bet · H701CU16 · 2020-04-27 00:00:00 — Praktiska förutsättningar handlar om det som fysiskt behöver göras för att avhjälpa hindret, medan ekonomiska förutsättningar handlar om kostnaderna för avhjälpandet och förmågan att bära kostnaderna (jfr prop. 2009/10:170 s. 262). Ansvaret för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder ligger på den som rättsligt råder över att hindret kan åtgärdas. I de flesta fall är det byggnadens ägare som gör det, men det kan ibland vara en verksamhetsutövare som hyr en lokal. Hur ansvarsfördelningen mellan en ägare, hyresgäst eller verksamhetsutövare ser ut behöver klargöras i varje enskilt fall (jfr prop. 2009/10:170 s. 263). Bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder preciseras och konkretiseras i föreskrifter som bl.a. reglerar vilka hinder och brister som kan vara enkelt avhjälpta. I anslutning till föreskrifterna finns allmänna råd med förklarande text och beskrivningar av hur bristerna kan åtgärdas för att uppfylla kraven som ställs i föreskrifterna. Exempel på hinder som enligt föreskrifterna kan vara enkelt avhjälpta är avsaknad av ledstänger, bristande belysning och bristande ljudmiljö. Kommunernas byggnadsnämnder utövar tillsyn över bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder. Ett tillsynsärende kan aktualiseras efter en anmälan eller på eget initiativ. Vid en tillsynsprövning ska ta ställning till om hindret kan avhjälpas enkelt och om det finns anledning att vidta någon tillsynsåtgärd. Förbudet att förvanska särskilt värdefulla byggnader När en byggnad ändras ska byggnaden uppfylla ett antal krav som ställs enligt PBL. Kraven gäller oberoende av om åtgärden är bygglovs- eller anmälningspliktig eller inte. Med ändring avses t.ex. vissa underhållsåtgärder av byggnader. Vid ändring av en byggnad ska hänsyn tas till byggnadens förutsättningar och ändringens omfattning. Dessutom ska ändringen utföras varsamt och de kulturhistoriska värdena tillvaratas. Byggnader, bebyggelse-områden och allmänna platser som anses vara särskilt värda att bevara har ett förstärkt skydd. Dessa får inte förvanskas (8 kap. 13 §). För att en byggnad ska betraktas som särskilt värdefull krävs att byggnadens värde är så stort att det kan sägas utgöra ett verkligt allmänt intresse att bevara den. Detta gäller inte bara enskilda byggnader av monumental karaktär eller stort historiskt värde, utan också byggnader och bebyggelsemiljöer som representerar olika tidsepoker eller något karaktäristiskt från skilda sociala miljöer. Bestämmelsen gäller också enskilda byggnader som i sig kanske inte är så värdefulla men som blir det genom samhörigheten i en grupp, ett kvarter, en fasadräcka eller liknande (prop. 1985/86:1 s. 510). Regleringen i PBL konkretiseras och preciseras i föreskrifter. I föreskrifterna finns bl.a. exempel på vilka byggnader som anses vara särskilt värdefulla. Dessutom kan en kommun i en detaljplan bestämma att en viss byggnad är ett sådant särskilt värdefullt byggnadsverk som avses i lag (4 kap. 16 §). Detta får till följd att byggnaden inte får förvanskas. Om någon ändrar en byggnad i strid mot förvanskningsförbudet i PBL kan bedöma om den åtgärd som vidtagits medför skäl för tillsynsåtgärder. Några av de åtgärder som nämnden kan vidta framgår av redogörelsen ovan. I rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder (rapport 2018:31) redovisar regeringens uppdrag att analysera reglerna om enkelt avhjälpta hinder. I rapporten gör bedömningen att det finns behov av att förtydliga regelverket i fråga om vem som har ansvar för att åtgärda hinder. föreslår att regelverket förtydligas genom att det införs en särskild regel som anger att utgångspunkten är att det är byggnadens ägare eller platsens huvudman som är ansvarig för att åtgärda hinder. anser dessutom att det är svårt att bedöma om vissa hinder är rent ekonomiskt enkelt avhjälpta och att detta medför problem för kommunernas tillsyn. anser vidare att kommunernas tillsyn inte är tillräckligt systematiserad. Tillsynsansvaret har enligt en betydande påverkan på om de krav som ställs i lag verkligen uppfylls. Detta innebär att det enligt finns behov av följande åtgärder. • Det finns anledning att införa ett lagkrav på tillsynsplaner. En sådan tillsynsplan bör enligt i likhet med vad som gäller för tillsynen enligt grundas på en utredning av tillsynsbehovet för den nästkommande treårsperioden. • Det kan även övervägas om det finns skäl att införa en sanktionsavgift för fastighetsägare eller verksamhetsutövare som inte åtgärdar enkelt avhjälpta hinder. Sanktionsavgiften skulle kunna tillfalla kommunen och användas till att finansiera ytterligare tillsyn. • Om kretsen av klagoberättigade skulle utökas i lagstiftningen skulle organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning kunna få rätt att överklaga byggnadsnämndernas beslut om att ingripa eller inte ingripa i ett tillsynsärende. Fler ärenden skulle kunna komma att prövas av de högre rättsinstanserna, vilket i sin tur skulle leda till en ökad uppmärksamhet för frågorna och en ökad kunskap om det gällande rättsläget. Rapporten bereds i . fick i uppdrag av regeringen att utreda vissa avgiftsfrågor (dnr Fi2020/00451/SPN). Uppdraget innebär bl.a. att ska utreda möjligheten att ta ut avgifter för att täcka kostnaderna i samband med vissa tillsynsuppgifter enligt PBL. ska också utreda förutsättningarna för att införa en