bet · H801AU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Syftet med förslagen i denna budgetproposition är också att fler ska komma i arbete och därigenom ges den självständighet som följer av egen försörjning genom arbete. Regeringen bedömer att arbetslösheten kommer att fortsätta öka . Det är därför viktigt att säkerställa att Arbetsförmedlingen ges förutsättningar att möta en ökande arbetslöshet. Det är också viktigt att öka det aktiva stödet och att det ges med lika tillgång för män och kvinnor. Regeringen föreslår i linje med det att medel tillförs arbetsmarknadspolitiken när det gäller resurser till Arbetsförmedlingen, programinsatser och tillfälligt höjda ersättningsnivåer inom arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen betonar också vikten av att förbättra stödet vid matchning, bl.a. genom ökad användning av upphandlade matchningsaktörer, så att andelen övergångar till arbete och utbildning kan öka. Vidare betonar regeringen behovet av att erbjuda kompetenshöjande insatser av hög kvalitet för att vissa arbetssökande ska kunna stärka sin ställning på arbetsmarknaden inför att konjunkturen vänder. Arbetsmarknadspolitikens bidrag till kompetensförsörjningen stärks genom förslag om mer resurser till arbetsmarknadsutbildning och åtgärder för att fler arbetslösa ska studera, inte minst inom bristyrken. Regeringen framhåller också att grupper som står utanför eller har en svag ställning på arbetsmarknaden riskerar att drabbas särskilt hårt av den rådande krisen. För att motverka det tillför regeringen resurser för bl.a. extratjänster och introduktionsjobb. I enlighet med vad som redogjordes för i budgetpropositionen ska nyanlända ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden genom införandet av ett intensivår. Regeringen tillför också medel för att upprätthålla verksamhet och förlänger uppdraget för Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget får bl.a. användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget påverkas bl.a. av regeringens satsning på ökade resurser till Arbetsförmedlingen för att kunna ta emot fler arbetssökande och ha en ändamålsenlig närvaro och likvärdig service i hela landet. Anslaget påverkas även av införandet av ett intensivår för nyanlända. Dessa satsningar innebär att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 7 . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget påverkas bl.a. av regeringens satsning på att förlänga de höjda ersättningsnivåerna för arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet som infördes under krisen . Samma sak gäller för de lättnader i arbetsvillkoret som infördes som enligt förslaget ska bibehållas . Satsningarna innebär att anslaget tillförs medel. Regeringens satsningar på extratjänster och introduktionsjobb innebär däremot en minskning av anslaget. Makroekonomiska förutsättningar, såsom effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar också nivån på anslaget. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 52 . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Anslaget påverkas av flera av de reformer som regeringen föreslår i budgetpropositionen . Störst effekt inom anslaget får satsningarna på upphandlade matchningstjänster, arbetsmarknadsutbildning samt extratjänster och introduktionsjobb som samtliga innebär att anslaget tillförs medel. Regeringen tillför också medel till Dua inom anslaget. Anslaget påverkas bl.a. även av makroekonomiska förändringar i form av effekter av en uppräkning av anslaget utifrån antaganden om konsumentprisindex och regelstyrda volymförändringar. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 11 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2022–2030. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och statsbidrag till . Utgifterna inom anslaget ökas som en följd av regeringens förslag att inte längre ska betala ersättning för särskilda insatser till den som får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning (se utg.omr. 10 avsnitt 3.9.2). Vidare görs en omfördelning av medel inom anslaget från lönebidrag till . Anslaget påverkas även av vissa makroekonomiska förändringar. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 20 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 15 2022–2025. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Anslaget får även användas för utgifter för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom Europeiska socialfonden och inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Anslaget minskas till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden –2020. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning. Anslaget omfattar även särskilda EU-medel, utöver socialfondsmedel, för EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. Anslaget påverkas bl.a. av att det har gjorts en omfördelning av medel inom den nuvarande programperioden, en flytt av medel tillhörande den nya programperioden och att medel har tillförts genom EU:s initiativ React-EU. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2022–2023. 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden plus för programperioden –2027. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet 2021–2027. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. och rådet förväntas anta berörda förordningar för programperioden –2027 för Europeiska socialfonden plus. Liksom –2020 bör medel anvisas för statlig medfinansiering av vissa insatser inom programmet. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2022–2030. 1:8 utvärdering: Anslaget får användas för utvärderings (IFAU) förvaltningsutgifter och forskningsbidrag. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning och minskas till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2023. 1:9 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: Anslaget får användas för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens förvaltningsutgifter. Anslaget ökas för att intensifiera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget minskas till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:10 Bidrag till administration av grundbeloppet: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till administration av grundbeloppet enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor för dem som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:11 Bidrag till Stiftelsen : Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Stiftelsen för verksamheten enligt den överenskommelse svenska staten har med och om anordnande av utbildningar samt kompensation för de ökade kostnader som uppstår för dessa länder till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till lönegarantiersättning enligt lönegarantilagen (1992:497) och de socialavgifter som ska betalas i samband med lönegarantiutbetalningen enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får även användas för utgifter för arbetet med handläggning av lönegarantiärenden. Anslaget ökas som en följd av den makroekonomiska utvecklingen. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 2 . 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget får användas för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. Anslaget får även användas för utgifter för etableringsjobb. Anslaget minskas till följd av vissa makroekonomiska förändringar, såsom reviderade beräkningar av volymer och genomsnittlig kostnad per deltagare. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 4 . 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Anslaget påverkas bl.a. av att migrationsdomstolarna föreslås få ett tillskott i budgetpropositionen (se utg.omr. 8 avsnitt 2.6.4). Vidare minskas anslaget som en följd av att antalet deltagare i etableringsuppdraget även i fortsättningen beräknas minska kraftigt. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . Regeringen framhåller att goda arbetsvillkor och en bra arbetsmiljö bidrar till en hög produktivitet i en ekonomi som utmärks av ett högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättningsgrad. För att uppnå goda arbetsvillkor och en möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män krävs långsiktiga åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har en förmåga att snabbt möta de förändringar som sker i vår omvärld och bidrar till att kan bibehålla både hög sysselsättning och hög produktivitet. Arbetslivet medför dock utmaningar som i sig kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellens förutsättningar. En sådan utmaning är tudelningen på arbetsmarknaden som har förvärrats med anledning av effekterna av covid-19-utbrottet. Vidare framhåller regeringen att ingen som arbetar i ska ha ett arbete där man blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska heller riskera att dö eller skadas allvarligt i eller av sitt arbete. Coronaviruset har inneburit stora utmaningar inom arbetsmiljöområdet, och många verksamheter har genomgått stora förändringar som påverkat arbetsmiljön. Tillsyn av arbetsmiljön är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Enligt regeringen är inspektionsverksamheten ett effektivt sätt att bidra till ökad regelefterlevnad och sunda konkurrensvillkor. Regeringen höjer därför ambitionerna och satsar ytterligare resurser för att motverka arbetslivskriminalitet. Regeringen påpekar även betydelsen av forskningsbaserad kunskap om ett hälsosamt och hållbart arbetsliv och kompetensförsörjning och hänvisar till satsningar som görs utanför utgiftsområdet (se utg.omr. 9 avsnitt 8). 