bet · H701MJU19 · 2020-06-09 00:00:00 — Nya livsmedel är ett begrepp i livsmedelslagstiftningen för livsmedel och livsmedelsingredienser som inte ätits i någon större utsträckning inom EU före . Sådana livsmedel måste riskvärderas och godkännas av kommissionen innan de får börja säljas inom EU. Syftet är att skydda folkhälsan genom att kontrollera att livsmedlen är säkra innan de får släppas ut på marknaden. De nya livsmedel som riskvärderats och bedömts vara säkra godkänns, och godkännandet gäller för hela EU. I besluten anges för vilka användningsområden och i vilka doser livsmedlet är godkänt. Nya livsmedel reglerades tidigare av och rådets förordning (EG) nr 258/97 av om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser. Den förordningen ersattes dock av och rådets förordning (EU) nr 2015/2283 av om nya livsmedel. Syftet med den nya förordningen är att effektivisera godkännandeprocessen som en hög säkerhetsnivå behålls. Den nya förordningen bygger på samma principer som den nuvarande, men förtydliganden har gjorts och olika administrativa förfaranden har ändrats. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) kommer bl.a. att genomföra riskvärderingarna i stället för medlemsstaterna. Vidare införs vissa särskilda bestämmelser för s.k. traditionella livsmedel från tredjeländer och det regleras att alla nya livsmedel som godkänts ska finnas i ett EU-gemensamt register. publicerade Efsa en riskprofil om riskerna med användning av insekter som foder och livsmedel där bl.a. flera risker med insekter som livsmedel uppmärksammades. Man framhöll att riskerna varierar betydligt mellan olika insektsarter och hur de har producerats. Det är därför inte möjligt att göra en generell riskvärdering av insekter som livsmedel, utan de måste vara artspecifika. Faror som togs upp var bl.a. sjukdomsframkallande bakterier, naturliga toxiska ämnen, tungmetaller och allergier. Efsa noterade även att ytterligare forskning behövs på området. Riskprofilen ligger till grund för kommissionens bedömningar om insekter som livsmedel. Enligt har flera insektsarter funnits länge på EU:s inre marknad men inga företag eller myndigheter har kunnat visa i vilken omfattning insekter har sålts eller konsumerats som livsmedel inom EU. Enligt kommissionen är därför alla insektsarter att betrakta som nya livsmedel. Varje enskild insektsart måste således genomgå en riskbedömning och godkännas innan den får släppas ut på marknaden som livsmedel. Några länder inom EU (bl.a. , , , och ) tolkade den tidigare förordningen om nya livsmedel som att insekter inte omfattades av lagstiftningen och har därför tillåtit försäljning utan särskilt godkännande. De omfattas av övergångsbestämmelser och får fortsätta sälja insekter under vissa omständigheter fram tills beslut tas om godkännande eller icke-godkännande av en insektsart. har alltid tolkat lagstiftningen om nya livsmedel som att insekter omfattas, så är i ett annat rättsligt läge än våra nordiska grannar. Enligt information från behandlas ett antal ansökningar om godkännande av olika insektsarter som nya livsmedel på EU-nivå. Ansökningarna har kommit olika långt. De första bedöms vara färdigbehandlade av Efsa . Skulle Efsa bedöma bevisen för att en insektsart är säker att äta som tillräckliga har kommissionen på sig att ta ställning till om arten ska godkännas eller inte. Ett sådant beslut kan inte väntas förrän . Enligt är det mer lagstiftning som måste vara på plats innan en ny insektsart får säljas som livsmedel. Kommissionen arbetar just nu med att se över förordning (EG) nr 853/2004 om särskilda hygienregler för livsmedel med animaliskt ursprung, förordning (EG) nr 2073/2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel och importlagstiftningen. Utskottet konstaterar att syftet med att riskvärdera och förhandspröva nya typer av livsmedel såsom insekter är att säkerställa att de är säkra för konsumtion. Genom EU-förordningen om nya livsmedel, som trädde i kraft , har godkännandeprocessen för dessa livsmedel effektiviserats. Utskottet noterar att ett antal ansökningar om godkännande av olika insektsarter som nya livsmedel just nu prövas på EU-nivå. Utskottet följer frågan om ett framtida ökat användande av alternativa födoämnen, varav insekter kan vara ett, med stort intresse. Mot bakgrund av det arbete som pågår föreslås ingen åtgärd med anledning av motion 2019/20:2443 (MP) yrkandena 1 och 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C) och 5 (KD). I ett antal motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , i betänkande 2018/19:MJU12 Livsmedelspolitik, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 3 och avstyrker därför motionsförslagen. Testköp under dold identitet, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3570 