bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Motionärerna pekar vidare på att kostnaden för att anpassa tekniken i loken till det nya signalsystemet ERTMS för varje lok uppgår till som ett tusental lok behöver denna åtgärd. I förväntas branschen själv bära kostnaden till skillnad från ett antal andra länder där staten tar ett betydande ansvar för finansieringen. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att det nya anslaget tillförs . Sammantaget föreslår motionärerna en ökning av anslagen inom utgiftsområde 22 med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2020/21:2809 av m.fl. (KD) betonas att bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. I yrkande 1 föreslår motionärerna anslagsanvisning . Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med totalt . Motionärerna föreslår i detta att anslaget för stadsmiljöavtal ska minskas med , eftersom den anslagna summan tidigare inte blivit fullt tagen i anspråk till åtgärder. Vidare anser motionärerna att utbyggnaden av statlig infrastruktur för cykling ska förstärkas med samt att en förstärkning ska ske med för att öka säkerheten vid järnvägsstationer. I detta ingår enligt motionärerna att i samarbete med kommuner och regioner omgående bör arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för terror (yrkande 78). Motionärernas förslag innebär vidare jämfört med regeringens budgetförslag att det inte ska överföras från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för att finansiera utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med totalt . I den föreslagna ändringen ingår en ökning med för att finansiera en utökning av stödet till enskilda vägar samt en satsning på ökat järnvägsunderhåll med . Till detta kommer att motionärerna föreslår en minskning med av den årliga miljökompensationen till järnvägen. Vidare föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:3 med för att finansiera ett intensifierat arbete med att godkänna vägar med bärighetsklass 4 (BK4). Motionärerna föreslår även att ska få ett utökat uppdrag att påskynda tillståndsgivningen i fråga om BK4-vägar (yrkande 35). För att stödja de icke-statliga flygplatserna föreslår motionärerna att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökas med . Motionärerna föreslår vidare jämfört med regeringens budgetförslag en ökning med till anslaget 1:12 Transportstyrelsen. Motionärernas förslag innebär jämfört med regeringens budgetförslag att det inte ska överföras från anslaget för att finansiera utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Motionärerna föreslår även en ökning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med totalt . Motionärerna anslår i detta för att motverka ett borttagande av fjärrzonsrabatten och för att återinföra nettomodellen för sjöfarten. Enligt förslaget utökas även miljörabatterna inom sjöfarten med . Motionärerna avvisar också regeringens satsning på internationell tågtrafik och föreslår därför en minskning av anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med . Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning med . Motionärerna föreslår vidare en ökning av anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster med , vilket också förs fram av m.fl. (KD) i kommittémotion 2020/21:3144 yrkande 12 med förslag om en bibehållen infrastruktur för kontanter och av m.fl. (KD) i kommittémotion 2020/21:3499 yrkande 6 om behovet av grundläggande betallösningar. Motionärerna pekar på att det på små orter även behövs betallösningar som innefattar tillgång till kontanter och att både insättnings- och uttagsmöjligheter av kontanter är viktiga för privatpersoner, föreningar och företag. Motionärerna anför vidare att regeringen utifrån sänkta ambitioner har reducerat anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster inom utgiftsområde 22 och att PTS till följd av nedskärningarna har tvingats konstatera att infrastrukturen för kontanter är sårbar. Motionärerna vill i stället upprätthålla ambitionen om en bibehållen infrastruktur för kontanter och framhåller att det är en viktig fråga för det civila samhället. m.fl. (KD) föreslår vidare i kommittémotion 2020/21:2809 att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation minskas med . Motionärerna föreslår slutligen en minskning av anslaget 2:7 Digital förvaltning med . Sammantaget föreslår motionärerna en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Regeringens förslag till anslag innebär att sammanlagt ca anvisas för utgiftsområde 22, varav till transportpolitiken och till politiken för informationssamhället. Genom ett yttrande till finansutskottet ställde sig trafikutskottet bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer (yttr. 2020/21:TU1y). , lämnade avvikande meningar. I det följande redovisas utskottets ställningstagande till regeringens förslag till medelsfördelning och till de frågor som har förts fram i motioner i samband med lämnade förslag till alternativa medelsanvisningar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en välfungerande infrastruktur som bidrar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Välriktade investeringar i transportinfrastrukturen är en grundläggande del av samhällsbygget som skapar framtidstro och förbättrar tillgängligheten till bostäder, arbete, service och kultur för kvinnor och män. vill utskottet understryka att transportsystemets utveckling är central för att klimatmål ska nås. har beslutat om en långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029, varav anvisas till drift och underhåll av och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Detta är en kraftigt ökad ram i förhållande till tidigare riksdagsbeslut. Anslaget för utveckling av transportsystemet ökade härmed med eller jämfört med föregående planperiod. Utöver planeringsramen tillkommer även medel från trängselskatter, lån, infrastrukturavgifter, banavgifter och olika former av medfinansiering – totalt ca . Som framgår av skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 ska sammanlagt användas till trimnings- och miljöåtgärder, varav till miljöåtgärder. Till större infrastrukturinvesteringar , s.k. namngivna investeringar, fördelar regeringen enligt skrivelsen . De namngivna investeringarna finansieras även med medel från bl.a. trängselskatt och infrastrukturavgifter samt medfinansiering från i första hand kommuner och regioner. Sammantaget innebär detta att satsningar på en historiskt hög nivå kommer att kunna genomföras under den innevarande planperioden för att komma till rätta med de stora behov som finns inom transportsektorn. Utskottet vill här även påminna om att regeringen gav i uppdrag att ta fram ett inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för en ny planperiod och att detta redovisades till Infrastrukturdepartementet . har även remitterat redovisningen till berörda remissinstanser som ska yttra sig till Infrastrukturdepartementet . Syftet är att ge regeringen ett underlag för bedömning av ekonomiska ramar för möjliga åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden –2033 respektive 2022–2037. I budgetpropositionen anför regeringen att fokus i återhämningen med anledning av den akuta krisen till följd av covid-19-pandemin kommer att vara omfattande investeringar i grön omställning, välfärd och jobb i hela landet. Regeringen pekar på att investeringar och underhåll i transportinfrastrukturen även bidrar till att främja en ökad sysselsättning. Utskottet välkomnar denna inriktning. Med anledning av motionsförslagen om att minska medlen för stadsmiljöavtal samt förslaget om att införa ett nytt anslag för hållbara, jämlika och transporteffektiva städer vill utskottet påminna om att regeringen fattade beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Förordningen ger möjlighet för kommuner och regioner att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik, anläggningar för cykeltrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik eller cykeltrafik. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Stödet innebär möjligheter för kommuner och regioner att få i statlig medfinansiering till infrastruktur för kollektivtrafik. Kommuner och regioner som har beviljats stöd ska genomföra motprestationer som bidrar till ökad andel hållbara transporter eller ökat bostadsbyggande. Utskottet vill vidare peka på att även cykelåtgärder omfattas av stadsmiljöavtalen och att regeringen beslutade att bredda stadsmiljöavtalen till att även omfatta åtgärder för godstransportlösningar, vilket utskottet välkomnade i betänkande 2019/20:TU7. Utskottet påminner även om att stadsmiljöavtalen har integrerats i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen –2029, och regeringen har utökat stödet till . För att ytterligare stimulera utvecklingen av hållbara stadsmiljöer och ta ett helhetsgrepp på transporter har regeringen utvidgat möjligheten att använda stadsmiljöavtalen för medfinansiering av anläggningar och nya lösningar för samlastning, samordnade godstransporter och för att skapa förutsättningar för godstransporter med cykel i urban miljö. Bidraget till godstransporter får uppgå till maximalt . I regeringens klimatpolitiska handlingsplan anger regeringen också att den avser att utveckla och effektivisera stadsmiljöavtalen i syfte att ytterligare främja alternativ till bil i städerna. Utskottet vill liksom tidigare peka på att satsningen på stadsmiljöavtal innebär att större fokus kan läggas på arbetet med hållbara stadsmiljöer och på att möjliggöra ökade investeringar i anläggningar för kollektivtrafiken såväl lokalt som regionalt samt i anläggningar för nya transportlösningar (bet. 2019/20:TU1). Regeringen framhåller i budgetpropositionen att elektrifiering är en av de viktigaste åtgärderna för transportsystemets omställning till fossilfrihet och påminner om att en ska tillsättas för att bl.a. påskynda arbetet med att elektrifiera de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Enligt regeringen bör en långsiktig plan för uppförande och utbyggnad av elvägar tas fram. En stor del av landets godstransporter är regionala, och regeringen menar att elektrifiering av relativt korta regionala vägtransporter har stor potential att bidra till att uppnå miljö- och klimatmål. Regeringen föreslår därför inom utgiftsområde 21 Energi ett stöd till regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon, i syfte att elektrifiera tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena i stor skala . Regeringens beslut om att inrätta en med uppdrag att påskynda elektrifieringen av transportsektorn fattades sedermera och löper fram till . Beslutet innebär att ett kansli för inrättas inom Infrastrukturdepartementet. ska vara ett rådgivande organ för löpande utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, kommuner och regioner m.fl. Det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om järnvägar, vägtrafik, sjöfart och luft ska vara ordförande i kommissionen. Regeringen understryker i budgetpropositionen att ska bidra till att påskynda investeringar i elvägar, laddinfrastruktur för ellastbilar samt andra effektiva tillämpningar. Kommissionen ska även belysa finansieringsfrågor, hur el snabbt kan dras fram till väg samt effekter på elförsörjningen av att godstrafiken ställer om. Den ska tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. Utskottet ser positivt på att en har inrättats liksom att regeringen ger i uppdrag att planera för en utbyggnad av elvägar längs det statliga vägnätet som leder till en halvering av utsläppen av växthusgaser från tung vägtrafik på dessa vägar. Uppdraget innebär att ska upprätta ett förslag till en plan för samhällsekonomiskt lönsam elektrifiering av delar av det statliga vägnätet och med sikte på 2040. Det övergripande syftet är att kraftigt minska utsläppen från vägtrafik för att klimatmålen ska kunna nås. Ett antagande är att detta innebär elektrifiering av sammantaget , varav av de mest trafikerade stråken längs det statliga vägnätet till 2030. De resterande ska elektrifieras till 2035. Uppdraget ska redovisas till . Vidare får i uppdrag att analysera behovet av laddinfrastruktur för snabbladdning av tunga fordon längs större vägar, och en redovisning ska göras till . Uppdraget innebär att ska bedöma hur laddinfrastruktur för snabbladdning av tunga fordon längs större vägar, inklusive utbud och efterfrågan, förväntas utvecklas. Myndigheten ska även analysera vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser en utbyggnad är förknippad med samt möjliga affärsmodeller. Eventuella åtgärder som kan främja en samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad ska också analyseras. Regeringen ger även i uppdrag till en särskild utredare att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet är positivt till ovannämnda utredningsinsatser som regeringen tagit initiativ till för att fortsätta att främja elektrifieringen inom transportsystemet och välkomnar regeringens förslag i budgetpropositionen om att avsätta 2021 och 2022 för elektrifiering av tunga transporter regionalt. Näringslivspotter till stöd för väg- och järnvägsanslutningar till industrier När det gäller motionsförslaget om att införa näringslivspotter till stöd för väg- och järnvägsanslutningar till industrier kan påminnas om att trafikutskottet har behandlat frågan om marknadspott, (bet. 2019/20:TU7). Utskottet vill liksom då påminna om att en utgångspunkt för det planeringssystem som lade fast (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257) för åtgärder i trafikens infrastruktur är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom propositionen infördes ett system med rullande planering där de långsiktiga åtgärdsplanerna följs upp genom årliga beslut om vilka projekt som kan byggstartas under de närmast följande tre åren. Införandet av ett system med årliga beslut syftar bl.a. till att ge regeringen möjlighet att inom budgetlagens ramar genomföra omprioriteringar och särskilda satsningar. På detta sätt ska regeringen bättre kunna bemöta oförutsedda händelser. betonades det i propositionen att de faktiska besluten om byggstart även fortsättningsvis bör fattas av i syfte att behålla tillräckligt stor flexibilitet. Myndigheten får följaktligen själv avgöra vilka projekt ur gruppen i regeringens beslut som avser de tre närmast följande åren som ska byggstartas under det närmaste året. Utskottet vill även peka på att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) understryker betydelsen av att skapa ett robust och hållbart transportsystem och att ett sådant transportsystem på ett bra sätt ska kunna klara av både väntade och oväntade händelser och störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor eller skador på infrastrukturen. Utskottet delar fortfarande denna uppfattning och påminner om att det framgår av regeringens beslut att fastställa den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 att ska fördela inom ramen för trimningsåtgärder som i dialog med näringslivet kan användas till åtgärder i den statliga järnvägsinfrastrukturen som stärker näringslivets konkurrenskraft. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av landets vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra transportsystemets fortsatta funktionalitet och tillgänglighet. Utskottet vill också understryka att underhållet ska bidra till att anläggningen är robust och kan erbjuda en hög kapacitet och användbarhet samt en god punktlighet. Utskottet påminner om att i samband med behandlingen av den senaste infrastrukturpropositionen beslutade att öka den ekonomiska ramen för vidmakthållande av vägar och järnvägar –2029 med ca jämfört med föregående planperiod. Detta innebar en mycket angelägen ambitionshöjning på området. Regeringen understryker att transportinfrastrukturen har stor betydelse för bl.a. näringsliv, tillväxt, bostadsförsörjning och regional utveckling i hela landet och att tillgänglighet genom ett robust, användbart, tillförlitligt och långsiktigt hållbart transportsystem är en förutsättning för att människor och näringsliv ska kunna leva och verka i hela landet. Regeringen pekar vidare på att vägnätet ofta är avgörande för tillgängligheten på landsbygden. För att bidra till möjligheterna att leva och verka på landsbygden föreslår regeringen att extra medel ska tillföras för underhållet av väg, med fokus på bl.a. det finmaskiga vägnätet på landsbygden. Förslaget innebär att avsätts –2023. Regeringen pekar vidare på att järnvägen binder ihop . För att stärka järnvägens tillförlitlighet och möjligheterna till klimatsmarta transporter av både gods och människor föreslår regeringen att det tillförs ytterligare medel även för järnvägsunderhåll med 2021–2023. Utskottet välkomnar dessa angelägna satsningar. infördes en miljökompensation till godsoperatörer på järnväg för att stärka järnvägens konkurrenskraft och bidra till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Syftet med en miljökompensation var att stärka järnvägens konkurrenskraft och därmed bidra till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Med anledning av coronaviruset fattade beslut om en extra ändringsbudget där bl.a. tillförs för en miljökompensation (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). I budgetpropropositionen pekar regeringen på att arbetet med att genomföra den nationella godstransportstrategin fortsätter och att en större andel av godset behöver transporteras på järnväg och med sjöfart. Utskottet delar denna syn och välkomnar därför regeringens förslag om att förlänga och vidareutveckla miljökompensationen för godstransporter på järnväg för att stimulera transporter med järnväg. Enligt regeringen är ambitionen att ett fortsatt stöd ska effektiviseras för att ytterligare öka miljöstyrningen och träffsäkerheten. Utskottet vill understryka att ett väl fungerande järnvägsunderhåll är en viktig del i att åstadkomma ett effektivt järnvägssystem och konstaterar att den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg uppgår till . Utskottet ser positivt på detta då det innebär en ökning av medlen för vidmakthållande av järnväg , motsvarande , jämfört med föregående