bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Grundläggande förutsättningar för de fyra transportmyndigheternas möjligheter att utveckla det civila försvaret är åtgärder för organisatorisk uppbyggnad och säkerställande av en robust it-infrastruktur. Förslagen i regeringens proposition innebär att medel tillförs myndigheterna för att påbörja det arbete som beskrivs ovan, vilket utskottet välkomnar. har behandlat frågor om vissa säkerhetsaspekter på järnvägsområdet tidigare, senast i betänkande 2019/20:TU15 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor. Utskottet framhöll då bl.a. att frågor om åtgärder för att förstärka säkerheten och skyddet på järnväg och stationer är av stor betydelse. Utskottet välkomnade vidare vad statsrådet uttalade i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:195) om att regeringen anser att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur och att det är angeläget att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet. Utskottet vill i sammanhanget även peka på Järnvägsbranschens samverkansforum (JBS) som har bildats av aktörer inom järnvägsbranschen i för att prioritera och driva på järnvägens förbättringsarbete. Inom JBS samverkar säkerhetsansvariga parter för att lyfta fram och utveckla särskilda områden inom säkerhet. I de gemensamma insatserna har en grupp med företrädare för de aktörer som samverkar inom JBS tagit fram förslag till insatser för att gemensamt stärka arbetet med säkerhet. Utskottet ser positivt på det säkerhetsfrämjande arbete som pågår. När det gäller säkerhetshöjande åtgärder inom luftfarten kan utskottet konstatera att luftfartsskyddet och tillhörande regelverk i hög grad styrs av internationella regler, och som en följd av händelserna i har det också tillkommit gemensamma bestämmelser inom EU. Målet för luftfartsskyddet är att skydda passagerare, besättning, markpersonal, allmänhet och egendom från olagliga handlingar. Det gemensamma återfinns i förordning (EG) nr 300/2008 och förordning (EU) nr 2015/1998. Transportstyrelsen är den myndighet som har till uppgift att utveckla och ansvara för nationella säkerhetsprogram (NASP). Myndigheten utövar även den registerkontroll som genomförs vid en säkerhetsprövning av en person som exempelvis ska arbeta på en flygplats. I NASP finns samtliga styrande krav för luftfartsskyddet samlade. Programmet innehåller en informationsdel samt föreskrifterna i serien SEC som publiceras i . Verksamheter som omfattas av bestämmelserna i det nationella säkerhetsprogrammet är bl.a. flygplatser, svenska och utländska flygföretag, flygtrafiktjänst, fraktagenter, postföretag och cateringföretag. Utskottet vill även peka på att det framgår av regeringens flygstrategi som presenterades att bl.a. ska fortsätta att driva på det internationella flygsäkerhetsarbetet i EU. Utskottet välkomnar det arbete som pågår i fråga om säkerhet på flygplatser. När det gäller åtgärder för att förbättra säkerheten inom transportområdet vill utskottet slutligen även påminna om att beslutade om ändringar som innebär att kravet på tillstånd för kameraövervakning togs bort på vissa platser som i kollektivtrafiken, på flygplatser och vid bevakning av vissa spårområden (prop. 2019/20:109, bet. 2019/20:JuU36, rskr. 2019/20:322). Syftet med de nya reglerna är att det ska bli enklare att använda kameraövervakning som ett verktyg för att bekämpa brott, förhindra olyckor och upprätthålla ordningen. har beslutat att det övergripande målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Utskottet vill också påminna om att regeringen fattade beslut om strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi som innehåller fem delmål om digital kompetens, trygghet, innovation, ledning och infrastruktur. Strategin redovisades för i skrivelse 2017/18:47 Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning. Strategin för digitaliseringspolitiken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling och anger inriktningen för digitaliseringspolitiken där visionen är ett hållbart digitaliserat . Strategin bildar ett ramverk för att även i fortsättningen ska tillhöra de ledande länderna i digital konkurrenskraft. Utskottet ser positivt på detta. Regeringen pekar i budgetpropositionen på att skillnaderna minskar mellan tätort/småort och landsbygd när det gäller tillgång till bredband, men att det är en ojämn fördelning av tillgången i landet. Nuvarande stödsystem för landsbygdsprogrammet och de tre nordliga regionalfondsprogrammen löper –2020 och medför enligt regeringen ett fortsatt behov av att främja utbyggnaden i hela landet, inte minst genom stödmedel för att komplettera marknadens investeringar, samt behov av att även framgent verka för en god samverkan mellan de aktörer som har viktiga roller i utbyggnaden. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett särskilt fokus behöver läggas på landets mer glest befolkade områden där människor bor och arbetar men där tillgång till snabbt bredband saknas. Enligt regeringen har Bredbandsforum och bredbandskoordinatorerna en viktig roll att spela i det sammanhanget. Regeringen anger som sin samlade bedömning att takten i bredbandsutbyggnaden är för låg, vilket även påverkar uppfyllelsen av det riksdagsbundna målet att ska ha bredband i världsklass. Det är enligt utskottet angeläget att hela har tillgång till snabbt bredband och stabila mobila tjänster av god kvalitet, och utskottet instämmer därför med regeringen i att det är nödvändigt med ökade statliga satsningar på bredbandsutbyggnad i de delar av landet där utbyggnaden inte kan ske på marknadsmässig grund. Utskottet välkomnar därmed förslaget i budgetpropositionen om att tillföra ytterligare medel till anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation för bredbandsutbyggnad och det nationella stödsystem som PTS är förvaltande myndighet för och som beslutades om efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Säkerhet och elektroniska kommunikationer Utskottet kan konstatera att skyldigheterna för de verksamhetsutövare som bedriver säkerhetskänslig verksamhet har tydliggjorts och skärpts genom den nya säkerhetsskyddslagen (2018:585) liksom att PTS är en av de tillsynsmyndigheter som har fått ett utökat tillsynsansvar för elektronisk kommunikation och posttjänst. Utskottet ser positivt på vad regeringen redovisar om att PTS har genomfört ett antal robusthetshöjande åtgärder för att stärka förmågan inom området elektronisk kommunikation. Utskottet anser att PTS tillsyn på säkerhetsskyddsområdet är viktig för att öka säkerheten inom sektorerna elektronisk kommunikation och post och att det därför är positivt att regeringen planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen som innebär ett ännu starkare skydd för säkerhet. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) anför regeringen att PTS arbete med att stärka robustheten är av vikt, och regeringen bedömer att åtgärder behöver vidtas inom området för att stärka förmågan vid krisberedskap samt förmågan att klara höjd beredskap och då ytterst krig. Utskottet delar denna bedömning. Det handlar bl.a. om att säkerställa ytterligare redundans i de elektroniska kommunikationsnäten, skalskydd för vissa teknikutrymmen för kritisk infrastruktur, ökad autonomi i kommunikationsnäten samt tillgång till reservdelar och reservelkraft för att kunna upprätthålla förmågan . Majoriteten av all trafik går i privata nätägares nät, vilket gör att det är viktigt att stärka dessa nät utifrån ett totalförsvarsperspektiv. Regeringens bedömning är att insatser med statlig finansiering bör vidtas för att stärka robustheten i privata nätägares nät i syfte att uppnå en förmåga som går utöver den som krävs vid fredstida kris. Det rör sig t.ex. om förmåga till uthållighet under långvariga förlopp och att klara många samtidiga händelser som är geografiskt spridda över hela landet. Utskottet delar den uppfattning som regeringen framför i budgetpropositionen att behovet av ytterligare satsningar på robusthet och säkerhet inom elektroniska kommunikationer är stort, särskilt i takt med den snabbt ökande digitaliseringen. Utskottet ser därmed positivt på de åtgärder regeringen vidtar inom området. Utskottet påminner inledningsvis om att anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning t.o.m. redovisades inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. I budgetpropositionen föreslås att det inom utgiftsområde 22 inrättas två nya anslag, 2:6 Myndigheten för digital förvaltning och 2:7 Digital förvaltning, som delvis består av och ersätter det nämnda anslaget. Myndigheten för digital förvaltning (Digg) inrättades 2018 och har enligt förordningen (2018:357) om infrastruktur för säkra elektroniska försändelser i uppdrag att tillhandahålla en myndighetsgemensam infrastruktur för säkra