer sig åt mellan de båda förordningar (1994:362 och 2013:412) som reglerar de vårdavgifter som asylsökande respektive papperslösa ska betala; det finns inte skäl att ha olika vårdavgifter för dessa grupper. Regeringen bör tillsätta en utredning för att åtgärda de brister och otydligheter som finns i lagstiftningen om hälso- och sjukvård för asylsökande och nyanlända, med syfte att säkerställa deras rätt till hälso- och sjukvård. Ensamkommandes psykiska hälsa, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 29. En studie av ensamkommande barn mellan visar att har tecken på posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). Vidare är självskadebeteende och suicidförsök överrepresenterat bland ensamkommande. Det behövs ökad kunskap om ensamkommandes psykiska hälsa och sambandet mellan de ensamkommandes psykiska hälsa och asylprocessen behöver kartläggas. Regeringen bör se över frågan. Tolkhjälp, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 67–71. Kommunikationen mellan patient och vårdpersonal är avgörande för att uppnå bästa möjliga vård. Det är alltså viktigt med tolkning när en läkare och en patient inte talar samma språk. Vi anser dock att utlänningar som varit bosatta i inte bör kunna förvänta sig att få tolkhjälp på allmänhetens bekostnad i samband med behandling inom sjukvården eller tandvården. i borde en person ha haft god möjlighet att lära sig tillräckligt bra svenska för att kunna delta i samhället, inklusive att kommunicera med sjukvården och tandvården utan att behöva tolkning av främmande språk. Vi anser därför att tolkning av främmande språk inom sjukvården och tandvården bör vara avgiftsbelagd för personer som varit bosatta i . Avgiften bör motsvara de genomsnittliga totala omkostnaderna för en tolkanvändning i vården. Personer som på grund av ålder och fysiskt och psykiskt tillstånd inte kan förvärva eller använda förvärvad kunskap i svenska bör dock undantas från kostnadsansvar för tolkning. Vidare bör det alltid vara en läkare eller annan medicinskt ansvarig personal som bedömer om det finns ett behov av tolk. Det bör inte heller vara tillåtet att använda barn som tolk, med undantag för akut eller livshotande tillstånd. Slutligen anser vi att det bör införas krav på att betala hela kostnaden för tolkningen för personer som inte vill använda den tolk som sjukvården har erbjudit. Regeringen bör se över dessa frågor och återkomma med förslag. Nationellt it-stöd för patologiska provsvar, punkt 19 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3291 av (SD) yrkande 2. Vi anser att regeringen bör se till att det införs ett nationellt it-stöd där läkare och annan vårdpersonal kan följa väntetider för patologiska provsvar. Översyn av patientdatalagen och gemensamma standarder, punkt 20 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2019/20:2921 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 10. Vi anser att dagens regelverk för informationsdelning inom hälso- och sjukvården är alltför fokuserat på den nuvarande organisationen. I stället behövs det digitala lösningar som uppmuntrar morgondagens sätt att arbeta. De reformer som vi anser bör genomföras behöver föregås av konsekvensanalyser för eventuella inskränkningar av den personliga integriteten och skydd av personuppgifter. Vi anser att lagstiftningen bör förändras och att juridisk vägledning bör ges till vårdens aktörer. Vi anser även att patientdatalagen bör ses över i syfte att skapa möjligheter att använda data från alla vårdgivare till analyser och verksamhetsutveckling. Det är angeläget att organisatoriska gränser inte blir gränssättande för verksamhetsutveckling. Vi anser slutligen att det bör göras en översyn av lagstiftningen om digital utveckling av cancervården. Enligt vår mening bör lagstiftning utvecklas som gör det möjligt med utveckling och innovation inom det digitala området och att utnyttja artificiell intelligens för att enklare och snabbare ställa cancerdiagnoser. Regeringen bör se över alla dessa frågor. Vi har noterat uppdraget till om att sammanställa och tillgängliggöra gemensamma nationella specifikationer men anser att även bör ges en tydligare sammanhållande roll med ett större mandat än vad den fått av regeringen. Digitala vårdtjänster, punkt 21 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 5. För att alla barn och unga, oavsett geografiskt läge eller andra begränsningar, ska ha möjlighet till exempelvis samtalsstöd eller preventivmedelsrådgivning