planperiod. Av dessa medel ska användas till forskning och innovation. Utöver detta finansieras vidmakthållande av järnväg även med intäkter från banavgifter, vilka beräknas uppgå till . Utskottet vill i likhet med tidigare peka på att regleringen av uttaget av banavgifter i järnvägslagen grundar sig på EU-rättsliga regler. Dessa regler har omarbetats bl.a. genom och rådets direktiv /34/EU av om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (SERA-direktivet), som bl.a. anger att banavgifterna minst ska täcka de kostnader som uppstår som en direkt följd av järnvägstrafiken. Utskottet konstaterar därmed att möjligheterna att vidta mer genomgripande åtgärder när det gäller banavgifter är begränsade av att banavgiftsuttaget utgår från gällande EU-lagstiftning. När det gäller frågan om förstärkningar av kontaktledningssystemet konstaterar utskottet att kontaktledningarna i järnvägssystemet är olycksdrabbade. uppger att vanliga fel är träd eller grenar över ledningarna, snö som tynger ned träd, fåglar som kortsluter mellan ledningar och jordade anläggningsdelar, fel orsakade av trafikutövare m.m. Av uppgifter från framgår att det inträffar omkring 400 tågstörningar i kontaktledningar , en siffra som varit stabil . Men antalet förseningstimmar blir större parallellt med den ökande tågtrafiken som gör att fler tåg kan drabbas av kontaktledningsfel. uppger även att verket jobbar aktivt för att minska antalet kontaktledningsfel genom bl.a. besiktningar både via mätvagnar och via entreprenörer i fält. uppger vidare att problemen med trasiga strömavtagare har minskat tack vare samarbete med järnvägsföretagen. har också placerat ett tiotal kameror runt om i landet för att övervaka strömavtagare. Dessa fotograferar förbipasserande tågs strömavtagare, och sedan analyseras bilden för att ta reda på om strömavtagaren är skadad. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår. Utskottet välkomnar även vad som anges i budgetpropositionen om att verksamhetsvolymen för underhåll av järnvägar ökade och att det framför allt är andelen reinvesteringar i anläggningen som har ökat. Som exempel på vidtagna åtgärder pekar regeringen på renovering av kontaktledningar, spårbyten och byte av växlar. När det gäller vidmakthållande av vägar vill utskottet peka på att den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet och tjälsäkring av vägar samt bidrag för drift av enskild väg, uppgår till –2029, varav ska användas till forskning och innovation. Av medlen för vidmakthållande av vägnätet ska användas till bärighetsåtgärder, vilket bl.a. inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till BK4, åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt samt åtgärder för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. Regeringen bibehåller nivån på bidraget för drift av enskild väg , vilket motsvarar . Regeringen redovisar i budgetpropositionen att bärighetsåtgärder har vidtagits för att säkerställa vägnätets robusthet och bibehålla kapaciteten, och att av de statliga vägarna håller de högsta bärighetsklasserna BK1 och BK4. På dessa vägar utförs av trafikarbetet. Utskottet konstaterar att delar av vägnätet fortsatte att byggas ut för BK4 för att möta näringslivets önskan att kunna använda tyngre fordon samt att det öppnades vägar för BK4. När det gäller frågan om eftersök av vilt anför regeringen i budgetpropositionen att utvecklingen av antalet viltolyckor har varit negativ trots riktade åtgärder. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att anslaget 1:2 får användas till ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta. Utskottet välkomnar även infrastrukturministerns uttalande i ett frågesvar (fr. 2019/20:1025) att arbetar med kunskapsuppbyggnad, forskning och samverkan för att kunna vidta rätt åtgärder för att minska viltolyckorna och att statsrådet kommer att fortsätta att följa detta arbete. Mot bakgrund av motionsförslaget om kulturskyltning påminner utskottet om att det behandlade motioner om bl.a. skyltning (bet. 2019/20:TU11). Utskottet påminde då om att infrastrukturministern i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:383) underströk att åtgärder som underlättar för företagande och entreprenörskap och bidrar till ökad sysselsättning är en högst prioriterad fråga för regeringen. I svaret uttalades vidare att man från regeringens sida är införstådd med att näringsidkare är beroende av att kunna marknadsföra sin verksamhet på olika sätt, men att detta inte får göras på ett sätt som äventyrar trafiksäkerheten.