bet · H801NU4 · 2020-12-18 00:00:00 — Det finns olika uppfattningar i utskottet om vilka principiella grunder som bör vara styrande för statens långsiktiga företagsägande. Utskottet vill dock framhålla det som regeringen anför i skrivelsen att det för staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Utskottet noterar även att regeringen i skrivelsen anför att en ökad globalisering, teknisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . Mot bakgrund av det anförda avser utskottet att inte förorda några tillkännagivanden i linje med det som förordas i de nämnda motionerna. Dessa motioner avstyrks därmed i berörda delar. Övergripande om förvaltning och uppdrag Ägarna till bolagen med statligt ägande är ytterst det svenska folket. Staten måste därför vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till ägaren. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att staten ger bolagen möjlighet att utvecklas, växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska bedrivas på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Inriktningen för vissa delar av den övergripande förvaltningen av statligt ägda bolag berörs i flera motioner som utskottet här tar ställning till. Inledningsvis vill utskottet – i likhet med delar av det som sägs i motion 2020/21:2111 (S) – understryka att statligt ägda bolag bör agera som föredömen inom en rad områden. Utskottet vill därför framhålla att den övergripande förvaltningen har utvecklats betydligt och att tydliga riktlinjer på flera områden numer finns i det dokument som anger ramarna för hur regeringens förvaltning ska gå till – statens ägarpolicy. Den senaste ägarpolicyn beslutades av regeringen och innehåller bl.a. nya riktlinjer när det gäller hållbart värdeskapande och strategiska mål, krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp samt systematiskt säkerhetsarbete. Detta har redovisats i det föregående. De nya kraven innebär enligt utskottets uppfattning ett förtydligande av de ambitioner som regeringen har haft när det gäller att bolagen med statligt ägande ska arbeta för bl.a. en sund och säker arbetsmiljö, respekt för mänskliga rättigheter samt goda och anständiga arbetsvillkor. Vidare när det gäller systematiskt säkerhetsarbete ställs det i den nya ägarpolicyn krav på att bolagen ska bedriva ett aktivt och systematiskt säkerhetsarbete för att bidra till att skapa långsiktigt hållbara bolag som säkrar viktiga funktioner för samhället. Bolagen ska enligt ägarpolicyn noggrant följa säkerhetsskyddslagen (2018:585) som gäller för verksamheter – eller delar av verksamheter – som har betydelse för säkerhet. I ägarpolicyn – som är en bolagsrättsligt bindande ägaranvisning i statligt helägda bolag – uttrycks vidare att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Utskottet menar att den nya ägarpolicyn innebär ett tydligare ramverk för regeringens ägarstyrning och kommer att skapa bättre förutsättningar för att bolagen med statligt ägande dels ska kunna agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas, dels att bolag i förekommande fall ska kunna utföra sina samhällsuppdrag väl. Utskottet ser därmed ingen anledning att förorda några tillkännagivanden om att regeringen bör se över principerna för förvaltningen och tydliggöra ägarstyrningen i olika delar, vilket anförs i motionerna 2020/21:86 (V), 2020/21:143 (C), 2020/21:146 (M), 2020/21:148 (KD), 2020/21:709 (SD), 2020/21:2111 (S), 2020/21:2709 (MP) och 2020/21:2542 (C). När det gäller sammansättningen av bolagens styrelser förordas i motion 2020/21:709 (SD) ett tillkännagivande om att regeringen bör ta bort målet om att varje styrelse ska bestå av av vartdera könet. Utskottet delar inte denna uppfattning och har ingen avsikt att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande. Utskottet hänvisar i stället till de utökade riktlinjer som framgår av den nya ägarpolicyn när det gäller bolagens jämställdhetsarbete. Bolagen ska därmed vara föredömen i jämställdhetsarbetet och arbeta aktivt med jämställdhet i sin verksamhet, inte minst vid tillsättningar på chefsnivå. Bolagen ska även beakta mångfaldsaspekten och arbeta för en inkluderande kultur. I tre motioner, 2020/21:2058 (S), 2020/21:2926 (C) och 2020/21:3647 (MP), framförs olika förslag om att förvaltningen av de statliga företagen bör utformas så att bolagen på olika sätt tar ett regionalt ansvar. Bland annat förordas tillkännagivanden om att de statliga bolag vars intäkter kan ledas till naturresurser från Sápmi bör återföra en del av sin vinst till det samiska