sanktionsavgift om enkelt avhjälpta hinder inte åtgärdas i enlighet med det förslag som myndigheten lämnar i sin rapport av reglerna om enkelt avhjälpta hinder. Uppdraget ska redovisas till . Enligt gällande rätt är det förbjudet att förvanska särskilt värdefulla byggnader. Om någon utför en åtgärd i strid mot förbudet får byggnadsnämnderna vidta en tillsynsåtgärd såsom ett föreläggande som i sin tur under vissa förutsättningar kan förenas med vite. Utskottet anser därmed att gällande rätt ger byggnadsnämnderna goda förutsättningar att tillgodose skyddet för särskilt värdefulla byggnader. Motion 2019/20:358 (SD) yrkande 2 bör därför avslås. När det gäller motionsförslagen om enkelt avhjälpta hinder konstaterar utskottet att beredning pågår av av reglerna om enkelt avhjälpta hinder som bl.a. innehåller förslag om tillsynsplaner och sanktionsavgifter. Härutöver har regeringen gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa sanktionsavgifter. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att det saknas anledning att föregripa det pågående arbetet. Mot denna bakgrund bör även motion 2019/20:1105 (MP) yrkandena 2, 3 och 4 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa krav på buller-deklaration. I motion 2019/20:2560 av (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att det ska införas ett krav på bullerdeklaration för att öka enskildas valfrihet när det gäller att bo i bullerutsatta miljöer. lämnade i delbetänkandet Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet (SOU 2013:57) ett antal förslag till nya och ändrade bestämmelser i och för att öka samordningen i fråga om buller. I delbetänkandet anfördes att det i utredningen bl.a. hade väckts frågan om det borde införas krav på en bullerdeklaration för nya bostäder som byggs i bullerutsatta miljöer. En sådan deklaration skulle innehålla några grundläggande uppgifter om beräknade bullernivåer i och vid bostäderna. Den skulle vara riktad till köpare av bostäderna, dvs. Utredaren ansåg dock att ett sådant krav inte var nödvändigt för ett samordnat regelverk enligt utredningens direktiv. Utredningens förslag låg till grund för regeringens proposition Samordnad prövning av buller enligt och PBL (prop. 2013/14:128). I propositionen lämnade regeringen ett antal förslag som syftade till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Propositionen innehöll inte något krav på bullerdeklaration. Utskottet ansåg bl.a. att lagförslagen innebar att konsekvenserna för människors hälsa i samband med planläggning av bostäder i bullerutsatta miljöer kommer att beaktas på ett godtagbart sätt. Utskottet föreslog därför att skulle bifalla propositionen. följde utskottets förslag (bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Ändringarna, som trädde i kraft , innebar bl.a. nya krav i PBL på att förebygga olägenheter för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller vid lokalisering, utformning och placering av bostadsbyggnader. Som redovisas ovan har frågan om bullerdeklaration övervägts av , som inte fann skäl för att föreslå ett sådant krav. I stället föreslog utredningen andra ändringar i regelverket som syftade till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Utskottet anser inte att det som anförs i motionen utgör skäl för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandet bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 4 (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör följande ämnen: – översyn av PBL – allmänna och enskilda intressen enligt PBL – plansystemet i allmänhet – riktlinjer i planarbetet – medborgarinflytande och vissa andra intressen i fysisk planering – klimatfrågor i planeringen och planering för gröna områden – reglering med detaljplan – regler och krav för hållbart och innovativt byggande – krav vid ny- eller ombyggnation av bostäder – frågor om reglering av buller – regler för bygglov och anmälningsärenden – bygglovsregler för näringsverksamhet – kontroller vid nybyggnation av bostäder – tillsynsbestämmelser enligt PBL – skadeersättning enligt PBL Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /19:CU12 och 2018/19:CU13. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller några andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Planarbetet och beredskap i planeringsfrågor, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 63, 64 och 66 samt 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 21. Det är viktigt att vidta åtgärder som ökar utbudet av byggbar mark eftersom ett utökat utbud av sådan mark reducerar kostnaderna för byggandet och främjar mångfalden av bostäder med olika upplåtelseformer. En sådan åtgärd skulle kunna vara att införa en möjlighet för kommunerna att överplanera för bostäder. Vidare behövs åtgärder som förtydligar vilka behov kommunernas planberedskap har. Detta skulle kunna låta sig göras genom att får i uppdrag att kartlägga kommunernas planberedskap för antalet lägenheter och upplåtelseformer. En sådan kartläggning kan synliggöra hur väl beredskapen står sig i relation till det planerade bostadsbyggandet i kommunen. Kartläggningen av den byggbara marken bör enligt min mening redovisas i ett register som är tillgängligt för allmänheten. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ till lagändringar och andra åtgärder som gör de nämnda förslagen möjliga att genomföra. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samhällsplanering och biologisk mångfald, punkt 1 (C) (C) anför: Enligt FN:s vetenskapliga expertpanel för biologisk mångfald hotas upp emot en miljon av jordens åtta miljoner arter av utrotning. Hotet mot den biologiska mångfalden är på många sätt mer akut än klimatkrisen. Det krävs enligt min mening därför kraftfulla insatser för att skydda hotade arter. En åtgärd som stärker den biologiska mångfalden är att tydligare integrera och värna skyddet för den i stadsplaneringen och i kommunernas ansvar. Ytor som det offentliga förfogar över bör t.ex. användas på ett sätt som gynnar den biologiska mångfalden. Många infrastrukturmiljöer, såsom vägkanter, banvallar, stationsområden, trädsäkringszoner, bangårdar och flygplatser har dessutom stor potential att utgöra attraktiva miljöer och spridningsvägar för exempelvis pollinatörer. Detta skulle enligt min mening också kunna tydliggöras i samhällsplaneringen. Jag anser därför att statliga myndigheter och kommuner i högre grad bör vara skyldiga att värna den biologiska mångfalden i sin infrastruktur och samhällsplanering. Enligt en sakpolitisk överenskommelse med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) står det klimatpolitiska ramverket fast. anges även att all relevant lagstiftning som berör detta kommer att ses över samt att klimatmålen ska nås. I enlighet med denna överenskommelse har regeringen beslutat om kommittédirektiv om en översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål (dir. 2019:101). Med hänsyn till januariavtalet och den beslutade översynen av lagstiftningen på området avstår jag från att reservera mig till förmån för motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 46, 2019/20:3247 (C) yrkande 15 och 2019/20:3266 (C) yrkande 27. kommer, inom ramen för januariavtalet, att i de kommande diskussionerna verka för att PBL reformeras på det sätt som jag här har redogjort för. Vissa frågor om lov- och anmälningsplikt, punkt 3 (C) (C) anför: Regelverket i PBL utgår från det kommunala planmonopolet och innebär att det är kommunerna som har ansvar för plan- och byggprocesserna. Jag vill värna detta planmonopol eftersom det innebär att kommunerna har goda möjligheter att vara drivande i frågor som utveckling och förenkling av nämnda processer. Enligt min mening finns det dock utvecklingspotential, och exempelvis skulle kommunerna genom försöksverksamhet ges utrymme att testa nya anpassade modeller som gör det möjligt att förkorta ledtiderna från idé till byggklar mark och färdiga hus. Vidare bör regelverket ändras så att det blir lättare att ge bygglov för ändrad användning av byggnader även om den ändrade användningen skulle strida mot bestämmelser i gällande detaljplan. På så sätt skulle t.ex. verksamhetslokaler lättare kunna omvandlas till bostäder. Enligt en sakpolitisk överenskommelsen med 73 punkter mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet) ska det genomföras vissa regelförenklingar i PBL. I enlighet med denna överenskommelse har regeringen beslutat om kommittédirektiv om ett förenklat och effektivt regelverk för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). Med hänsyn till januariavtalet och den beslutade översynen av lagstiftningen på området avstår jag från att reservera mig till förmån för motion 2019/20:3266 (C) yrkandena 2 och 4. kommer, inom ramen för januariavtalet, att i de kommande diskussionerna verka för att PBL reformeras på det sätt som jag här har redogjort för. Frågor om utformning av byggnader, punkt 4 (C) (C) anför: God vattentillgång har länge varit en självklarhet i stora delar av . De klimatförändringar som har skett och de senaste somrarnas problem med grundvattennivåer visar dock att det finns behov av olika åtgärder som säkrar tillgången till vatten och som ser till att vatten förbrukas på ett rättvist sätt. En sådan åtgärd är enligt min mening att det införs krav på individuell vattenmätning i all nybyggnation och vid renovering av flerfamiljshus. Ett sådant krav skulle inte bara minska konsumtionen av vatten. Det skulle också vara mer rättvist om mindre hushåll inte behövde subventionera större hushålls vattenförbrukning. Som utskottet har framhållit har regeringen infört nya bestämmelser i förordningen (2014:348) om energimätning i byggnader. Ändringarna innebär att det införs regler för individuell mätning och debitering (IMD) av värme och varmvatten på lägenhetsnivå i flerbostadshus. Ändringarna träder i kraft . Ändringarna medför att flerbostadshus med en viss energiprestanda ska installera ett system för individuell mätning och debitering av den energi som används för varje lägenhets inomhusklimat. Med hänsyn till denna ändring avstår jag från att reservera mig till förmån för motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 35 och 2019/20:3267 (C) yrkande 19. Jag avser att följa upp effekterna av den genomförda ändringen för att se om det finns behov av ytterligare åtgärder som medför sådana effektiviseringar och förbättringar i fråga om de krav som gäller för energihushållning av vatten som bidrar till god vattentillgång och vad jag i övrigt anfört ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M, SD, C, V, KD, L) (KD), (C), (V), (L), (M), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstagandena som i förekommande fall har gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkandena /19:CU12 och 2018/19:CU13. I vissa fall har ställningstagandena gjorts ihop med företrädare för andra partier. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:162 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliga, enkla regler för kaminer bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska förtydliga på vilket sätt miljökvalitetsmålen ska uppnås avseende ren luft och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:187 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för fler pilotprojekt med fokus på omställningen till plusenergihus och minskad vattenanvändning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:203 av (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:257 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kostnaden för överklagandeprocesser och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:358 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärdskrav och vite för aktörer som inte respekterar kulturhistoriska och allmännyttiga skönhetsvärden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av de ekonomiska konsekvenserna för fastighetsägare vid uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för förlorat värde på fastigheter vid uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:417 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nationell riskutredning av hur riskanalyser vid utveckling och byggande kan utföras på annat och bättre sätt än och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det utreds om en särskild enhet med ansvar för riskvärdering bör skapas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:442 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att översikt och planering för all infrastruktur för alla aktörer på marknaden måste samordnas regionalt för att säkerställa effektiv markanvändning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:608 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa undantag i för asylboenden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig gestaltning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmänhetens delaktighet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnadseffektiv bostadsproduktion och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa hissnormen för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för tillfälliga bygglov och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tidsbegränsade bygglov och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behöver förenklas och förtydligas och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka lagstiftningen om regional planering till att gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regionalisera kontrollplanerna för bygglov och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:637 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra 2 kap. 7 § 4 PBL och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:643 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att begränsa rätten att överklaga byggnation i andra kommuner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:658 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa speciella tillstånd att bygga i störningsbelastade miljöer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:857 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kravet på certifierad kontrollansvarig vid privat byggnation av småhus enligt 10 kap. 9 § (2010:900) och att återgå till det som gällde tidigare med en kvalitetsansvarig i stället och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:858 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa rätten att överklaga plan- och bygglovsprocesser – även för sektorsmyndigheterna – och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:869 av Momodou m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över i syfte att effektivisera tillsynen avseende olovliga boenden och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:905 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utreda hur kan ändras så att äldre detaljplaner ges en förändrad juridisk status på så sätt att större möjligheter till avvikelser kan medges och att frågor om omgivningspåverkan och synpunkter från berörda fastighetsägare kan hanteras i ett utökat bygglovsförfarande i syfte att förenkla och möjliggöra för mer byggnation, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:916 av Per Schöldberg och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att inkräva rapport från ansvariga myndigheter om omfattningen av det beskrivna problemet med nöd- och hänvisningsbelysning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att utreda regelbunden rapporteringsskyldighet för landets fastighetsägare avseende underhåll och standard på nöd- och hänvisningsbelysning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:959 av i m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska medborgare kan få ökat inflytande över de offentliga miljöerna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att genom lag ålägga kommunerna att införa lokala skönhetsråd och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner bör införa kommunala arkitekturprogram och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge övergripande uppföljnings- och samordningsansvar i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:967 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ytterligare förenklingar i och tillkännager detta för regeringen.