bet · H801FiU3 · 2020-12-10 00:00:00 — Det riskerar enligt motionärerna att skapa ytterligare skattehöjningar och försämrade jobbmöjligheter. Motionärerna anför att de prioriterar mer träffsäkra satsningar än regeringen, och därför avskaffas kostnadsfri tandvård för alla mellan 19–, och anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med . Motionärerna reglerar effekterna av förslag som påverkar kommunernas skatteintäkter, vilket ökar anslaget med . Sammantaget tar de föreslagna förändringarna ut varandra, och därför är summa anvisade medel på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning oförändrad jämfört med vad regeringen föreslår. Motionärerna föreslår även riktade satsningar till kommunsektorn för vård och äldreomsorg inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt regioner och kommuner att själva välja lämpliga metoder att uppnå vissa bestämda ändamål är enligt motionärerna exempel på god statlig styrning. Kommuner och Regioners ekonomirapport, Kommuner och Regioner (SKR) konstaterar i sin rapport att coronapandemin ledde till en extremt snabb nedgång i produktion och sysselsättning, såväl i som i omvärlden, och att verksamheten i kommuner och regioner fick ställa om i rekordfart. Till följd av stora tillfälliga pandemirelaterade tillskott väntas kommuner och regioner nå mycket starka resultat 2020. Enligt SKR har de statliga tillskotten gett goda ekonomiska förutsättningar för kommunsektorn att med ekonomin tryggad hantera pandemin. kommer den demografiska utvecklingen att innebära stora utmaningar och långsiktiga effekter på ekonomi och bemanning framöver. SKR bedömer att det blir en stor utmaning att både effektivisera verksamheten och komma ikapp med sådant som inte kunnat göras till följd av pandemin. Årets starka ekonomiska resultat riskerar enligt SKR att skapa förväntningar som regioner och kommuner inte kommer att ha möjlighet att uppfylla på . Enligt SKR har det varit relativt få ändringar av skattesatserna. blev mer normalt med 26 höjningar och 4 sänkningar. Tillsammans med en blygsam skatteväxling i ökade medelskattesatsen med , till . De enkätsvar som SKR fått från kommunerna indikerar att ett tiotal kommuner avser att höja skatten, och att en handfull avser att sänka den till . Kommunernas samlade resultat beräknas till av skatter och generella statsbidrag 2021 och till strax 2022, där anses vara tumregeln för god ekonomisk hushållning. beräknas resultatet hamna , och åtgärder eller extra statsbidrag motsvarande krävs enligt SKR för att nå ett resultat på av skatter och generella statsbidrag. När det gäller regionerna bedömer SKR att det gynnsamma ekonomiska läget 2020 och det godtagbara ekonomiska läget 2021 gör att ingen region förmodligen kommer att höja skattesatsen . Trots det ekonomiska nuläget menar SKR att det krävs både strukturella åtgärder, ökad produktivitet och effektivitet för att bromsa kostnadsutvecklingen åren därefter. Det demografiska trycket är enligt SKR fortsatt högt. Utskottet konstaterar att sa ja till regeringens budgetförslag . Därmed beslutade om ramar för de 27 utgiftsområdena. Ramen för utgiftsområde 25 fastställdes till . De förslag till anslag inom utgiftsområdet som är högre än den beslutade ramen kan inte bifallas vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet noterar att , har anslagsförslag som är högre än den ram som fastställt. I likhet med regeringen konstaterar utskottet att de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och regioner har förändrats avsevärt. Spridningen av covid-19 har medfört såväl merkostnader som intäktsbortfall. Utskottet noterar också att den efterföljande konjunkturnedgången beräknas resultera i en svag utveckling av kommunernas skatteinkomster och 2021 och att det råder stor osäkerhet om hur allvarliga och långvariga konsekvenserna blir. antas antalet unga och äldre i befolkningen öka, vilket driver på konsumtions- och investeringsutgifterna. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att föra en politik som även framöver värnar välfärden och medborgarnas tillit till det offentliga i en period av återhämtning. Utskottet delar regeringens bedömning att ytterligare generella tillskott behövs för att utveckla välfärdens verksamheter och minska risken för nedskärningar eller skattehöjningar i kommuner och regioner och välkomnar därför regeringens föreslagna förstärkning av de allmänna bidragen till kommuner och regioner. Utskottet noterar också att även om resultatet för kommunsektorn har varit starkt , råder stora skillnader mellan kommuner och regioner. Det finns kommuner och regioner där resultatet, trots generellt goda ekonomiska förutsättningar, är på en nivå som inte stärker ekonomin, vilket innebär en ökad risk för att de inte kommer att uppfylla balanskravet eller kravet på god ekonomisk hushållning. De låga resultaten kan t.ex. förklaras av stora ekonomiska utmaningar eller svårigheter att bedriva en effektiv verksamhet. Som regeringen framhåller innebär en effektiv ekonomistyrning att väl avvägda mål för ekonomi och verksamhet ställts upp utifrån lokala och regionala förutsättningar samt att dessa mål också uppnås. I likhet med regeringen ser utskottet positivt på att användningen av jämförelser ökar, och utskottet anser att dessa är ett bra stöd för kommunernas och regionernas bedömningar av effektiviteten och kvaliteten i verksamheterna. är utformningen av statens styrning av stor vikt för kommuners och regioners möjligheter att bedriva en effektiv välfärd av god kvalitet. Utskottet delar regeringens bedömning att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn men anser att det kan finnas behov av att staten ersätter kommunerna och regionerna för kostnader inom vissa områden och behov av riktade statsbidrag till specifika områden med stora utvecklingsbehov. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om ett tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner för att dessa ska nå en ekonomi i balans och en god ekonomisk hushållning. Utskottet noterar också den utredning som tillsatts för att bedöma om nuvarande regelverk för ekonomisk förvaltning i kommunallagen (2017:725) utgör en bra grund för en effektiv ekonomistyrning i kommuner och regioner. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att utmaningarna inte enbart är av ekonomisk karaktär utan att kommuner och regioner även måste vidta åtgärder för att säkerställa organisatorisk kapacitet, personal- och kompetensförsörjning och förmåga till utveckling. Utskottet noterar att har arbetat med förslag för att förbättra styrningen i välfärden och digitaliseringen och att den i sitt fortsatta arbete kommer att fokusera på kompetensförsörjning och arbetsmiljö samt en effektiv användning av de offentliga resurserna, vilket utskottet ser fram emot. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag och bemyndigande inom utgiftsområde 25 och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Statens budget inom utgiftsområde 25 (M) (M), (M), (M) och i (M) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 153 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 25 . budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 25 menar vi skulle ha skapat bättre förutsättningar för kommuner och regioner att klara välfärdsåtagandet, förbättra integrationen och få ned bidragskostnaderna jämfört med det förslag som utskottet ställt sig bakom. har – förutom pandemin – att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I partimotion 2020/21:3422 fokuserar vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras, att knäcka arbetslösheten och att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården och dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om bl.a. dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och att resurserna till välfärden kan växa. Statens budget inom utgiftsområde 25 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 153 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 25 . budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 25 menar vi skulle ha skapat bättre förutsättningar för kommuner och regioner att upprätthålla god välfärd, fungerande offentliga kärnverksamheter parallellt med ett rimligt skattetryck och utan att ytterligare behöva öka skuldbördan jämfört med det förslag som utskottet ställt sig bakom. Statens budget inom utgiftsområde 25 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 153 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 25. förslag inom utgiftsområde 25 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 1 i det betänkandet. I partimotion 2020/21:3422, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I årets budgetproposition tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna så väljer en annan väg. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. Mycket av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen, vilket innebär att de reformer vi tillskjuter är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. För att kommuner och regioner ska kunna möta de kostnader som följer av den demografiska utvecklingen utan att behöva göra nedskärningar eller skattehöjningar måste de generella statsbidragen öka betydligt mer än vad utskottet har tagit beslut om. Välfärden behöver byggas ut och förbättras liksom arbetsvillkoren för alla dem som arbetar inom välfärden. Med budgetalternativ tillförs resurser som skapar förutsättningar för detta. budgetalternativ skapar också bättre förutsättningar för att viktiga samhällsfastigheter ska kunna byggas. Bristen på framför allt äldreboenden men också förskolor och skolor är stor. Kommunerna behöver öka takten i byggandet och därför måste staten ta ett större ansvar genom att införa ett investeringsstöd. Ett stöd för att bygga lokaler för det gemensamma, barn och äldre förtjänar det finaste vi kan erbjuda. Dessutom behöver vi i krisen öka investeringarna för att skapa fler arbetstillfällen. Med budgetalternativ skulle även kommuner med områden som karakteriseras av exempelvis hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och lågt valdeltagande få bättre förutsättningar att bedriva välfärd på lika villkor. Även mindre kommuner skulle få bättre förutsättningar att erbjuda välfärd på lika villkor genom ett särskilt stöd. Med vårt förslag skulle också hälso- och sjukvården i glest befolkade regioner ha stärkts och äldreomsorgen skulle ha fått extra medel. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 25 . Statens budget inom utgiftsområde 25 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller statens budget inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 4 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 25. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 25 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3340. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 25 menar jag skulle ge kommuner och regioner bättre förutsättningar att upprätthålla och utveckla välfärden genom mer träffsäkra satsningar jämfört med det förslag som utskottet ställt sig bakom. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer av arbetsmarknaden och skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Coronapandemin förde snabbt och omvärlden in i en synnerligen djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av covid-19. Även om vissa tecken på ljusning finns senare befinner vi oss fortfarande i en kraftig lågkonjunktur och ett skört ekonomiskt läge. Situationen framåt är till stor del avhängig av hur smittspridningen utvecklas världen över och restriktionerna med den. I omvärlden ser vi också ökade risker när fattigdomen växer i pandemins spår. Den extrema fattigdomen ökar . Av dessa nya fattiga lever i medelinkomstländer, där viktiga delar av globala värdekedjor finns. Med sämre möjligheter för fattigare länder att bekämpa den ekonomiska krisen – när möjligheter att låna till stora ekonomiska stimulanser är små och biståndet riskerar att sina – uppstår ett stort mänskligt lidande och dessutom en risk för spridningseffekter i världsekonomin. I finns det en risk att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer , vilket skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem, och undergräva offentliga finanser och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna innebär ett dämpat behov av att nyanställa , eftersom framför allt den outnyttjade personalreserven sysselsätts när produktionen återhämtar sig. Det gör att situationen för de arbetslösa riskerar att bli värre, när persistenseffekter uppstår. Denna negativa utveckling på arbetsmarknaden kommer kunna skapa svåra problem där de som haft svårt att få jobb redan i en högkonjunktur, framför allt äldre, utrikes födda och de med lite eller ingen utbildning, hamnar i långvarig arbetslöshet i en lågkonjunktur. som vi ska hantera den stora och breda påverkan på vårt samhälle som coronapandemin medfört behöver vi klara att möta de stora samhällsproblem som fanns före pandemin och som i flera fall förvärrats. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bita sig fast, den vårdskuld som lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som satts i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. Att klara detta kräver ledarskap och förmåga att prioritera. Men regeringen och dess samarbetspartier sätter prestigen i att få genomföra sina respektive partimärkta favoritreformer framför bästa. Även om det också finns bra delar i budgeten är det uppenbart att ingen tar ansvar för helheten – i stället läggs en historiskt stor budget med många illa beredda, ineffektiva och tidsmässigt felaktiga förslag. Alla de som blivit av med jobbet, blivit utsatta för brott, väntat på nödvändig vård eller upplevt en otrygg äldreomsorg förtjänar bättre. I vår budgetmotion prioriterar vi därför annorlunda. Våra förslag till jobbreformer syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa istället för att ge stöd till anställningar som redan finns. Vi föreslår ett nationellt grepp för att beta av vårdskuld och vårdköer och ta i anspråk all vårdkapacitet som kan uppbringas – oavsett var i landet den råkar finnas. Vi vill tillföra mer resurser till äldreomsorgen än regeringen. Vi vill införa verktyg för att kraftigt öka antalet platser i anpassade boenden för äldre, möta de sociala behoven och förbättra den medicinska kompetensen. Dessutom föreslår vi stora satsningar på att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Vi menar att alla delar av rättsväsendet nu måste få betydande tillskott, något regeringen och dess samarbetspartier glömde bort när de satt vid förhandlingsbordet. Vi vill se till att det blir fler poliser i yttre tjänst och att de förebyggande insatserna förstärks. Det finns en enorm kraft i vårt samhälle som manifesterats i den solidaritet som visats under pandemin. Vård- och omsorgspersonal har slitit för att rädda liv och hälsa. Företagare och anställda har kämpat för att rädda företag från att gå i graven. Civilsamhället har sträckt ut en hand till utsatta. måste också politiken göra sitt. Vi är beredda att ta oss an uppgiften – för patienterna i vårdkön, för de äldre som behöver omsorg, för brottsoffren och de arbetslösa. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:2962 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3116 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3340 av m.fl. (KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3580 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabellen i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet