bet · H701UU8 · 2020-05-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen från delegation vid och regeringens skrivelse om verksamheten inom till handlingarna. Utskottet föreslår också att avstyrker samtliga motioner som behandlas i betänkandet. I betänkandet finns en reservation (C) och ett särskilt yttrande (M, L). Redogörelse /20:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . Skrivelse 2019/20:34 Verksamheten inom m.m. och . Åtta yrkanden i tre följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat , punkt 1 (C) , punkt 1 (M, L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:34 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3430 av m.fl. (M) och 2019/20:3511 av och (båda C). Reservation (C) Redogörelse /20:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten lägger redogörelse /20:ER1 till handlingarna. Skrivelse 2019/20:34 Verksamheten inom m.m. och lägger skrivelse 2019/20:34 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (V), (KD), (L), (M), (M), (M), (C), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utrikesutskottet redogörelse /20:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten och regeringens skrivelse 2019/20:34 Verksamheten inom m.m. och . Den parlamentariska församlingens svenska delegations presidium har för redogörelsen och skrivelsen lämnat information till utrikesutskottet , och . Två följdmotioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse och en följdmotion har väckts med anledning av redogörelsen. Följdmotionerna behandlas i detta betänkande. Under den allmänna motionstiden lämnades tre motioner som berör , vilka behandlas i betänkande 2019/20:UU15. arbetar för att skapa en gemensam europeisk värdegrund baserad på krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . Organisationen har 47 medlemsländer och syftar till att åstadkomma ett nära och etablerat samarbete mellan medlemmarna, bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. arbetar på tre politiska nivåer med ett beslutande och verkställande organ (ministerkommittén), ett rådgivande och pådrivande organ (den parlamentariska församlingen) och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå (för lokala och regionala organ, den s.k. kommunalkongressen). består av medlemsländernas utrikesministrar och sammanträder normalt en gång i denna sammansättning. Däremellan representeras länderna i det löpande arbetet av ambassadörerna i . Ordförandeskapet i ministerkommittén roterar halvårsvis . hade ordförandeskapet tills tog över det . lämnade därefter över ordförandeskapet till . parlamentariska församlings (Parliamentary Assembly of , PACE) ledamöter utses av medlemsländernas parlament och ska vara medlemmar av dessa. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Församlingen har 324 medlemmar och lika många suppleanter. Den svenska delegationen består av sex ordinarie ledamöter och sex suppleanter. Dessutom deltar parlamentariker från , och som observatörer i församlingens arbete. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . Perioden beskrivs som i flera avseenden prövande för kärnvärden mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Politisk populism och främlingsfientliga krafter får förstärkt genomslag i flera av medlemsstaterna. Flera länders brist på respekt för sina åtaganden har blivit tydliga. Det gäller särskilt utvecklingen i efter kuppförsöket och illegala annektering av och Sevastopol samt utvecklingen i östra . Den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i har även utgjort en besvikelse för skrivelsen. Dessa utmaningar har genomsyrat arbetet i . Efter en ändring av reglerna i församlingens arbetsordning vid dess sommarsession , återvände den ryska delegationen till församlingen frånvaro till följd av indragen rösträtt med anledning av annekteringen av . inställning till frågan om de ryska parlamentarikernas rösträtt i den parlamentariska församlingen har varit att frågan måste avgöras av församlingen. I protest mot att den ryska delegationens återvände har den ukrainska delegationen valt att lämna den parlamentariska församlingen. påtryckningar från sida på , frigavs oppositionspolitikern . Regeringen lyfter i skrivelsen fram arbetet mot kvinnovåld i Istanbulkonventionen som ett verksamhetsområde som bör uppmärksammas. valdes , före detta vice premiärminister och utrikesminister i , till ny generalsekreterare. Pejčinović Burić tillträdde för en femårig mandatperiod och är organisationens andra kvinnliga generalsekreterare. I redogörelsen beskrivs den svenska delegationens arbete i . Som föregående år har debatten i församlingen alltmer kommit att handla om flera medlemsländers brist på värnande om grundprinciperna mänskliga rättigheter, demokrati, och rättsstatens principer. Av redogörelsen framgår det att skiljelinjen mellan medlemsländernas syn på organisationens grundvärden har blivit alltmer tydlig. I församlingen behandlades frågor såsom migration och flyktingar, medlemsländers uppfyllande av sina åtaganden, riktlinjer för folkomröstningar, sharialagar, mediefrihet och public service, stress i arbetslivet, kulturarv, barnaga, organiserad brottslighet, jämställdhet, Istanbulkonventionen samt nationella minoriteters rättigheter. Under de s.k. brådskande debatterna och aktualitetsdebatter berördes bl.a. situationen i Kertjsundet och , den förvärrade situationen för oppositionen i , att rädda liv i och brott mot demokratin i samband med lokalvalet i . Stort fokus och debattutrymme har ägnats