samhällslivet, och att de statliga bolagen på ett tydligare sätt bör användas i regionalpolitiska syften, bl.a. för att förbättra service samt tillföra och öka möjligheterna för att hela landet ska få tillgång till riskkapital. Som utskottet framhållit i det föregående är den övergripande utgångspunkten för förvaltningen av de statliga bolagen att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. En förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska kunna bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar en god bolagsstyrning. Som redovisats ska dessa bolag styras enligt den svenska bolagsstyrningsmodellen, vilket bl.a. innebär att de statliga bolagen associationsrättsligt styrs på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär att det är styrelsen som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder alltså som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. Vidare vill utskottet framhålla att vissa bolag dessutom har särskilt beslutade samhällsuppdrag. I dessa fall har beslutat att bolaget i förekommande fall ska bedriva en verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I den statliga bolagsportföljen finns bolag som exempelvis har i uppdrag att bidra till forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning och upprätthållande av infrastruktur samt att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med nedsatt arbetsförmåga. Utskottet ser därmed inte någon anledning att förorda några riksdagsuttalanden så som föreslås i de nämnda motionerna. De motioner som är aktuella i detta avsnitt avstyrks härmed i berörda delar. Statligt ägda företags påverkansarbete I motion 2020/21:86 (V) förordas ett tillkännagivande om att statligt ägda bolag och deras företrädare inte ska få vara medlemmar i intresseorganisationer som t.ex. . Utskottet har avstyrkt identiska förslag och då bl.a. framhållit att bolagen med statligt ägande är självständiga juridiska personer och liksom övriga svenska aktiebolag lyder under aktiebolagslagen (2005:551). Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets vd och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Detta är något som utskottet vill framhålla även . Utskottet vill understryka att det står var och en fritt att inom ramen för regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet sammansluta sig med andra för allmänna och enskilda syften. Det faktum att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer där bolagets ledning ansvarar för verksamheten är något som även kan framhållas när det gäller förslagen i motionerna 2020/21:146 (M), 2020/21:3014 (M), 2020/21:3476 (M), och 2020/21:3483 (M) om att regeringen bör ta fram riktlinjer för statligt ägda bolags kommunikationsarbete. Utskottets övergripande uppfattning att det bör ses som naturligt att de statligt ägda bolagen, precis som andra bolag och deras företrädare, på olika sätt deltar i samhällsdebatten och därigenom bidrar till samhällsutvecklingen. förtjänar det att framhållas att de riktlinjer som ställs upp i statens ägarpolicy vilka dessutom utgör en bindande ägaranvisning i statligt helägda bolag anger att bolagen ska agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Utskottet utgår därför från att bolagen och deras representanter för fram argument och ståndpunkter i debatten som är balanserade och välgrundade. Mot bakgrund av det anförda avser utskottet inte att förorda några tillkännagivanden i linje med det som framförs i de nämnda motionerna. Utskottet avstyrker därmed dessa motioner i berörda delar. Företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor Som framgår av det föregående finns olika uppfattningar i utskottet när det gäller vilka principer som bör gälla för statens långsiktiga företagsägande. Enligt utskottet finns det emellertid vissa grundläggande problem med att staten äger företag. Ett tydligt sådant problem är den snedvridna konkurrenssituation som ofta kan uppstå när statligt ägda bolag konkurrerar med privata företag. Hur man än ser på vilka principer som bör gälla för statens långsiktiga företagsägande kan utskottet konstatera att staten är en stor företagsägare och kommer att vara det inom en överskådlig tid. Därför vill utskottet här framhålla vikten av att staten arbetar aktivt för att upprätthålla en effektiv konkurrens på marknader där bolag med statligt ägande verkar. Utskottet menar att såväl sådana fall där statligt ägda bolag eventuellt missbrukat en dominerande ställning som slutsatser av och branschorganisationer visar att regeringen behöver