bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Det är enligt kommissionen nödvändigt eftersom klimatförändringarna kommer att fortsätta att skapa stora påfrestningar i . Kommissionen anför att det är mycket viktigt att stärka insatserna för klimatsäkring, uppbyggnad av motståndskraft, förebyggande och beredskap. Som miljö- och jordbruksutskottet tidigare konstaterat vid ett flertal tillfällen beslutade så sent som om det långsiktiga målet om nettonollutsläpp. Som utskottet har framhållit i fråga om de nationella klimatmålen i betänkandena /18:MJU22 och 2018/19:MJU4 har de nuvarande målen, som har fastställt, en bred förankring i , vilket är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. De fastslagna målen stämmer överens med Miljömålsberedningens förslag och utskottet ser inte heller nu någon anledning att justera klimatmålen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 4 i denna del, 2019/20:3264 (C) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3480 (V) yrkande 4. Miljö- och jordbruksutskottet kan inledningsvis konstatera att utskottet i betänkande 2019/20:MJU10 har behandlat frågan om klimatanpassning och att utskottet då anförde att det är positivt att regeringen har genomfört flera insatser för att dels stärka vattenförsörjningen i händelse av torka, dels stärka skyddet av dricksvatten. Utskottet noterade vidare att flera myndigheter har genomfört insatser för att minska klimatets påverkan på arter och naturmiljöer och att handlingsplaner för klimatanpassningar tagits fram. Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning. Utskottet noterar vidare att syftet med regeringens klimatanpassningsstrategi är att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen. Utskottet välkomnar vidare de uppdrag som flera myndigheter har fått om klimatanpassning och det stöd som finns för kommuner samt framhåller vad som framgår av budgetpropositionen om myndigheternas handlingsplaner. Utskottet noterar vidare att frågan om en strategi för klimatanpassning ingår i kommissionens meddelande om den gröna given. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området och de åtgärder som vidtagits och aviserats anser utskottet att det inte finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 31 och 2019/20:3267 (C) yrkande 13. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I ett antal motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , i betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitik, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser inte någon anledning att göra en annan bedömning nu av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Regeringens förslagspunkt, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner det som regeringen föreslår om inriktningen för det klimatpolitiska arbetet med de ändringar som anförs i reservationen om att samordna klimatmålen med andra övergripande samhällsmål samt att tydliggöra regelverket så att konsekvensanalyser görs av effekter på klimatet såväl nationellt som globalt inom de politikområden där det är relevant. 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 1 och bifaller delvis proposition 2019/20:65. Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och mest prioriterade frågor. En ambitiös klimatpolitik är därför en billig försäkring för att mildra konsekvenserna av klimatförändringarna. Vi delar regeringens uppfattning om att utvecklingen inom klimatområdet är oroande. FN:s klimatpanel (IPCC) har konstaterat att de nationella åtagandena under inte är tillräckliga för att leva upp till målet att hålla uppvärmningen väl , allra helst . Utsläppsminskningarna i går, enligt , för långsamt för att ska nå nettonollutsläpp . minskade utsläppen med . Regeringen bedriver en klimatpolitik som präglas av ineffektivitet och bristande resultat. Många av de åtgärder som regeringen vidtar har kritiserats av myndigheter och experter för att vara dyra och lida av bristande additionalitet. Regeringens klimatpolitik präglas därtill av ett snävt nationellt perspektiv, där nationella utsläppsminskningar medvetet tillåts på bekostnad av högre utsläpp globalt. I En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) bedömer Miljömålsberedningen att klimatfrågan behöver integreras i arbetet på alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. Vi vill föra en ambitiös klimatpolitik och anser att det behöver göras ökade ansträngningar för att integrera klimatfrågan i fler politikområden när det är relevant. För att en ökad integrering ska ha en positiv påverkan på klimatarbetet måste det dock göras på ett effektivt sätt. Det klimatpolitiska arbetet måste vara samordnat och de åtgärder som vidtas resultatinriktade. Regeringens klimatpolitik präglas i hög utsträckning av ineffektiva och otillräckliga reformer. Den långsamma takten med vilken utsläppen minskar är ett resultat av detta. Vi står bakom regeringens förslag till beslut i propositionen, nämligen att klimatpolitiken behöver integreras i fler politikområden, med de ändringar vi redogör för nedan om att samordna klimatmålen med andra övergripande samhällsmål och tydliggöra regelverket så att konsekvensanalyser görs av effekter på klimatet nationellt såväl som globalt inom de politikområden där det är relevant. Regeringen föreslår i propositionen att den, i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål, vid behov ska omformulera målen så att de är förenliga med klimatmålen. Vi ställer oss positiva till att klimatpolitiken integreras i fler politikområden. Det gör det möjligt att i större utsträckning beakta klimatmålen vid utformningen av andra politikområden. Alla politikområden måste ta ett större ansvar för att minska utsläppen. Detta innebär dock inte att vi anser att andra politikområden per automatik ska underställas klimatpolitiken. Vi instämmer med som i sitt remissvar till Miljömålsberedningen skriver att en översyn av relevanta samhällsmål är välkommen men att klimatmålen inte bör vara överordnade andra samhällsmål. Mot denna bakgrund menar vi att regeringens formulering riskerar att uppfattas som att alla samhällsmål ska prövas mot klimatmålen och därefter vid behov omformuleras. Vi föreslår därför att formuleringen i stället bör lyda att i samband med nästa översyn av respektive samhällsmål ska klimatmålen samordnas med andra övergripande samhällsmål. Vidare avser regeringen att, med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag i det tidigare nämnda betänkandet, tydliggöra regelverket så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. Vi är positiva till att effekterna på klimatet av nya lagar och regler analyseras. Det är dock viktigt att konsekvensanalyserna inte enbart ser till effekterna för nationella utsläpp. Konsekvensanalyserna får inte leda till en politik där sänker sina utsläpp på bekostnad av att utsläppen ökar globalt. Det strider mot det övergripande målet om att minska utsläppen globalt för att nå mål. Konsekvensanalyserna måste därför även innehålla eventuella effekter för de globala utsläppen. Översyn av samhällsmålen, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 1. Regeringen söker i propositionen stöd för en ny inriktning i klimatpolitiken. Vi motsätter oss förslaget då det är principiellt fel att överordna ett samhällsmål över samtliga andra. Det är viktigt att klimatpolitiken beaktas i utformningen av annan politik, men det får inte betyda att klimatpolitiken i alla sammanhang ska överordnas all annan politik. Vi anser således att klimatpolitiken måste beaktas i utformningen av alla samhällsmål, men inte vara överordnad alla andra samhällsmål. Översyn av samhällsmålen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 1. Jag anser inte att regeringen ska avvakta en översyn av respektive samhällsmål för att vid behov justera dessa. Klimatet kan inte vänta. Regeringen bör därför ges i uppdrag att föreslå nya formulerade samhällsmål som är förenliga med klimatmålen i de fall det finns behov av det. Översyn av samhällsmålen, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 3. Jag anser att propositionens tvärsektoriella ambition att integrera klimatperspektivet i övriga politikområden är riktig och på en generell nivå korrekt. I enlighet med Miljömålsberedningen bör också en översyn av olika lagar göras i relation till utsläppsmålen. Vid eventuella målkonflikter måste dock övriga samhällsmål värderas jämställt utifrån sina meriter. Bara så kan samhället utvecklas i ett förvaltarskap