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till myndigheter samt statsbidrag till arbetsmarknadens parter för metodutveckling av myndighetsgemensam kontroll. Anslaget ökas till följd av regeringens satsning på att stärka arbetet mot arbetslivskriminalitet och till följd av pris- och löneomräkning. upphör en tidigare resursförstärkning för arbete mot osund konkurrens, vilket gör att anslaget minskas. Anslaget minskar även till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:2 Arbetsdomstolen: Anslaget får användas för Arbetsdomstolens förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning och minskas till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:3 Internationella arbetsorganisationen (): Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). Högst får användas för utgifter för deltagande i verksamhet och för . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:4 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av en återställning av anslaget och pris- och löneomräkning. Anslaget minskas till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget får användas för Myndigheten för arbetsmiljökunskaps förvaltningsutgifter. Anslaget ökas till följd av pris- och löneomräkning och minskas till följd av en generell besparing i statsförvaltningen för resekostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till de centrala arbetstagarorganisationerna för den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. Förslag om ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring Regeringen framhåller att covid-19-utbrottet har visat sig ha stora effekter på sysselsättningen. För att uppnå arbetslöshetsförsäkringens stabiliserande syfte och för att fler ska få rätt till arbetslöshetsersättning gjordes vissa ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:212). Ändringarna innebär i huvudsak att kravet på antalet arbetade timmar för att uppfylla ett arbetsvillkor tillfälligt sänktes (12 §) och att det infördes en upplysningsbestämmelse om att regeringen har möjlighet att meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp (24 § tredje stycket). Ändringarna ska upphöra att gälla . Mot bakgrund av spridningen av covid-19 och dess fortsatta påverkan på sysselsättningen föreslår regeringen bl.a. att den tillfälliga lättnaden i arbetsvillkoret i 12 § ska förlängas t.o.m. och att upplysningsbestämmelsen i 24 § tredje stycket ska fortsätta att gälla. Regeringen uppger att lagförslagen har beretts under hand med Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och a-kassor. När en återgång sker till det ordinarie arbetsvillkoret ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för den vars arbetslöshet har inträtt tidigare om ansökan om arbetslöshetsersättning har kommit in till arbetslöshetskassan . , har var för sig presenterat alternativa budgetförslag . Förslagen innehåller såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. I kommittémotion 2020/21:3582 av m.fl. (M) framhålls vikten av att så många som möjligt arbetar. Det är inte bara centralt för vårt nuvarande och framtida välstånd utan även för frågan om vilket samhälle vi vill ha. När det lönar sig att arbeta blir det tydligt att det är rätt att anstränga sig för att skapa en bättre tillvaro för sig själv och för andra. I den nya svenska modell vill bygga ska vara ett land där alla gör sin del. Den svenska arbetsmarknaden är i behov av reformer för att förhindra att människor hamnar i långvarigt bidragsberoende och för att underlätta för människor att ta sig ur sådant beroende. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 9 och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med 9 . anser att det är viktigt att prioritera bland statens utgifter i det ansträngda ekonomiska läget och att strukturreformer är viktigare än att hålla fast vid arbetslöshetsförsäkringens nuvarande höga nivåer. Partiet avvisar därför regeringens förlängning av högre ersättningsnivåer och av lättnaden i arbetsvillkoret. Vidare vill partiet som ett led i att värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring se flera åtgärder på området. Partiet föreslår att antalet ersättningsdagar begränsas till , eller . Vidare föreslår partiet att taket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten ska uppgå till per dag och därefter per dag. vill även tidsbegränsa aktivitetsstödet så att detta upphör när arbetslösheten varar än och avskaffa rätten till arbetslöshetsersättning i nystartsjobben. anslagsförslag påverkas vidare av att partiet vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen för att skapa tydliga drivkrafter och stöd för att återvända till arbete samt av partiets förslag om sänkt skatt på bensin och diesel. Förslaget om att värna arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 2) och i kommittémotionerna 2020/21:3371 (yrkande 2) och 2020/21:3373 (yrkande 1), båda av m.fl. (M). Förslaget om att tidsbegränsa aktivitetsstödet finns även i kommittémotion 2020/21:3371 av m.fl. (M) (yrkande 3). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med . avvisar regeringens satsning på att öka antalet extratjänster till förmån för fler nystartsjobb. 