arbeta för att utveckla ägarstyrningen på detta område. Grundläggande är att i de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. Det är viktigt att dessa uppdrag redovisas tydligt och är styrande för bolagens verksamhet. Enligt utskottets uppfattning behöver regeringen tydliggöra att statligt ägda bolag ska vara föredömen när det gäller ledning och styrning och inte nyttja en dominerande ställning eller på annat sätt bidra till osund konkurrens. har bl.a. en granskning av det statligt ägda väckt frågor om osund affärskultur och ett eventuellt utnyttjande av dominerande ställning. Detta visar hur viktigt det är att staten genom regeringens ägarstyrning säkerställer att bolag med statligt ägande agerar som föredömen så att olämpliga beteenden inte uppstår. Utskottet menar att regeringen därför inom ramen för bolagsstyrningen bör vidta åtgärder för att säkerställa att bolag med statligt ägande agerar så att en sund konkurrens upprätthålls och därefter återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder man vidtagit. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motionerna 2020/21:143 (C), 2020/21:146 (M), 2020/21:3483 (M) och 2020/21:3500 (KD) tillstyrks därmed i berörda delar. Statens ägande och förvaltning av vissa företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dels AB:s uppdrag och mål, dels statens ägande av AB och . avslår även motionsyrkanden om statens ägande och förvaltning av vissa andra företag. Utskottet hänvisar bl.a. till grundläggande principer för förvaltningen av företag med statligt ägande, tidigare riksdagsbeslut om kapitaltillskott samt pågående arbete och utredningar. Jämför reservation 10 (V), 11 (M, SD, L), 12 (SD, V), 13 (M), 14 (SD), 15 (V) och 16 (KD). AB:s uppdrag och mål I motion 2020/21:2854 anför (M) att staten som ägare av borde överväga att låta bolaget ha sitt huvudkontor nära sina produktionsenheter och att delar av vinsterna från vattenkraften kunde användas till att bidra till att hela ges förutsättningar att utvecklas. Motionären menar att detta skulle kunna uppnås genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i med syftet att utveckla nya energikällor. I kommittémotion 2020/21:86 av m.fl. (V) framförs att det finns en motsättning mellan bolagets lönsamhetskrav och att bolaget ska leda utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I yrkande 5 förordas därför ett tillkännagivande om att portalparagrafen i bolagsordning bör ändras så att det bl.a. tydligt framgår att bolagets verksamhet ska stå i överenstämmelse med de miljömål antagit. I motionen framhålls vidare att det med små medel finns möjlighet för att återföra en del av vattenflödet i den flodfåra i som torrlagts av bolaget, bl.a. för att återskapa fiskbeståndet och gynna både den biologiska mångfalden och lokalsamhället. Enligt yrkande 6 bör därför ges i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Statens ägande av AB m.fl. (M) framför i kommittémotion 2020/21:146 att den politiska huvuduppgiften på spelmarknaden är att hantera regulatoriska frågor och ta ansvar för de spelverksamheter där staten har monopol. Motionärerna ser inga skäl till varför staten långsiktigt ska äga de delar av som verkar på den konkurrensutsatta spelmarknaden. I yrkande 3 förordas därför att bör ge regeringen ett bemyndigande att minska och avveckla detta ägande. En eventuell försäljning bör enligt motionen genomföras ansvarsfullt och affärsmässigt. I kommittémotion 2020/21:3337 av m.fl. (M) anförs att den nya spelmarknaden leder till att det måste finnas en tydlig gränsdragning när det gäller statens agerande via . Motionärerna menar i yrkande 1 att behöver delas upp i två strikt åtskilda företag där de konkurrensutsatta spelformerna koncentreras i ett av bolagen och de monopolistiska spelformerna i ett annat. När delats upp i två företag finns enligt motionen inga rimliga orsaker till att staten ska verka på en konkurrensutsatt marknad. Den del av som kommer att verka på den konkurrensutsatta marknaden bör därför enligt yrkande 2 säljas i nästa steg. I motion 2020/21:3483 av m.fl. (M) anförs att statligt ägda bolag som inte fyller en viktig samhällsfunktion eller är av stort kulturellt värde och som agerar på en fungerande marknad, bör avyttras. Ett sådant exempel är enligt motionärerna . bör delas upp i två olika bolag och därefter finns inga rimliga orsaker till att staten via det ena bolaget ska verka på en konkurrensutsatt marknad. I yrkande 20 förordas därför att regeringen ska ges ett mandat att sälja de konkurrensutsatta