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. är positiva till ambitionen i propositionen att effektivisera tillsynen enligt och att propositionen innehåller förslag som ska leda till att tillsynen blir mer likvärdig i hela landet genom att länsstyrelserna ska ha rätt att förelägga en kommun som har brister i sitt tillsynsuppdrag att rätta till dessa. Vi konstaterar dock att mer måste göras för att stärka likvärdigheten i tillsynen i hela landet. Ambitionen att effektivisera tillsynen enligt måste överensstämma med en myndighetsutövning som sker på ett konsekvent och förutsebart sätt. Vi vill av den anledningen understryka att s.k. testköp under dold identitet, vilket föreslås tillåtas för kemiska produkter och biotekniska organismer och varor, bara ska få användas i undantagsfall av tillsynsmyndigheten för att kontrollera att reglerna följs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur ett testköp ska göras och av dessa ska det framgå – att testköp enbart i undantagsfall får användas för att kontrollera att reglerna följs. Testköp är en åtgärd som endast får användas när andra alternativ är uttömda. I regel ska kontrollmyndigheterna använda sig av de möjligheter som redan står till deras förfogande i tillsynsarbetet, inklusive beställningar och inköp av produkter och varor i myndighetens namn. Det innebär att ett testköp bara kan genomföras efter att tillsynsmyndigheten har använt ett öppet köp, och alla andra öppna tillsynsformer, som kontrollverktyg. – att testköp endast får användas om det rör sig om en identifierad direkt fara som går att härleda till en specifik produkt eller vara. Testköp ska alltså inte få användas för att en viss produkt- och/eller varugrupp kan tänkas utgöra en fara. I regel ska kontrollmyndigheterna använda sig av de möjligheter som redan står till deras förfogande i tillsynsarbetet. Att myndigheter arbetar under dold identitet är ett stort avsteg från principen om att myndigheter ska arbeta under öppna former som är iakttagbara för medborgarna. Det måste därför finnas väl genomarbetade kontrollmekanismer på plats för att minimera risken att tillsynsmyndigheter använder sig av möjligheten på ett felaktigt sätt. Offentlig upphandling, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2019/20:1013 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2229 av (M). Viltkött innehåller många mineraler och är klimatsmart mat. Djuren betar i naturen utan att ha transporterats. Köttet är magert och proteinrikt. Viltkött är fritt från antibiotika och andra främmande tillsatser och är det mest miljövänliga kött vi kan äta. Vilda djur föds fria, lever fria i naturen och väljer själva vad de äter. Dessa djurs kött är ekologiskt i ordets rätta bemärkelse. Med anledning av detta bör regeringen verka för att förmå kommunerna att köpa in och servera viltkött i skolor och på äldreboenden. Livsmedelskontroll, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 29. Slakteri- och vilthanteringsanläggningar ska betala en avgift till för offentlig kontroll. har några av högsta avgifter för köttkontroll. Detta innebär en klar konkurrensnackdel. behöver effektivisera sin verksamhet, men det behövs också ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare och ligga på en nivå närmare europeiska konkurrenters. Märkning av livsmedel från länder med afrikansk svinpest, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:598 av m.fl. (SD) yrkande 4. Den afrikanska svinpesten sprider sig inom EU, och flera medlemsstater har drabbats. Viruset angriper både vildsvin och tamgrisar och orsakar stora problem för grisnäringen i de länder där sjukdomen finns. Sjukdomen är mycket smittsam och kan bl.a. spridas via animaliska livsmedel som slängs i naturen och som sedan äts av vildsvin. Utbrott av andra sjukdomar har också skett efter slarvig hantering av livsmedel, t.ex. mul- och klövsjuka. Med tanke på de stora konsekvenserna är det rimligt med ett krav på informativ märkning om vad man ska undvika för att inte sprida smitta på produkter av gris från de länder där sjukdomen finns . Det minskar risken för att någon på grund av oförstånd sprider smittan till nya länder. Regeringen bör verka inom EU för att regler om en sådan märkning kommer på plats. Märkning av fiskprodukter, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 7. Inom ramen för januariavtalet har Liberalerna enats med , och om ett antal åtgärder för att utveckla det hållbara fisket. Utöver det som genomförs som en följd av januariavtalet är det viktigt att konsumenten kan bidra till ett mer hållbart fiske och vattenbruk genom att göra medvetna val vid köp av fisk och skaldjur. Liberalerna välkomnar tydlig och enkel märkning, som visar att fisket bedrivs på ett hållbart sätt vad gäller fiskbestånd och klimatpåverkan. Klimatmärkning av livsmedel, punkt 