elektroniska försändelser från myndigheter till enskilda. Detta uppdrag har tidigare legat hos . Digg har enligt myndighetens instruktion som huvudsakliga uppgifter att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen, att ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen, att bistå regeringen med underlag för utveckling av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och att följa och analysera utvecklingen av densamma. Utskottet noterar att Digg i årsredovisningen påtalar att det finns stora förväntningar på myndigheten, som med begränsade resurser har fått prioritera hårt i uppgifterna . Myndigheten har bl.a. fokuserat resurser på att säkerställa leverans av förvaltningsgemensamma tjänster. Myndigheten har däremot inte kunnat arbeta med stöd och främjande inom t.ex. digitala investeringar eller användardriven utveckling. Utskottet delar regeringens syn att ett säkert och effektivt informationsutbyte och delning av offentliga data är en grundläggande förutsättning för att säkra framtidens välfärd på lika villkor. Utskottet ser därför positivt på vad regeringen ger uttryck för i budgetpropositionen om att den vill se en snabbare utveckling av den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och därför omfördelar medel permanent från flera statliga myndigheter för att finansiera utveckling av förvaltningsgemensamma digitala lösningar. Regeringen pekar i budgetpropositionen på att postmarknaden fortsätter att genomgå genomgripande förändringar. Enligt regeringens bedömning behöver regleringen av den samhällsomfattande posttjänsten ses över då den sannolikt inte kommer att kunna vara självfinansierad . Utskottet ser positivt på vad regeringen anger om att den fortsätter att följa utvecklingen på postmarknaden noga och att regeringen ser att anpassningar av postlagstiftningen till de förändrade förutsättningarna kommer att bli nödvändiga. Utskottet delar också regeringen syn på att postsektorn även har en viktig roll att spela i totalförsvaret och att arbetet inom detta område behöver fortgå och utvecklas. Utskottet vill inledningsvis påminna om att har beslutat att målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Målet för grundläggande betaltjänster följs upp bl.a. genom länsstyrelsernas bedömning av om tillgången till grundläggande betaltjänster är tillfredsställande för privatpersoner. I budgetpropositionen hänvisar regeringen till länsstyrelsernas senaste uppföljningsrapport av grundläggande betaltjänster 2019 från i (I2019/03214/D) där det framgår att 17 av 21 länsstyrelser bedömer att tillgången till grundläggande betaltjänster är tillfredsställande för privatpersoner i allmänhet eftersom många kan och vill använda digitala betaltjänster. Av länsstyrelserapporten framgår att de som inte är digitalt delaktiga fortfarande upplever problem med tillgången till grundläggande betaltjänster, t.ex. på grund av att antalet platser för kontantuttag och betalningsförmedling med personlig service minskat. Det är i högre grad äldre personer och personer med funktionsnedsättning, men även asylsökande och nyanlända, som upplever svårigheter. Vidare framgår det att för företag i glest befolkade områden och för föreningar är bristande tillgång till dagskassehantering problematiskt. Utskottet vill mot bakgrund av de svårigheter som framkommit påminna om att beslutade om lagändringar som innebär att och filialer till utländska kreditinstitut ska vara skyldiga att tillhandahålla kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela landet (prop. 2019/20:23, bet. 2019/20:FiU29, rskr. 2019/20:77). Beslutet innebär att institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton med grundläggande funktioner till konsumenter ska tillhandahålla platser för kontantuttag och att institut eller filialer som tillhandahåller betalkonton till företag ska tillhandahålla platser för dagskasseinsättningar. Utskottet konstaterar att regeringens bedömning är att målen för politiken för de grundläggande betaltjänsterna uppfylls. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att utveckling av grundläggande betaltjänster är ett område som till stora delar påverkas av insatser som görs inom andra områden, t.ex. digital delaktighet, tillgång till digital infrastruktur, regional utveckling och landsbygdsutveckling, kommersiell service samt finansmarknaden. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser och investeringsplaner inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende medan motionerna 2020/21:2809 (KD) yrkandena 1, 35 och 78, 2020/21:3144 (KD) yrkande 12, 2020/21:3195 (V), 2020/21:3363 (SD), 2020/21:3470 (M) yrkandena 1–5 samt 2020/21:3499 (KD) yrkande 6 avstyrks. Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (C) (C) anför: Coronapandemin 2020 har fått och kommer även framöver att få stora konsekvenser för hela samhället och inte minst transportsektorn. Jag anser att denna kris har satt fingret på att det finns brister som det politiska systemet, tillsammans med myndigheter och näringsliv, måste arbeta med för att vi alla ska stå starkare inför framtida allvarliga störningar. Jag kan konstatera att är ett stort land med långa avstånd där ett fungerande transportsystem är mycket viktigt. Transportsystemet ger människor frihet och mobilitet och det säkerställer nödvändig försörjning i hela landet. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet. Det mål som regeringen föreslagit och som beslutat om innebär bl.a. att tillgängligheten över hela landet ska kunna tillhandahållas via transporter – både person- och godstransporter. Jag anser att det mål som har beslutat om för transportområdet är bra och har därmed inget att invända mot detta. vill jag även framhålla betydelsen av att analysera och utreda om regeringens transportpolitiska mål klarar kriser som slår hårt mot mobilitet och transporter. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 73 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63) Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422 Knäck arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten – budgetmotion . I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget till statens budget 2021 inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3470 (M). Vi vill framhålla att vi i vårt budgetförslag bejakar samhällsekonomisk nytta och teknisk utveckling där förbränningsmotorn driven på fossila bränslen fasas ut inom alla färdslag. Inom ett drygt decennium kommer sannolikt alla färdslag att vara klimatneutrala, och detta är något som öppnar för nya möjligheter att fatta ekonomiskt kloka politiska beslut som gynnar jobb, tillväxt och miljö i hela landet. Vi kan konstatera att människor och företag behöver ett klimatsmart, hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som är pålitligt, och vi anser därför att samhällsekonomisk nytta ska vara vägledande för alla beslut inom infrastrukturen. Vi prioriterar långsiktiga investeringar i biodrivmedelstillverkning och elektrifiering av vägar, hamnar och flygplatser då detta sammantaget bidrar till fler jobb och stärkt konkurrenskraft som transporternas utsläpp minskar. Vi vill se en modern hållbar politik för fler jobb och ökat pendlande. När det gäller anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur anser vi att regeringens satsning på stadsmiljöavtalen med är en ineffektiv åtgärd som vi därmed avvisar till förmån för egna satsningar på infrastruktur som kommer hela till del. Vi avvisar vidare regeringens förslag om till anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur för miljökompensation för godstransporter på järnväg. Dessa medel bör enligt vår uppfattning i stället användas för mer effektiva satsningar på transportinfrastruktur i sin helhet. Därmed vill vi i stället tillföra för vägunderhåll utöver regeringens förslag samt för eftersök av vilt som skadats i samband med trafikolyckor. Vi vill framhålla att pandemin och den kris den medför har slagit hårt mot såväl den regionala kollektivtrafiken som de regionala flygplatserna. Mot denna bakgrund vill vi tillföra ett ökat stöd till drabbade regioner och flygplatser. Vi föreslår därför att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser tillförs i direkt stöd till regionala flygplatser med reguljär flygtrafik. Utifrån att den regionala kollektivtrafiken är mycket viktig för jobb, sysselsättning och miljö och att den har drabbats mycket hårt av coronakrisen vill vi också öka anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik med . Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att handla upp nattåg till och . För denna ineffektiva åtgärd avsätter regeringen 2021. Vi avvisar regeringens förslag till förmån för andra prioriterade och för miljön effektivare reformer i vår budgetmotion. är EU:s till ytan tredje största land och det land som har längst avstånd mellan landsändarna. Vi vill framhålla att tiotusentals svenska företag är beroende av att deras varor och tjänster kan transporteras genom men också att detsamma gäller för miljoner arbetspendlande svenskar. Vi anser att en fungerande infrastruktur därmed är blodomloppet för jobb och tillväxt i hela landet och något som i förlängningen finansierar vår gemensamma välfärd och trygghet. Vi kan dessvärre konstatera att coronapandemin har slagit mycket hårt mot företag verksamma inom svensk infrastruktur. vill vi peka på att det finns goda skäl att känna hopp och tillförsikt men att detta förutsätter att vi fattar rätt politiska beslut. styrs många politiska beslut inom infrastrukturområdet utifrån föreställningen att vissa färdslag är bättre än andra för klimatet, och regeringens politik utgår från att situationen 2030 kommer att vara snarlik den . Vi anser att detta är ett orimligt antagande med tanke på den snabba tekniska utveckling som pågår där fossila förbränningsmotorer successivt byts mot fossilfria alternativ och där teknisk utveckling av bl.a. elmotorer och vätgas tillsammans med biodrivmedel skapar helt nya förutsättningar för alla trafikslag. Vi vill framhålla att det är både ekonomiskt och miljömässigt oklokt att genom satsningar på t.ex. höghastighetståg försöka konkurrera ut flyget. Prognoser gör i stället gällande att nya fossilfria drivmedel med stor sannolikhet kommer att göra inrikesflyget fossilfritt innan den tänkta höghastighetsjärnvägen är färdigbyggd. Vi ser infrastrukturen som en helhet där alla trafikslag behövs och effektivitet, samhällsekonomisk nytta och klimathänsyn är det som ska styra alla investeringar. Tyvärr har regeringen valt en annan väg som innebär att trafikslag ställs mot varandra, och detta är en politik som riskerar att slå hårt mot både industri och handel. Orimliga och försenade infrastrukturinvesteringar, otillräckliga satsningar på fossilfria drivmedel, dyrare energiproduktion och avveckling av kärnkraftsreaktorer slår mot både miljö och jobb, och detta är en politik som inte har råd med. Vi vill framhålla att vi genom kloka infrastrukturinvesteringar kan bygga ett mer hållbart transportsystem som gör mer sammankopplat och konkurrenskraftigt. Infrastrukturinvesteringar där samhällsekonomisk nytta är vägledande är tillsammans med satsningar på nya fossilfria tekniska lösningar vägen dit. Nyckelorden är samhällsekonomisk nytta och tydliga satsningar på ny teknik för alla färdslag. Det är så vi bygger starkt. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2021 jämfört med regeringens förslag. Tabell 15 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för icke statliga flygplatser Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 73 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128 Investera i – förslag till statsbudget 2021. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3363 (SD). Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Den gemensamma infrastrukturen betingar ett enormt värde och är en resurs som måste förvaltas långsiktigt och kontinuerligt underhållas och utvecklas. Vi anser därför att samhällsekonomiskt sunda satsningar måste göras där de ger störst nytta som hänsyn tas till aspekter som landsbygd, kommuner, familjeliv och företagande. Infrastrukturen ska stärkas liksom konkurrenskraften mellan de olika trafikslagen. Vidare behöver infrastrukturen stärkas genom utbyggnad av fiber på landsbygden. Vi vill understryka att i en väl sammanhållen it-, infrastruktur- och transportpolitik är alla trafikslag inkluderade. När det gäller utveckling av statens transportinfrastruktur anser vi att flera prioriterade sträckningar behöver byggas eller utökas, och vi föreslår därför sammantaget utöver regeringens förslag till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Av dessa medel vill vi att ska användas för att tidigarelägga projektering och byggande av ny järnväg. Vi menar att det finns en i att öka hastigheten på flera sträckor samt att möjliggöra längre och tyngre godståg så att större mängder gods kan flyttas över från väg till järnväg, särskilt för den tunga basindustrin. Vidare vill vi att ska gå till utbyggnad och nybyggnation av det statliga vägnätet. Därtill föreslår vi att ska ges som stöd till underhåll av kommunala vägar. I syfte att minska den tunga trafikens utsläpp pågår flera projekt med elvägar.