delarna av . m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2020/21:713 yrkande 1 att Svenska Spels verksamhet på den konkurrensutsatta marknaden måste separeras från bolagets övriga verksamhet och placeras i ett separat bolag. Med en sådan indelning kan de former av spel som kommer det svenska föreningslivet till del säkras, skriver motionärerna. Staten bör därefter inte vara kvar som aktör på den konkurrensutsatta marknaden och det bolag som verkar där ska enligt vad som anförs i yrkande 2 säljas. Av kommittémotion 2020/21:3228 av m.fl. (L) framgår att motionärerna i grunden är principiella motståndare till att staten äger bolag som verkar på en kommersiell marknad. När det gäller anförs i yrkande 5 att regeringen bör få ett mandat att på ett ansvarsfullt sätt minska och avveckla den del av som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. I kommittémotion 2020/21:703 av m.fl. (SD) redogörs för de ekonomiska problem som Postnord haft . Motionärerna framhåller att man i beslutat att utreda en uppdelning av Postnord och att en sådan motsvarande utredning även i är högst rimlig. En utredning behövs mot bakgrund av att regleringarna delvis skiljer sig åt och för att man befinner sig i olika skeenden av en digitaliserad postgång. Regeringen bör därför skyndsamt utreda de ekonomiska och juridiska konsekvenserna av en uppdelning av bolaget och verksamheten i Postnord. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2020/21:1316 att det finns många anledningar till att sammanslagningen av den svenska och den danska posten till Postnord var olycklig. Inte minst har den svenska staten fått gå in med pengar för att täcka förluster i och risken finns att det händer igen. Det togs heller ingen hänsyn till de stora skillnaderna i förhållanden och förutsättningar i de två geografiskt mycket olika länderna. Postinfrastrukturen är viktig och grundläggande i ett land, skriver motionärerna, och i yrkande 5 förordar de ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda och sedan återkomma med förslag på hur den svenska postverksamheten kan separeras från den danska. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag I motion 2020/21:2008 anför (S) att bör engagera sig i arbetet med att utveckla besöksnäringen i området Malingsbo-Kloten och därmed leva upp till sitt nationella uppdrag att tillhandahålla dylika områden för såväl den nationella befolkningen som utländska besökare. I kommittémotion 2020/21:3356 av m.fl. (M) anförs att formellt skydd av skog, t.ex. via naturvårdsavtal, biotopskydd eller naturreservat, bör ha tydliga mål för hur de avsatta områdenas naturvärden ska bevaras och utvecklas. För att möjliggöra detta framgår av yrkande 14 att motionärerna anser att ett nytt skogsbytesprogram bör inrättas för att säkerställa att skogsägare får ersättningsmark från . I kommittémotion 2020/21:3489 av m.fl. (M) framförs att det inte finns några starka skäl för att staten ska äga . Motionärerna framhåller dock att staten har en självklar roll i fråga om att stärka infrastruktursystemet inom såväl järnvägen som andra transportslag, men att bör ge regeringen ett mandat att , och med strikta förbehåll, minska eller helt sälja statens ägande i . Ett tillkännagivande med detta innehåll förordas därför i motionens yrkande 3. (M) anför i motion 2020/21:1689 att flygmarknaden har utvecklats sedan SAS grundades och i är dag en globalt konkurrensutsatt marknad. Motionären anser att staten bör sälja sitt aktieinnehav i dels för att bolag med statligt ägande per automatik agerar marknadsstörande, dels för att staten har en viktig kontrollfunktion på marknaden för flygtrafik. (M) anför i motion 2020/21:1791 att det faktum att äger en betydande del av den svenska skogen hämmar utvecklingen på landsbygden. Enligt motionären skulle privata lokala skogsägare kunna utveckla skogsmarkerna på ett bättre sätt. Därför menar motionären att regeringen bör se över möjligheter att ökar sin försäljning av skogsmark. (M) anför i motion 2020/21:3535 att telekommarknaden är en konkurrensutsatt marknad och att statens ägande i kan ge bolaget marknadsfördelar. Telekommarknaden är dessutom kraftigt reglerad där staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare. Motionären förordar därför att regeringen ser över möjligheten att sälja statens andelar i . En försäljning av bolaget måste dock föregås av en noggrann analys av vilka åtgärder som behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av kritisk infrastruktur i bolaget. I motion 2020/21:1965 föreslår (M) att