bet · H701JuU27 · 2020-04-29 00:00:00 — Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om processrättsliga frågor. Förslagen rör i korthet följande frågor: • En översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel. • Utökade möjligheter att använda s.k. preventiva tvångsmedel. • Anpassning av reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik. • Utökade möjligheter att beslagta dyra bilar, klockor och andra statussymboler från gängkriminella. När det gäller ovan nämnda tillkännagivanden finns det fyra reservationer (S, C, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns totalt 31 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Betänkandet innehåller också två särskilda yttranden (M, L). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jourdomstolar och snabbare lagföring Svensk anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten Motioner som bereds förenklat 1.Kamerabevakning på allmänna platser, punkt 1 (SD) 2.Möjlighet att dela övervakningsbilder, punkt 2 (M) 3.Brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning, punkt 3 (SD) 4.Kamerabevakning i skolor, punkt 4 (V) 5.Kamerabevakning i sjukvården, punkt 5 (M, C) 6.Utvärdering av kamerabevakningslagen, punkt 8 (C) 7.Översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel, punkt 9 (S, C, V, MP) 8.Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 10 (M, SD, KD) 9.Utökad användning av hemliga tvångsmedel, punkt 10 (L) 10.Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning, punkt 11 (SD) 11.Preventiva tvångsmedel, punkt 12 (S, C, V, MP) 12.Datalagring, punkt 14 (M) 13.Signalspaning, punkt 15 (SD) 14.Signalspaning, punkt 15 (KD) 15.Översyn av regelverket om förundersökningsbegränsning, punkt 16 (M) 16.Underrättelse om möjligheterna till överprövning av ett beslut om att lägga ned en förundersökning, punkt 17 (KD) 17.Husrannsakan, punkt 19 (M, KD) 18.Husrannsakan, punkt 19 (L) 19.Elektroniskt lagrad information, punkt 20 (S, C, V, MP) 20.Beslag av statussymboler, punkt 21 (S, C, V, MP) 21.Registertopsning, punkt 22 (M) 22.Häktning, punkt 23 (M, KD) 23.Domstolarnas självständighet, punkt 24 (M) 24.Jourdomstolar, punkt 25 (L) 25.Snabbspår för utvisning, punkt 26 (SD) 26.Ett system med kronvittnen, punkt 28 (M, SD, KD) 27.Anonyma vittnen, punkt 29 (M, SD, KD) 28.Vittnesskydd, punkt 30 (SD) 29.Vittnesskydd, punkt 30 (C) 30.Rättshjälp, punkt 31 (V) 31.Svensk anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten, punkt 32 (M, KD, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 33 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 33 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kamerabevakning på allmänna platser 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:483 av och (båda C), 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:1642 av (M) och 2019/20:1906 av (M) yrkande 5. Reservation 1 (SD) Möjlighet att dela övervakningsbilder 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 2 (M) 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2019/20:3223 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 3 (SD) 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:2071 av (S) yrkande 2. Reservation 4 (V) 2019/20:2878 av Boriana (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 5 (M, C) 2019/20:1465 av och (båda M). 2019/20:2365 av (M) yrkande 1. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 42. Reservation 6 (C) Översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av reglerna om hemliga tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 7 (S, C, V, MP) Utökad användning av hemliga tvångsmedel 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:651 av (M), 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 11, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:3225 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 8 (M, SD, KD) Reservation 9 (L) Ljudupptagning vid hemlig kameraövervakning 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 22. Reservation 10 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om utökade möjligheter att använda s.k. preventiva tvångsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 11 (S, C, V, MP) 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 6. 2019/20:3067 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (M) 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (KD) Översyn av regelverket om förundersökningsbegränsning 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 15 (M) Underrättelse om möjligheterna till överprövning av ett beslut om att lägga ned en förundersökning 2019/20:3348 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 16 (KD) 2019/20:203 av (C) yrkande 20. 