som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart. Redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 2. Enligt klimatlagen ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. Handlingsplanen bör bl.a. beskriva historiska och prognostiserade utsläppsdata, utfallet av vidtagna åtgärder för utsläppsminskningar, i vilken grad beslutade och planerade åtgärder kan förväntas bidra till att nå de nationella och globala klimatmålen samt i vilken utsträckning beslutade och planerade åtgärder inom olika utgiftsområden påverkar möjligheterna att nå målen. Regeringen bör även beskriva vilka ytterligare åtgärder eller beslut som kan behövas för att målen ska nås. Vi saknar i klimathandlingsplanen en redovisning av hur regeringens beslutade och planerade åtgärder förväntas bidra till att utsläppen minskar och att de nationella och globala klimatmålen nås. Klimathandlingsplanen redogör enbart deskriptivt för de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och de reformer som regeringen planerar att föreslå. Det finns ingen konkret uppföljning av hur mycket tidigare beslutade åtgärder har minskat utsläppen och bidragit till att uppnå klimatmålen. Det finns inte heller någon redogörelse för hur planerade förslag konkret ska bidra till måluppfyllelsen. För en konkret redovisning krävs att reformer och förslag inte bara beskrivs utan även utvärderas i siffror. Regeringen har fått kritik av experter och myndigheter för att dess reformer saknar effektivitet och additionell nytta. Mot denna bakgrund är det än viktigare att den klimatpolitiska handlingsplanen innehåller det som regeringen själv varit med om att besluta om i klimatlagen. Vi kräver därför att regeringen skyndsamt återkommer med en redovisning av utfallet av vidtagna åtgärder för utsläppsminskningar samt i vilken grad beslutade och planerade åtgärder kan förväntas bidra till att de nationella och globala klimatmålen nås, i enlighet med vad klimatlagen föreskriver. Uppdrag till , punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 3. antog ett klimatpolitiskt ramverk för . omfattar nya klimatmål, en klimatlag och . är en myndighet som utvärderar om regeringens samlade politik leder mot målet om nettonollutsläpp . är Klimatpolitiska rådets övergripande uppdrag att utvärdera regeringens politik och de underlag som den bygger på. I uppdraget ingår också att identifiera politikområden där ytterligare åtgärder behövs för att nå klimatmålen och att analysera hur klimatmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt, både kort- och långsiktigt. Däremot saknas det ett tydligt uppdrag att utvärdera hur effektiva regeringens reformer är för att uppnå klimatmålen. I Klimatpolitiska rådets årsrapport som lämnas till regeringen med en bedömning av klimatarbetet och utsläppsutvecklingen saknades 2019 helt utvärderingar av t.ex. Klimatklivet, Industriklivet och internationella klimatinsatser – tre klimatreformer som är centrala för regeringen och kostnadsintensiva. Det försämrar möjligheterna för att bedriva en klimatpolitik som minskar utsläppen och vara ett föredöme i EU och globalt. För att ska uppfattas som ett föredöme av andra länder krävs att utsläppen minskar på ett kostnadseffektivt sätt, i enlighet med vad bl.a. anförde 2020 i sin rapport politik för globalt klimat. Vi menar att bör få ett tydligare uppdrag att utvärdera regeringens reformer inom klimatpolitiken i syfte att åskådliggöra vilka reformer som är mest effektiva och gör störst skillnad för klimatet. I de fall reformerna bedöms vara ineffektiva bör rådet peka på alternativa reformer som bättre uppfyller kravet på effektivitet och resultat. Utvärderingarna kommer då också att kunna tjäna som underlag till kommande regeringars klimathandlingsplaner. Konsekvensanalyser i övrigt, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7. Regeringen presenterar i propositionen den första handlingsplanen enligt klimatlagen. Handlingsplanen består till största delen av mindre konkreta förslag där det är svårt att bedöma kostnadseffektiviteten och i vilken utsträckning förslagen bidrar till att klimatmålen nås, trots att detta är ett krav i lagstiftningen. Regeringen bör därför återkomma till med en samlad redogörelse om i vilken utsträckning