åt frågan om den parlamentariska församlingens roll och uppdrag. Bland annat debatterades medlemsländers deltagande i församlingens arbete, den ansträngda budgeten, ändrade regler i arbetsordningen för sanktioner samt en ny kompletterande procedur för ett gemensamt agerande för ministerkommittén och den parlamentariska församlingen när medlemsländer bryter mot stadgarna. Den svenska delegationen deltog aktivt i församlingens verksamhet, bl.a. som vicepresident och medlem av byrån, genom tre nya rapportörskap, deltagande i valobservationer samt i utskottsmöten och plenardebatter. antog församlingen 64 resolutioner och 23 rekommendationer. Församlingen valde en ny generalsekreterare för och sju nya domare till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt genomförde valobservationer i , , och . firade 2019 sitt 70-årsjubleum vilket uppmärksammades i samband med höstsessionen. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna samt avslår motionerna. Jämför reservationen (C) och det särskilda yttrandet (M, L). I kommittémotionen 2019/20:3430 av m.fl. (M) anförs att behöver prioritera upp . Motionärerna framhåller att det är olyckligt att vid parlamentariska församlings sommarssession 2019 åter blev fullvärdig medlem av församlingen och att bör värna internationella forum så som och och verka för att EU:s sanktioner mot bibehålls och utökas till dess att agerande i förändras till det bättre. Motionen tar vidare upp att alltjämt bär ett ansvar för att värna och andra internationella forums möjligheter att vara en garant och ett skydd för de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2019/20:3511 av och (båda C) anförs att och den svenska delegationen till bör arbeta för att de sanktioner mot som antogs efter den illegala annektering av och som drogs tillbaka , återupprättas inom ramen för arbete. bildades av tio likasinnade länder i , däribland . Utskottet konstaterar att organisationens huvudarbete går ut på att bevara och främja kärnvärden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet noterar att debatten i församlingen alltmer har kommit att handla om att flera medlemsländer brister när det gäller att värna dessa grundprinciper. Utskottet vill därför i likhet med det som betonades i betänkande 2016/17:UU13 understryka vikten av att den genom representation i ministerrådet arbetar för att roll inte riskerar att undermineras samt säkerställer möjligheter att utöva tillsyn över medlemsstaters, observatörsstaters, kandidatländers eller partnerskapsstaters åtaganden. Utskottet delar motionärernas utgångspunkter i motion 2019/20:3430 om att bör värna och andra internationella forums möjligheter att verka som en garant och ett skydd för de mänskliga rättigheterna och mot kränkningar av länders territoriella integritet. Utskottet konstaterar att bl.a. genom kommissarie för de mänskliga rättigheterna, och arbetar aktivt för att värna mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet noterar att verksamheten i fortsätter att utspelas mot en bakgrund av ekonomiska svårigheter och flykting- och migrationsströmmar på den europeiska kontinenten. Politisk populism och främlingsfientliga krafter får förstärkt genomslag i flera av medlemsstaterna. Tendensen till bristande förtroende för gemensamma institutioner och gemensam övervakning av rättighetsfrågor hos vissa länder och befolkningsgrupper fortsätter. Utmaningar som genomsyrat arbetet i har t.ex. varit utvecklingen i efter kuppförsöket och illegala annektering av och Sevastopol samt utvecklingen i östra , och den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i . Utskottet välkomnar beskedet att den azeriska oppositionspolitikern, , som enligt fängslats på sakligt omotiverade grunder, efter påtryckningar från nu har frigetts. Utskottet noterar vidare att församlingen antog 64 resolutioner och 23 rekommendationer samt att den svenska delegationen deltog i församlingens verksamhet som vice-president och medlem i byrån, genom förtroendeposter i utskott, rapportörskap, deltagande i valobservationer samt vid debatter och frågestunder i plenum. Utskottet beklagar församlingens beslut om att stödja den resolution med förslag till ändringar i församlingens arbetsordning som upphäver möjligheten att införa sanktioner mot delegationer genom indragen voteringsrätt. Resolutionen som godkändes under församlingens sommarsession ledde till att den ryska delegationen återupptog sitt arbete frånvaro. Utskottet erinrar om att den svenska delegationens presidium lämnat information till utskottet i frågan (och ) då partierna i utskottet gavs möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter. När det gäller sanktioner mot delar utskottet regeringens uppfattning som den uttrycks i den utrikespolitiska deklarationen om att ska verka för att EU:s sanktioner mot bibehålls så länge skälen till att de infördes kvarstår. Utskottet vidhåller oförändrat uppfattningen om att kritik mot illegala annektering av och aggression i östra måste fortsätta inom alla relevanta internationella forum till dess att situationen i regionen har förbättrats Utskottet konstaterar, såsom i tidigare betänkanden, att deltagande i internationella processer är en möjlighet för ledamöter att skapa opinion för svenska synsätt i internationella sammanhang och även en möjlighet att i den nationella kontexten i direktkontakt med väljarna återspegla de opinioner som finns i omvärlden. Med vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3430 och 2019/20:3511. Utskottet föreslår att lägger redogörelse /20:ER1 och skrivelse 2019/20:34 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som räknas upp i bilaga 2. Utöver det yrkande som behandlats tidigare i detta betänkande finns en motion som bereds förenklat enligt de riktlinjer som slagit fast med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet konstaterar att motionsyrkandena i följdmotion 2019/20:3433 också väckts under den allmänna motionstiden och behandlas i sak i utskottets betänkande 2019/20:UU15. Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motionsyrkanden som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott den motion som återfinns i bilagan. , punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3511 av och (båda C) och 2019/20:3430 av m.fl. (M). 2019 var året då ledamöter, företrädare för den ryska duman som röstat för den olagliga och fortfarande pågående annekteringen av , åter välkomnades in till (). Den ryska delegationen återfick då den rösträtt de blivit av med i efterspelet av det ryska agerandet i . Detta efter att PACE, däribland svenska delegater, röstat för en resolution om ändringar i församlingens arbetsordning som i praktiken innebar att sanktionerna mot hävdes. Före den parlamentariska församlingens beslut hade röstat för att ändra gällande regler i . Vi konstaterar att åter släppts in i värmen. Det är viktigt att nu håller ut och står fast vid tidigare sanktionsåtgärder. ändrade genom den illegala ockupationen av normalläget för relationen och samarbetet med länder, och det har i sak inte förändrats. Ändå släpptes åter in i arbete och har fått tillbaka sin rösträtt. Vi ser att genom sitt agerande i försöker skapa legitimitet för sitt agerande och för att kunna fortsätta att avfärda de beslut som fattas i och i andra internationella institutioner. bör samlat arbeta för att sanktionerna mot återupptas inom ramen för arbete. Om det inte sker, finns det stor risk att organisationens eget värde undermineras . , punkt 1 (M, L) (L), (M), (M) och (M) anför: grundades i syfte att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer i vår del av världen. Det var då vår kontinent återhämtade sig från fasor, som hotet från Sovjetkommunismen blev allt mer påtagligt. Demokratin och de mänskliga fri- och rättigheterna behövde konsolideras. Drygt när kommunismen till slut föll i och länderna öster om järnridån återfick sin självständighet beskrevs som ”det viktigaste europeiska politiska forumet”. var en klubb för demokratier. Några andra styrelseskick accepterades inte – och tilläts att bli medlemmar först efter ländernas demokratisering andra hälft. raison d'être utmanas nu allt mer. 1995 blev medlem och förpliktades att följa principer. Ambitionen från övriga medlemsstater var att en rysk anslutning skulle främja demokratins konsolidering i landet och bidra till ökat europeiskt samarbete. har dock den ryska utvecklingen gått bakåt. Förtrycket av de egna medborgarna sker systematiskt och landet för en aggressiv politik gentemot omvärlden. Efter den illegala annekteringen av fattade beslutet att dra tillbaka rösträtt. Det var en viktig markering mot Kremls destruktiva roll i och dess hot mot europeisk fred och samarbete. Sanktionerna förnyades därefter vilket ledde till att slutade betala sin avgift till . som den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av fortgår valde en majoritet av ledamöterna i att åter skulle välkomnas tillbaka till organisationen. Ett huvudsakligt argument rörde vikten av dialog. En dialog som än så länge inte gett några resultat sett till uppträdande mot omvärlden eller behandling av sin egen befolkning. Ur svensk kontext är det särskilt bekymmersamt att en ledamot för Socialdemokraterna röstade för ett ryskt återinträde. Signalvärdet i att en representant för det nuvarande svenska regeringspartiet stödjer i försvagar trovärdighet som en tydlig röst för demokrati och mänskliga rättigheter i . I när den liberala demokratin är under attack från såväl ytterkantspartier som auktoritära regimer med målet att söndra och härska är behovet av en normerande institution som står upp för våra europeiska värderingar större . Det är ett centralt svenskt intresse att värna trovärdighet och roll som en klubb för demokratier. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:34 Regeringens skrivelse 2019/20:34 Verksamheten inom m.m. och . 2019/20:3430 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver prioritera högre och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3433 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klagofristen vid och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka starkare för att rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation efterlevs i medlemsstaterna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för ett starkare samarbete i för att motverka antisemitism och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer kraftfullt verka för att ska ställa sig bakom grundläggande värderingar inom och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att Somaliland erbjuds möjligheten att ingå ett aktivt partnerskap med och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra shariainspirerad lagstiftning i och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /20:ER1 svenska delegations redogörelse om verksamheten . 2019/20:3511 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om deltagande i arbete och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (SD)