2019/20:203 av (C) yrkande 16, 2019/20:1895 av (M), 2019/20:2113 av (L), 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 17 (M, KD) Reservation 18 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att reglerna om beslag och husrannsakan skyndsamt bör anpassas till modern teknik och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 19, 2019/20:1485 av och (båda M) och 2019/20:2331 av (S). Reservation 19 (S, C, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om utökade möjligheter att beslagta dyra bilar, klockor och andra statussymboler från gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 32. Reservation 20 (S, C, V, MP) 2019/20:2383 av (M) och 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 21 (M) 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 22 (M, KD) 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 23 (M) 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 24 (L) 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 25 (SD) Översyn av rättsprocesser för ekobrott 2019/20:2956 av (M). Ett system med kronvittnen 2019/20:203 av (C) yrkande 18, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:955 av och (båda SD) yrkande 1 och 2019/20:3348 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 26 (M, SD, KD) 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:955 av och (båda SD) yrkande 2, 2019/20:2470 av (M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 19, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3348 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 27 (M, SD, KD) 2019/20:203 av (C) yrkande 17, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:1297 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:2178 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 28 (SD) Reservation 29 (C) 2019/20:1271 av Per (SD) och 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 30 (V) Svensk anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 31 (M, KD, L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD)*, (C), (MP), (V), (M), (M), (M), (L), (S), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). * Avstår från ställningstagande under punkt 10. I betänkandet behandlar utskottet cirka 90 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Yrkandena rör bl.a. frågor om kamerabevakning, hemliga tvångsmedel, snabbare lagföring och vittnen. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kamerabevakning kring butiker, trygghetsskapande kamerabevakning och möjligheten för butiker att dela övervakningsbilder med varandra. Jämför reservation 1 (SD), 2 (M), 3 (SD), 4 (V), 5 (M, C) och 6 (C). Kamerabevakning på allmänna platser I kommittémotion 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 11 anförs att frågan om att göra det möjligt för butiker att dela övervakningsbilder med varandra bör utredas. (M) anser i motion 2019/20:1642 att dold egendomsbevakning bör tillåtas för att man bättre ska kunna förebygga och utreda skadegörelse såsom klotter och bilbränder. I motion 2019/20:1906 av (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att underlätta för fler övervakningskameror i det offentliga rummet för att det ska bli enklare att utreda sexualbrott. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:378 yrkande 4 att det ska bli betydligt lättare än vad det är att få tillstånd till kamerabevakning kring butiker. I kommittémotion 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs att kamerabevakning ska användas oftare för att öka tryggheten i det offentliga rummet. Motionärerna anser att butiker och företag bör tillåtas att kamerabevaka inte bara insidan av sina butiker utan också gatuentréer. Storstadskommunerna bör uppmuntras att övervaka sådana platser som kvinnor upplever som otrygga, t.ex. gångtunnlar och ingångar till stadsparker. I motion 2019/20:483 av och (båda C) begärs lagändringar när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror för att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser samt viltövervakning. I kommittémotion 2019/20:554 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 13 att tiden under vilken får lagra data som samlats in ska förlängas. Motionärerna föreslår att lagringstiden ska utökas så att även andra som utreder brott med en eventuell koppling till smuggling kan ta del av materialet. m.fl. (SD) begär i motion 2019/20:3223 yrkande 3 att polisen ska ha tillgång till befintliga övervakningskameror. m.fl. (SD) begär i motion 2019/20:3225 yrkande 8 att tillståndsplikten för kamerabevakning ska slopas. m.fl. (V) anför i partimotion 2019/20:1622 yrkande 6 att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att kamerabevakning i skolor förbjuds . I motion 2019/20:2071 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att överväga förenklade möjligheter för beslutsfattare i skolans närhet att fatta beslut om relevanta åtgärder för att säkra den fysiska tryggheten med teknisk utrustning i skolan. I motion 2019/20:2878 av Boriana (M) yrkande 1 begärs att tillståndsplikten för bevakningskameror inom sjukvården ska ersättas med en anmälningsplikt. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2019/20:3248 yrkande 19 en översyn av lagstiftningen för att förenkla för sjukhusen att sätta upp kameror för att trygga såväl personal- som patientsäkerheten. och (båda M) föreslår i motion 2019/20:1465 att möjligheten att införa obligatorisk kamerabevakning på slakterier bör ses över. (M) begär i motion 2019/20:2365 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att märka viltkameror med endast jägar-id för att anse att kravet på upplysningsplikt ska vara tillgodosett. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 42 efterfrågas en konsekvensanalys av den nya kamerabevakningslagens effekter på djurhållande företagares trygghet. trädde den nya kamerabevakningslagen (2018:1200) i kraft (prop. 2017/18:231, bet. 2017/18:JuU36, rskr. 2017/18:391). Därmed upphävdes den tidigare kameraövervakningslagen. En anledning till att den äldre lagen ersattes med en ny var att det fanns vissa problem med tillämpningen av den tidigare lagstiftningen. Ett av problemen var att rättspraxis utvecklats på ett sätt som innebar alltför begränsade möjligheter att få tillstånd till kameraövervakning. Avsikten med den nya lagen var bl.a. att förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning som integritetsskyddet förstärktes. Regeringen konstaterade att det är angeläget att lagstiftningen inte hindrar en berättigad användning av ny teknik. Vidare anför regeringen att det är angeläget att lagstiftningen inte ställer upp för höga krav för exempelvis eller kommunernas möjligheter att vid behov använda tekniken som ett led i att skapa trygghet i offentliga miljöer. Genom den nya lagen anpassades också bestämmelserna till de nya EU-reglerna om dataskydd. Kamerabevakningslagen är till stora delar ett komplement till de allmänna reglerna om behandling av personuppgifter. Den innehåller bara de bestämmelser som särskilt behövs för kamerabevakning. När en viss fråga inte är reglerad i lagen gäller EU:s dataskyddsförordning eller brottsdatalagen (2018:1177) med anslutande föreskrifter i andra författningar. Syftet med kamerabevakningslagen är enligt 2 § att tillgodose behovet av kamerabevakning för berättigade ändamål och att skydda människor mot otillbörligt intrång i den personliga integriteten vid sådan bevakning. Med kamerabevakning avses i första hand att en tv-kamera, ett annat optisk-elektroniskt instrument eller en därmed jämförbar utrustning används på ett sätt som innebär varaktig eller regelbundet upprepad personbevakning. För att det ska vara fråga om kamerabevakning krävs enligt 3 § att utrustningen inte ska manövreras på platsen. Det innebär att bevakning som sker med hjälp av handhållna kameror eller liknande faller utanför lagens tillämpningsområde. Begreppet kamerabevakning omfattar också avlyssning eller upptagning av ljud i samband med filmning. Vissa undantag från lagens tillämpningsområde anges i 5 §. Där framgår bl.a. att lagen inte gäller vid sådan hemlig kameraövervakning som är reglerad i eller i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. Det har länge funnits ett krav på tillstånd för vissa typer av kamerabevakning. Tillståndskravet gäller endast om kamerabevakningen avser en plats dit allmänheten har tillträde (7 §). Det som avses är exempelvis gator, torg och parker samt transportmedel för allmänna kommunikationer och ankomst- och avgångshallar för passagerare som använder sådana transportmedel. Ytterligare exempel är utrymmen för allmänheten hos myndigheter, på vårdinrättningar och i simhallar. Vid införandet av kamerabevakningslagen bedömdes ett generellt krav på tillstånd inte vara förenligt med dataskyddsförordningen (prop. 2017/18:231 s. 50–53). Lagens tillståndskrav är därför begränsat. Kravet gäller för det första för myndigheter, dvs. samtliga statliga och kommunala organ, med undantag för samt kommun- och regionfullmäktige. är även , , och undantagna från tillståndskravet (prop. 2018/19:147, bet. 2019/20:JuU5, rskr. 2019/20:35). För det andra gäller tillståndskravet för andra än myndigheter när