regeringens politik bidrar till att uppfylla klimatmålen. Klimatfrågan och arbetet med att minska växthusgasutsläppen är en global utmaning och kräver ett målinriktat angreppssätt från världens alla länder. Frågans globala dimension gör klimatpolitiken komplex. Till exempel behöver en offensiv politik i , som bidrar till minskade territoriella utsläpp, inte nödvändigtvis bidra till minskade globala utsläpp om det leder till att verksamheter flyttar till andra marknader. Det är oroande att detta perspektiv saknas i regeringens handlingsplan. Om utsläppsminskningar görs på ett sätt som minskar svensk konkurrenskraft kommer det att leda till att det globala klimatarbetet blir lidande till följd av ökade utsläpp i andra länder och negativ påverkan på de konsumtionsbaserade utsläppen. Huvudfokus bör i den svenska klimatpolitiken ligga på att bidra till minskade utsläpp på global nivå samt att dessa åtgärder är kostnadseffektiva sett till utsläppsreduktion per krona. All klimatpolitik bör därför utvärderas utifrån hur den bidrar till att minska utsläppen på global nivå. Vidare anser vi att kostnadseffektivitet i klimatarbetet är centralt för att svensk klimatpolitik ska kunna bedrivas utan negativ påverkan på jobb och tillväxt. Det bör därför tydligt inkluderas i förslag som rör en ny inriktning. Konsekvensanalyser i övrigt, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 5. Regeringen har i propositionen lagt fram en klimathandlingsplan för innevarande mandatperiod. I handlingsplanen finns dock ingen beräkning av hur mycket utsläppen kommer att minska. Det är besynnerligt och stärker bilden av att regeringens plan är mer av ett inriktningsbeslut än de skarpa åtgärder som behövs. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med en beräkning av hur stora utsläppsminskningarna beräknas bli som en följd av handlingsplanen. Regeringens klimathandlingsplan är av flera skäl svår att utvärdera. Den är delvis allmänt hållen och saknar i många fall tidsättning för när åtgärder ska genomföras. Därutöver saknas uppskattning av i vilken utsträckning åtgärderna minskar utsläpp av växthusgaser. Jag anser att det är nödvändigt att handlingsplanen innehåller en uppskattning av i vilken utsträckning åtgärderna minskar utsläppen. Jag anser dessutom att åtgärderna i klimathandlingsplanen sammantaget bör leda till utsläppsminskningar på samt årliga utsläppsminskningar på . Regeringen bör därför återkomma med en klimathandlingsplan som är kompletterad med kvantifierbara åtgärder som minskar utsläppen med och sammanlagt . Översyn av all relevant lagstiftning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 23 samt 2019/20:2275 av m.fl. (S), 2019/20:2445 av och (båda MP) yrkande 1 och 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 6. Jag välkomnar regeringens bedömning att all relevant lagstiftning bör ses över för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag. Jag anser dock att styrningen även bör omfatta våra statliga myndigheter och bolag. Regeringen bör därför se till att förordningar, direktiv och ägarinstruktioner till myndigheter och statliga bolag är i enlighet med det klimatpolitiska ramverket. Jag välkomnar även att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning i syfte att ska anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att klimatmålen ska nås. Jag saknar dock tydlighet i när detta ska genomföras. Jag anser även att det är av största vikt att förändringar i som görs i syfte att stärka vårt nationella verktyg för att nå klimatmålen inte försvagar betydelse för att uppfylla övriga nationella miljömål. Enligt min uppfattning står vi inför två dominerande utmaningar att lösa på miljöområdet: klimatkrisen och utarmningen av den biologiska mångfalden med kollapsade ekosystem. Dessa globala utmaningar behöver med nödvändighet hanteras sammanhållande då de även är kopplade till varandra. Detta bör därmed även avspegla sig i ett genomförande av en anpassad miljöbalk. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändringar i i syfte att stärka som verktyg för att nå klimatmålen och våra övriga nationella miljökvalitetsmål. Översyn av all relevant lagstiftning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:2275 av m.fl. (S), 2019/20:2445 av och (båda MP) yrkande 1 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 23. Propositionen innehåller vällovliga ambitioner för att upprätta en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövning. Regeringen vill tillsätta en utredning om hur detta kan främjas. Detta är en välkommen åtgärd med tanke på att tillkännagett för regeringen att den skulle förbättra tillståndsprocesserna och eventuellt utarbeta ett snabbspår för företag som syftar till att åstadkomma betydande minskningar av de egna utsläppen (bet. 2016/17:MJU22, rskr. 2016/17:289). Genom ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt ska tillståndsprocessen kortas ned till max . Regeringen bör införa ett snabbspår för strategiska klimatrelaterade projekt. Övriga motioner om klimatpolitikens inriktning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:1096 av (S), 2019/20:3045 av m.fl. (S) och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 5. Regeringens handlingsplan är helt utan ambition att hantera klimatkrisen med rättviseperspektiv. Jag anser att en sådan inriktning är förödande för möjligheterna till en framgångsrik och hållbar klimatomställning. I ett jämlikt samhälle, där människor litar på att alla gör sin beskärda del, ökar förutsättningarna att alla deltar i omställningen. Det är de som har högst inkomster som genom sin makt och sitt sätt att leva orsakar störst utsläpp. När en större andel av ekonomin går till gemensamma investeringar, i stället för att gynna höginkomsttagares överkonsumtion, skapas möjligheter att minska klyftorna som utsläppen minskar från den privata konsumtionen. Regeringen bör därför återkomma med förslag som kompletterar klimathandlingsplanen genom samlade åtgärder för ökad jämlikhet och jämställdhet. Prissättning av växthusgasutsläpp, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 9–11, 13 och 14. De potentiellt miljöskadliga subventionerna i uppskattas i uppdaterade kartläggning 2017 till . I klimatskadliga subventioner uppskattas de renodlade klimatskadliga subventionerna till ca . Utfasning av miljöskadliga subventioner har diskuterats i flera internationella processer, bl.a. inom EU, och G20. Enligt Europeiska kommissionens Färdplan för ett resurseffektivt skulle miljöfarliga subventioner fasas ut till 2020. Enligt kan en subvention definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till mer miljömässig skada än vad som varit fallet utan subventionen. Att subventionera miljöskadliga aktiviteter som arbete görs för att lindra skada och undvika miljöskadliga aktiviteter är inte ett lämpligt sätt att använda samhällets resurser. konstaterar att subventioner förutom sin avsedda effekt även kan leda till oönskade effekter. De kan t.ex. bidra till negativa miljöeffekter genom att påverka beteenden som leder till mer avfall, större utsläpp, ökad resursutvinning eller negativ påverkan på biologisk mångfald. I är det framför allt tre sektorer som har potentiellt miljöfarliga subventioner: transport-, energi- och jordbrukssektorn. Flera av subventionerna har införts för att uppfylla andra politiska syften, såsom regional eller arbetsmarknadspolitisk hänsyn. Vid en utfasning är det viktigt att väga subventionens syfte mot den skada som den åsamkar miljön och klimatet. Vissa subventioner kan vid en sådan avstämning visa sig vara välmotiverade utifrån ett bredare samhälleligt perspektiv. I de fall subventionerna inte avskaffas är det viktigt att ha motsvarande miljö- och klimatstyrande åtgärder på andra områden, alternativt förändra subventionen så att den får så liten negativ miljöeffekt som möjligt. Det är t.ex. viktigt att värnar och stärker lokal och hållbar livsmedelsproduktion. konstaterar i sin rapport att nedsatta skatter för fossila bränslen är den enskilt största typen av subvention. Man anser att energiskatten för diesel till fordon ska höjas till samma nivå som energiskatten för bensin samt att samtliga nedsättningar av energi- och koldioxidskatter för användning av fossilt bränsle inom industri, kraftvärmeverk, gruvindustri, sjöfart samt jord-, skogs- och vattenbruk ska tas bort. bedömning är att merparten av alla klimatskadliga subventioner bör kunna avvecklas senast till slutet av mandatperioden .