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med . menar att nystartsjobben har visat sig effektiva för att föra arbetslösa närmare arbetsmarknaden och tillför därför ökade medel. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . framhåller att partiet har en samlad politik som skulle innebära färre asylsökande, färre anhörigärenden och i förlängningen färre anhöriga som kommer till . politik innebär att besparingar kan göras inom anslaget. 2:1 : Anslaget ökas med . vill tillföra medel till , bl.a. för ett ökat antal inspektioner och en översyn av myndighetens verksamhet. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget minskas med . anser att Myndigheten för arbetsmiljökunskap bör läggas ned och upphöra som myndighet . Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 3). m.fl. (SD) noterar i kommittémotion 2020/21:3107 att coronapandemin har påverkat alla delar av samhället, inte minst arbetsmarknaden. Över 100 000 personer har varslats om uppsägning och arbetslösheten har slagit brett och drabbat både yngre och äldre personer, såväl utrikes födda som personer födda i . I motionen framhålls att prioriteringar inom utgiftsområdet skiljer sig kraftigt från regeringens budgetförslag med tydliga satsningar på bl.a. ökad ekonomisk trygghet för löntagarna och ökad trygghet inom arbetsmiljöområdet. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 6 och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Lärlingsanställningar). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . avvisar regeringens satsning på intensivår och sparar därför medel inom anslaget. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med . vill se en förstatligad, obligatorisk och skattefinansierad arbetslöshetsförsäkring. Partiet föreslår vidare att ersättningsnivån i arbetslöshet bör höjas från dagens nivå. Förslagen om att göra om arbetslöshetsförsäkringen och att höja ersättningsnivån finns även i kommittémotion 2020/21:653 av m.fl. (SD) (yrkandena 2 och 3). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 3 . anser att arbetsmarknadspolitiska program och insatser som brister i resultat bör avvecklas. Partiet vill behålla bl.a. arbetsmarknadsutbildningar, stöd till start av näringsverksamhet och kompletterande aktörer. Förslaget att avveckla subventionerade anställningar och andra insatser och program med låga resultat finns även i kommittémotion 2020/21:653 av m.fl. (SD) (yrkande 8). 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med . vill se ökade resurser inom anslaget eftersom personer med funktionsvariation som påverkar möjligheten till arbete har en utsatt ställning på arbetsmarknaden, inte minst till följd av pandemin. Förslaget att lönebidrag och andra insatser som finns för att göra det möjligt för alla att delta på arbetsmarknaden utifrån sin funktionsförmåga ska kvarstå och i vissa delar utökas framförs även i kommittémotion 2020/21:653 av m.fl. (SD) (yrkande 10). 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget minskas med 2 . anser att subventionerade anställningar av det slag som ryms inom anslaget inte leder till reguljära anställningar i önskad omfattning. Kostnaden för dessa sysselsättningsplatser kan därför inte motiveras och anslaget föreslås avvecklas i sin helhet. 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med 1 . föreslår att anslaget tas bort i sin helhet till följd av att etableringsprogrammet bör upphöra. 2:1 : Anslaget ökas med . föreslår att ska få utökade resurser med syftet att bl.a. öka arbetsplatsinspektionerna. 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget ökas med . tillför medel inom anslaget för att myndigheten ska få fler utredningsuppdrag med fokus på pandemins arbetsmiljöeffekter. I kommittémotion 2020/21:654 av m.fl. (SD) föreslås att myndigheten ska få i uppdrag att utreda dels konsekvenserna av hemarbete (yrkande 1), dels pandemins effekter på sjukvårdspersonalen ur ett arbetsmiljöperspektiv (yrkande 2). 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet: Anslaget ökas med . vill se oberoende arbetsmiljörådgivare som är helt fristående från arbetstagarorganisationerna och i stället underställda . Partiet tillför därför medel inom anslaget för att få denna nya modell för arbetsmiljöarbetet på plats. Förslaget finns även i kommittémotion 2020/21:654 av m.fl. (SD) (yrkande 6). Lärlingsanställningar: förslag innebär ett nytt anslag och att anslås . Partiet avsätter medel för att utreda och införa en form av lärlingsanställningar. Avsikten är att det ska vara en utbildningsinsats där gymnasiestudier kan kombineras med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Förslaget finns även i kommittémotionerna 2020/21:653 av m.fl. (SD) (yrkande 7) och 2020/21:663 av m.fl. (SD) (yrkande 6). I partimotion 2020/21:3193 av m.fl. framhåller att coronapandemin har slagit hårt mot svensk ekonomi. Läget på arbetsmarknaden är allvarligt.