kamerabevakning bedrivs vid utförande av sådana uppgifter av allmänt intresse som följer av lag eller annan författning, kollektivavtal eller beslut som meddelats med stöd av lag eller annan författning. För enskilda som inte utför uppgifter av allmänt intresse gäller således ingen tillståndsplikt. När det gäller begreppet uppgift av allmänt intresse uttalas i förarbetena att det rent språkligt kan antas avse något som är av intresse för eller berör många människor på ett bredare plan, i motsats till ett särintresse eller ett enskilt intresse. Vidare anges att begreppet i första hand träffar den typ av verksamheter som lika gärna hade kunnat bedrivas av statliga myndigheter, regioner eller kommuner. Tillståndskravet omfattar därmed exempelvis kamerabevakning inom hälso- och sjukvård generellt, dvs. oavsett vem som bedriver verksamheten, förutsatt att det rör sig om bevakning av utrymmen som allmänheten har tillträde till. Tillståndskravet omfattar också skolområden dit allmänheten har tillträde. Vidare anges i förarbetena att kamerabevakning av järnvägstrafik, kollektivtrafik och flygplatser i de allra flesta fall omfattas av tillståndskravet, oavsett drifts- och finansieringsform (prop. 2017/18:231 s. 61). Förutsättningarna för tillstånd regleras i 8 § kamerabevakningslagen. Tillstånd ska ges om intresset av kamerabevakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. Dessa två intressen ska alltså vägas mot varandra. För att bevakningsintresset ska kunna väga tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad är en första förutsättning att det finns en rättslig grund för kamerabevakningen i den tillämpliga dataskyddsregleringen, i första hand dataskyddsförordningen eller brottsdatalagen. Det ska därefter göras en helhetsbedömning av alla omständigheter i det enskilda fallet (prop. 2017/18:231 s. 142). Vid bedömningen av intresset av kamerabevakning ska det särskilt beaktas om bevakningen behövs för vissa angivna ändamål. Bland dessa finns intresset av att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott på en brottsutsatt plats eller på en annan plats där det av särskild anledning finns risk för angrepp på någons liv, hälsa eller trygghet eller på egendom. Ett annat intresse som nämns i lagen är intresset av att förebygga, förhindra eller upptäcka störningar av allmän ordning och säkerhet eller begränsa verkningarna av sådana störningar. Vid bedömningen av den enskildes intresse av att inte bli bevakad ska det särskilt beaktas hur bevakningen ska genomföras, om teknik som främjar skyddet av den enskildes personliga integritet ska användas och vilket område som ska bevakas. Risken för integritetsintrång kan minska t.ex. om materialet inte spelas in, om teknik används som innebär att personer maskeras eller om kameran aktiveras först efter olika typer av larm, som exempelvis inbrottslarm eller överfallslarm, eller av vissa ljud. En ansökan om tillstånd ska göras hos Datainspektionen, som är tillsynsmyndighet enligt lagen. Kamerabevakningslagen innehåller flera undantag från tillståndskravet. Enligt 9 § krävs inte tillstånd vid bevakning som sker i bl.a. brottsbekämpande syfte i en tunnelbanevagn, av en tunnelbanestation eller i ett parkeringshus. Tillstånd krävs inte heller i vissa fall vid bevakning som sker för att skydda en anläggning eller ett område som är ett skyddsobjekt, om bevakningen endast omfattar skyddsobjektet eller ett område i dess omedelbara närhet. Som ovan nämnts finns också ett generellt undantag för kamerabevakning som bedrivs av , , och . I 10 § regleras vissa tillfälliga undantag från tillståndsplikten. Där anges bl.a. att kamerabevakning under vissa förutsättningar får ske under högst en månad vid bevakning som bedrivs av den som är räddningsledare enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Upplysning om kamerabevakning ska enligt 15 § lämnas genom tydlig skyltning eller på något annat verksamt sätt. Om ljud kan avlyssnas eller tas upp vid bevakningen ska en särskild upplysning lämnas om detta. Det vanligaste sättet att uppfylla kravet på upplysning är genom tydlig skyltning i direkt anslutning till den plats som bevakas. Andra sätt kan emellertid också vara tillåtna. Upplysningsplikten ersätter inte de allmänna regler om information som finns i dataskyddsförordningen. Sådan information kan lämnas på en skylt som upplyser om kamerabevakningen men kan också göras tillgänglig på något annat sätt, exempelvis genom en hänvisning till en webbsida. Vissa undantag från upplysningsplikten regleras i 16–20 §§. Upplysning behöver inte lämnas vid exempelvis automatisk