8 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 42, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 49. vill stärka individernas möjlighet till medvetna val i mataffären. För konsumenten är det svårt att göra ett upplyst val när det kommer till klimataspekter från livsmedel. Maten står för ungefär en fjärdedel av de svenska utsläppen av klimatgaser. vill tre av fyra konsumenter kunna välja mat med lägre klimatpåverkan. Vi vill därför se en tydlig, obligatorisk, klimatmärkning av livsmedel likt näringsdeklarationerna för att konsumentens val ska underlättas. Klimatmärkningen bör omfatta såväl importerade som inhemskt producerade livsmedel, och utsläppen ska beräknas ur ett livscykelperspektiv där utsläpp från transporter och förpackningar ingår. Inledningsvis bör de produkter med högst klimatavtryck omfattas, men i förlängningen bör även fler varor och tjänster omfattas av sådana deklarationer. Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger och i storhushåll, punkt 9 (SD, KD) av (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 50 samt 2019/20:952 av (SD), 2019/20:1701 av (SD) och 2019/20:2317 av m.fl. (S). Vi anser att krav på produktursprung ska införas på menyer för ökad konsumentmakt. Som konsument bör man ha rätt att veta vad man köper på restaurang. Det är givetvis alltid möjligt att fråga personalen men det kan ibland uppfattas som omständligt och många avstår av olika skäl. Vi anser därför att det bör framgå av menyn vilket ursprung huvudingrediensen i maträtten har då det har avgörande betydelse för hur mycket och vilka restprodukter man kan förvänta sig att konsumera och hur villkoren ser ut för de som producerat maten. Ett exempel där det kan skilja sig mycket mellan producentländer är antibiotikaanvändningen i köttproduktionen. Information om djurhållning, arbetsvillkor och besprutningsgrad behöver konsumenten också för att kunna göra medvetna val. Även konsumenter som serveras mat inom de offentliga verksamheterna, såsom skolor, vård och omsorg, bör få information om matens ursprung. Kommuner och regioner bör därför på menyerna uppge ursprungsland för de köttråvaror som använts. Utöver en obligatorisk ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger anser vi även att storhushåll och livsmedelsindustrin ska omfattas av kravet på obligatorisk ursprungsmärkning. Regelverket för viltkött, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 47. Regeringen bör inleda arbetet med att förändra attityderna och marknadsföra vilt som en resurs. Den största utmaningen för företagarna inom viltnäringen är det komplicerade regelverk som gäller för att hantera produkten. Reglerna för vilthantering måste förenklas för att få ut viltköttet i handeln. Regelverket för viltkött, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 47 och 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 30. Kött från vilt är en högvärdig proteinkälla med mycket låg negativ miljöpåverkan. Därför är det viktigt med ett regelverk som underlättar småskalig beredning och försäljning av kött. Förenklad försäljning av vildsvinskött, punkt 11 (M, SD, KD) av (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2019/20:956 av Per och (båda SD), 2019/20:1023 av (M), 2019/20:1024 av (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:1376 av och (båda S), 2019/20:2026 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2173 av (M), 2019/20:2544 av (M) yrkande 4, 2019/20:2641 av (M) och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 19. I har vildsvinsstammen vuxit explosionsartat , vilket orsakar problem för många lantbrukare som får sina jordbruksgrödor förstörda när vildsvinen bökar efter föda. I beräknas vi ha mellan 200 000 och 300 000 vildsvin. Förmodligen kommer stammen att fortsätta öka och sprida sig, och vi är bara i början av vildsvinens utbredning. Vildsvinens höga förökningstakt medför att en lokal population kan fördubblas under gynnsamma förhållanden. Tack vare vildsvinens förökningstakt finns det stora möjligheter att öka avskjutningen av djuren och få ut mer kött på marknaden, men då måste det löna sig att fälla vildsvinet och sedan sälja köttet. Om köttet är för egen konsumtion kan jägaren själv ta ett trikinprov och skicka in till ett godkänt laboratorium. Om köttet ska säljas vidare måste en vilthanteringsanläggning, dvs. slakterier för vilt som är godkända av , hantera köttet och det måste besiktigas av legitimerade veterinärer, anställda av , för att säkerställa att vildsvinskött som kommer ut på marknaden är fritt från trikiner. I grunden är en säker livsmedelshantering viktig. Människor måste känna sig trygga med maten de äter. Problemet är att avsättningsmöjligheterna för vildsvinskött är begränsade med nuvarande krav på att köttet ska gå via en vilthanteringsanläggning, eftersom