ska uppmana regeringen att sälja , företrädesvis i mindre delar så att det blir möjligt för många privata ägare att köpa bolagets skog med god arrondering som resultat. Enligt motionären bör staten ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . I kommittémotion 2020/21:698 av m.fl. (SD) framhålls att statens bolagsägande under vissa omständigheter skulle kunna reduceras. Det kan vara fallet när det är svårt att motivera att ett statligt ägande är till nytta för medborgarna eller av strategiskt intresse. Ett sådant fall är enligt motionärerna det helägda bolaget som huvudsakligen bedriver verksamhet inom bemanning, utbildning och matchning på en välfungerande marknad. I motionen anförs att det är svårt att motivera varför staten ska bidra till att snedvrida konkurrensen och konkurrera ut privata aktörer på området. finns även ett bemyndigande från om att helt avyttra bolaget, och motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen ska påbörja en försäljning av . I kommittémotion 2020/21:707 av m.fl. (SD) påpekas att det trots att de finansiella målen för reviderades för finns problem med låg tågstandard och trafikneddragningar. Motionärerna menar att avkastningskravet därför bör sänkas och begär därmed ett tillkännagivande från om att regeringen bör se över de ekonomiska målen för SJ så att avkastningskravet sänks. I kommittémotion 2020/21:714 av m.fl. (SD) förordas att staten som ägare av bör verka för att bolaget delas upp i två delar – it-infrastruktur och telekomverksamhet. Motionärerna anför vidare att i ett sådant fall bör ge regeringen ett bemyndigande att avyttra ägandet i telekomverksamheten. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2020/21:701 att ett led i att säkerställa att även framgent har förutsättningar att vara en stark aktör är bolagets möjligheter att genom prospektering säkerställa tillgången till brytbar malm. I motionens yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att därför bör få reviderade ägardirektiv som syftar till att understryka vikten av att bedriva fortlöpande prospektering. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2020/21:1937 att är statens ägarbolag för delägande i . Syftet är att förnya och förstärka institutens roll i det svenska innovationssystemet. Motionärerna säger sig vara öppna för att som ett led i att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning ska kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar. Ett tillkännagivande med en sådan innebörd förordas i yrkande 11. I kommittémotion 2020/21:2214 yrkande 4 anför m.fl. (SD) att vid en eventuell utförsäljning av bolaget bör delas in i flera delar. De delar som innehåller samhällsviktig it-infrastruktur bör dock behållas av staten. I kommittémotion 2020/21:2217 av m.fl. (SD) anförs att det trots att de finansiella målen för ändrades för finns problem med låg tågstandard och trafikneddragningar. Motionärerna menar att avkastningskravet bör sänkas för att ge bolaget bättre möjligheter till såväl nyinvesteringar som expansion av verksamheten. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande från om behovet av sänkta finansiella mål för SJ. När det gäller förvaltningen av framgår av motion 2020/21:550 av (SD) att regeringen bör kräva att avyttrar sitt innehav i bolaget som producerar förnybar diesel baserad på tallolja (hydrovegetabilisk olja, HVO). Motionären anför att användning av HVO genererar mer utsläpp än användning av motsvarande fossil diesel. I motion 2020/21:2885 av (SD) yrkande 1 föreslås att uppmanar regeringen att sälja sitt aktieinnehav i . Som skäl anges dels att flygmarknaden präglas av stark konkurrens och inte bör störas av statliga aktörer, dels att det inte är rimligt att staten äger ett bolag som man också ska övervaka. Liknande resonemang förs av motionären när det gäller statens ägande i , , och . I yrkandena 2–4 och 6 i motionen förordas tillkännagivanden om att staten bör minska eller avveckla sitt ägande i dessa bolag. I kommittémotion 2020/21:86 av m.fl. (V) förordas i yrkande 7 ett tillkännagivande om att det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag. Motionärerna menar att det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål. Enligt motionen medför dagens vinstkrav att det blir svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Regeringen bör även, enligt yrkande 8, omarbeta ägardirektiven för de bolag med statligt ägande som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid i syfte att avkastningskraven ska följa , skriver motionärerna.