hastighetsövervakning. Justitie- och inrikesministern besvarade i en interpellationsdebatt frågan om vilka åtgärder som ska vidtas för att jägar-id ska anses vara en fullgod identitetsmärkning på viltkameror (ip. 2017/18:29). I svaret anför ministern bl.a. följande: Det problem som lyfter upp handlar om hur man ska märka de kameror som finns ute i skogen. Ett bekymmer är att vi inte fullt ut själva råder över detta. I botten finns EU:s dataskyddsförordning, som kommer att träda i kraft . Den gäller likt alla EU-förordningar direkt som svensk lag. I denna förordning är det tydligt att det måste finnas en uppgift på kameran om vem som är ansvarig för den och för övervakningen. Detta gäller som sagt alla kameror som sitter uppe och inte bara dem vi talar om . Skulle det i så fall räcka med ett jägar-id? Det skulle det göra för myndigheternas vidkommande så att de kan se vem som är ansvarig för övervakningen. Problemet är att dataskyddsförordningen inte bara tar hänsyn till att myndigheterna måste veta detta. Syftet med förordningen är att allmänheten ska kunna veta vem som övervakar om man har hamnat på en bild från någon av dessa kameror. Allmänheten måste alltså veta det. Jägar-id:n är för övrigt sekretessbelagda. Det finns ingen automatisk tillgång från allmänhetens sida till dessa id:n och vem som står bakom varje identitet. Detta gör att det är svårt att hävda att vi skulle leva upp till dataskyddsförordningen om vi gör en sådan reglering. Så ser problematiken ut. Vi är inte färdiga i analysen . De förslag som läggs fram i utredningen är ganska detaljerade när det gäller exakt vad som ska framgå. Vi tittar fortfarande på om det behöver vara så detaljerat, men det får vi återkomma till när vi presenterar lagrådsremissen . Det viktiga är att man ser vem som står bakom kameran, alltså vem som har ansvar för den. Det är oftast en privatperson, men det kan också vara en organisation som står bakom den. Oavsett hur det är ska det redovisas. Vi återkommer som sagt om hur detta ska regleras i detalj. Problemfrågan är dock att vi är bundna av dataskyddsförordningen. Av förarbetena till kamerabevakningslagen framgår bl.a. följande (prop. 2017/18:231 s. 87 f.). Dataskyddsförordningen och dataskyddsdirektivet innehåller en omfattande reglering av de registrerades rättigheter. En av dessa rättigheter är rätten att få information från den personuppgiftsansvarige om personuppgiftsbehandling. Såväl förordningen som direktivet innehåller krav på vilken information som ska lämnas till den enskilde i olika situationer samt bestämmelser om hur detta ska ske. Enligt dataskyddsförordningen (artiklarna 13 och 14) ska den enskilde som huvudregel bl.a. få information om den personuppgiftsansvariges identitet och kontaktuppgifter, om dataskyddsombudets kontaktuppgifter i tillämpliga fall samt om ändamålen med och den rättsliga grunden för behandlingen. Motsvarande reglering finns i det nya dataskyddsdirektivet (artiklarna 12 och 13) och kommer att genomföras i svensk rätt genom brottsdatalagen. I direktivet görs däremot skillnad på sådan allmän information som ska göras tillgänglig för den registrerade (artikel 13.1) och sådan information som i specifika fall ska lämnas till den registrerade (artikel 13.2). Regeringen konstaterar att det i kamerabevakningslagen endast bör införas ett krav på att upplysning ska ske om kamerabevakningen, dvs. att platsen är kamerabevakad. Om ljud kan avlyssnas eller tas upp vid bevakningen bör det liksom tidigare krävas att en särskild upplysning lämnas också om detta. Frågan om vilken information som ska lämnas om den personuppgiftsbehandling som kamerabevakningen innebär, t.ex. uppgift om vem som bedriver kamerabevakningen, bör däremot i stället styras av bestämmelser i dataskyddsförordningen, brottsdatalagen och annan tillämplig personuppgiftslagstiftning. Personuppgifter får inte behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen (2 kap. 17 § brottsdatalagen). Detta kallas för principen om lagringsminimering. Detaljerade föreskrifter om hur länge uppgifter får behandlas finns i lagen (2018:1695) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område och lagen (2018:1694) om behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område. Om det inte är föreskrivet när en viss kategori av personuppgifter inte längre får behandlas ska den som ansvarar för behandlingen se över behovet av att fortsätta behandla uppgifterna (2 kap. 18 § brottsdatalagen). Om det inte finns någon lagreglerad tidsgräns måste den som bedriver bevakningen själv avgöra vilken lagringstid som är nödvändig med hänsyn till bevakningens ändamål.