många har långt till närmaste anläggning och priset som anläggningarna betalar kan upplevas som för lågt för att skapa incitament för jakt. Vi föreslår därför att jägare ska få sälja mindre mängder vildsvinskött direkt till konsument, i stället för som då vildsvinet måste ha passerat en vilthanteringsanläggning, endast med kravet att det är testat för trikiner på samma sätt som jägare själva gör för egenkonsumtion, och att de jägare som säljer kött vidare kan presentera intyg på att köttet testats för trikiner. Eftersom jägare enligt vårt förslag endast ska få lov att sälja direkt till konsument kommer det att röra sig om småskalig försäljning, och berörda jägare kommer att kunna hållas direkt ansvariga för det kött de säljer. Det enkla provet, den låga kostnaden, småskaligheten och det direkta ansvaret talar för att jägare inte kommer att finna någon anledning att missköta sitt ansvar och inte trikintesta köttet före försäljning. Det kan dock finnas skäl att överväga om jägaren måste genomgå en viltundersökningsutbildning med ett avsnitt om trikiner för att få sälja vildsvinskött för att säkerställa att berörda jägare har den kunskap som krävs för en fortsatt hög livsmedelssäkerhet. Vidare bör lokala restauranger och näringsidkare enligt tysk modell få möjlighet att köpa viltkött direkt från jägare. Detta bör tillåtas förutsatt att köttet är testat där så krävs och förutsatt att jägare som i mindre skala önskar sälja direkt till näringsidkare och restauranger är registrerade hos den kommun där vilthanteringen sker för att på så vis möjliggöra förenklade kontroller. Tillgängliggöra vildsvinskött, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:1024 av (M) yrkande 2. För att det ska vara möjligt att på ett bra sätt få ut mer viltkött till konsumentledet behövs en högre kapacitet för bl.a. trikintestning och slakt. Vi anser att regeringen bör verka för fler vilthanteringsanläggningar i hela landet för att möta ett växande behov av säker hantering och slakt av vilt. Tillgängliggöra vildsvinskött, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:1024 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 14. Tillgången till viltkött bör ökas så att fler får möjlighet att konsumera viltkött. Ökad kunskap om vilt som livsmedel är ett steg i rätt riktning för att kunna marknadsföra viltkött som hälsosam mat. Viltet har stor potential att nå fler konsumenter om attityderna till jakt och viltkött förändras. Att äta vilt ska kunna vara en självklarhet och inte som ett exotiskt inslag. Förenklad försäljning av vildsvinskött, punkt 11 (C) (C) och (C) anför: Antalet vildsvin har blivit ett stort problem för jordbruket, skogsägarna och trafiken. Viltkött är klimatsmart, antibiotikafritt och smakrikt. Trots detta är jakten på vildsvin för liten och det beror till viss del på att avsättningen för vildsvinskött är för begränsad. I kommittémotion 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 19 anförs att regeringen bör verka för åtgärder som leder till ökad efterfrågan på svenskt vildsvinskött. Vi vill att viltkött lyfts som en resurs i stället för att man pratar om köttet som en belastning. För att göra det möjligt behövs förenklade regler som förbättrar möjligheterna att få ut viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger. har förhandlat fram ett regelverk med regeringen som ligger helt i linje med motionen. Detta regelverk ska nu genomföras, och i avvaktan på detta har vi valt att inte ställa oss bakom motionen i denna fråga. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:137 Förbättrad tillsyn på miljöområdet: antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2019/20:3570 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om testköp under dold identitet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föreskrifterna om hur testköp under dold identitet ska genomföras ska vara i enlighet med det som föreslås i motionen och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:256 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning av palmolja och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vilt som mat och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta regelverket för vilthantering och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla reglerna kring försäljning av vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vilt som klimatsmart kött i skola och omsorg och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:598 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kulturmärkning av svenska matprodukter av stort kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka inom EU för att få till stånd regler om livsmedelsmärkning som minskar risken för spridning av den afrikanska svinpesten och tillkännager detta för regeringen.