bör tillgången till digitala ungdomsmottagningar stärkas. Regeringen bör se över frågan. Vi anser vidare att digitaliseringen skapar nya möjligheter för psykiatrin och att digitaliserad psykiatrisk vård kan göra vården mer tillgänglig och jämlik. Regeringen bör ge i uppdrag till att sammanställa exempel på hur tjänster med digitaliserad psykiatrisk vård i fungerar och analysera förutsättningarna att pröva liknande modeller i . Digitala vårdtjänster, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 10. För att alla barn och unga, oavsett geografiskt läge eller andra begränsningar, ska ha möjlighet till exempelvis samtalsstöd eller preventivmedelsrådgivning bör tillgången till digitala ungdomsmottagningar stärkas. Regeringen bör se över frågan. För att möjliggöra en innovativ vård där de digitala vårdtjänsterna blir en större del av patientens hälsobyggande måste förhållningssättet till de digitala vårdföretagen förändras. Alla patienter som söker vård ska kunna söka vården digitalt, på lika villkor, i hela landet, men också få möjlighet att själva välja hos vilken digital aktör de vill söka vården. Vi anser att det är angeläget att se över möjligheterna att hitta en nationell lösning för att säkra samtliga patienters tillgång till den digitala vården. Regeringen bör se över även denna fråga. Digitala vårdtjänster, punkt 21 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 10. För att möjliggöra en innovativ vård där de digitala vårdtjänsterna blir en större del av patientens hälsobyggande måste förhållningssättet till de digitala vårdföretagen förändras. Alla patienter som söker vård ska kunna söka vården digitalt, på lika villkor, i hela landet, men också få möjlighet att själva välja hos vilken digital aktör de vill söka vården. Vi anser att det är angeläget att se över möjligheterna att hitta en nationell lösning för att säkra samtliga patienters tillgång till den digitala vården. Regeringen bör se över frågan. Kliniska studier och life science, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 33. Statistik visar att tydligt sackar efter i den kliniska forskningen, vilket medför att patienternas möjligheter att få tillgång till nya behandlingar innan de är införda i den ordinarie sjukvården minskar och att vårdpersonal inte håller sig fullt uppdaterad med de senaste rönen. Detta påverkar även life science-industrin, i allt ifrån mindre till större bolag, och riskerar att bli ett mindre attraktivt land att förlägga nästa studie till. Samverkan mellan life science (livsvetenskap) och sjukvården bör främjas genom att stärka kunskapsstyrningen i sjukvården med nationella mål för antalet patienter som ska medverka i kliniska studier. Regeringen bör se över frågan. Tandvård, punkt 23 (SD, C) av (C), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:398 av Per Lodenius (C) och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 16. Det finns en gråzon mellan tandvård och sjukvård, där ansvarsområdena är otydliga i lagstiftningen, och regionernas tolkningar av gällande förordningar ger upphov till ojämlik vård för de människor som har störst tandvårdsbehov. En del patienter får behandling via sjukvårdstaxan medan andra med samma symtom får stå för kostnaden själv. Vi anser därför att det behövs en översyn av gränsdragningsproblem med sjukdomar i munhålan som anses gå på tandvårdsförsäkringen i stället för högkostnadsskyddet i syfte att skapa en mer jämlik tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård. Regeringen bör tillsätta en utredning. Tandvård, punkt 23 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2019/20:398 av Per Lodenius (C) och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 6. Historiskt har sjukdom i munhålan på grund av tandproblem inte subventionerats på samma sätt som hälso- och sjukvård. Jag anser att den nu pågående tandvårdsutredningen (S 2018:02) bör överväga förslag som innebär att nödvändiga implantat av tänder kan jämställas med implantat av höftleder, knäleder och ögonlinser. Regeringen bör besluta om ett tilläggsdirektiv. Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller dessa motionsförslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjordes av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor och 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Vi vidhåller de synpunkter som framfördes men avstår från att ge uttryck för dem i detta betänkande. Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2.