bet · H701TU11 · 2020-04-17 00:00:00 — En viktig del i beslut om det klimatpolitiska ramverket är etappmålet för inrikes transporter (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24). Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . Utskottet har uppmärksammat att Trafikanalys har föreslagit att det av beslutade klimatmålet för transportsektorn inom miljömålssystemet även ska utgöra ett etappmål för de transportpolitiska målen och att har understrukit betydelsen av att de transportpolitiska målen är förenliga med klimatmålen. Mot den bakgrunden angav regeringen i budgetpropositionen att etappmålet för inrikes transporter ska utgöra ett nytt etappmål för det av beslutade transportpolitiska hänsynsmålet. Utskottet har i betänkande 2019/20:TU1 påmint om att användningen av samma mål på flera områden ställer höga krav på att redovisning och bedömningar på de olika områdena hänvisar till varandra på ett konsekvent sätt. Insatser för att nå etappmålet Utskottet kan konstatera att en rad olika åtgärder har vidtagits för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. Åtgärderna har sammanfattats i bl.a. skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238). Skrivelsen innehåller en handlingsplan för bl.a. fossilfria transporter och elektrifiering med en rad åtgärder som syftar till att ställa om till effektiva fordon och fossilfria drivmedel. Utskottet delar regeringens bedömning att det för att klara klimatmålen behövs en aktiv politik, en löpande uppföljning och att styrmedlen inom transportområdet utvecklas. I klimatstrategin lyfter regeringen fram ett transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon samt förnybara drivmedel. Utskottet vill liksom regeringen understryka att transportsektorns utsläpp och beroende av importerade fossila bränslen varken är förenligt med klimatpolitiska målsättningar eller med energipolitikens grundpelare om försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Fordonsflottan måste därför bli fossilfri och målsättningarna förutsätter en långtgående omställning av transportsektorn. Utskottet välkomnar regeringens ambition att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Genom de ambitiösa målsättningarna och insatserna har tagit på sig rollen som ett internationellt föregångsland i omställningen till en fossilfri transportsektor. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att agera pådrivande för en sådan omställning i internationella sammanhang. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen enligt klimatlagen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. I enlighet med klimatlagen överlämnade regeringen den första klimatpolitiska handlingsplanen till (prop. 2019/20:65). I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Miljö- och jordbruksutskottet kommer att behandla regeringens proposition . Inom ramen för detta beslutade miljö- och jordbruksutskottet att bereda bl.a. trafikutskottet möjlighet att yttra sig över propositionen och inkomna följdmotioner. Regeringen konstaterar i propositionen att transportsektorn har en betydande miljöpåverkan, inte minst vad gäller utsläpp av växthusgaser. Transportsektorns betydelse för klimatomställningen understryks av att det är den enda sektorn för vilken har beslutat om ett sektorspecifikt klimatmål. Transporternas växthusgasutsläpp har enligt regeringen minskat , men minskningstakten behöver öka för att etappmålet för inrikes transporter ska nås. Utskottet delar denna bedömning och välkomnar därför att regeringen intensifierar arbetet med att ställa om transportsektorn till fossilfrihet – utsläppen måste minska i betydligt snabbare takt . Transportsektorn ska, utöver att nå etappmålet för inrikes transporter till 2030, även bidra till det långsiktiga klimatmålet om nettonollutsläpp . Utskottet delar regeringens bedömning att de åtgärder som vidtas i syfte att nå etappmålet för inrikes transporter därför bör beakta att även det långsiktiga klimatmålet ska kunna nås på ett så effektivt sätt som möjligt. Handlingsplanens innehåll är av sådan karaktär att det i praktiken, och med hänsyn till redan beslutade åtgärder, utgör steg på vägen mot omställningen bortom 2030. övergripande klimatmål – att utsläpp ska vara nettonoll – innebär att flera sektorer i princip kommer att behöva nå nollutsläpp . För att klara det övergripande målet kommer de sektorer som har bättre förutsättningar för utsläppsminskningar att behöva gå före. Regeringen menar att transportsektorn har jämförelsevis goda förutsättningar att minska utsläppen genom ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och elektrifiering och genom att gå från fossila till hållbara förnybara drivmedel. Utskottet delar den bedömningen. Det är därför viktigt att väga in långsiktiga perspektiv som planering av bostäder, bebyggelse och infrastruktur. Utöver det behöver förutsättningar skapas för en snabb elektrifiering av transporter och överflyttning av transporter till energieffektiva transportsätt. Även arbetet med innovationer på transportområdet är viktigt för möjligheterna att nå klimatmålen. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma med uppdrag till relevanta myndigheter om arbete och samverkan för att minska transporternas klimatpåverkan, i linje med klimatmål. För att målen ska kunna nås krävs att varje myndighet, inom ramen för sitt uppdrag, arbetar för att klimatmålet för transportsektorn ska nås. Därutöver krävs även samverkan mellan berörda myndigheter för att säkerställa att myndigheterna kompletterar och förstärker varandras arbete och att dubbelarbete undviks. Utskottet uppmärksammar att regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. Utredaren ska bl.a. föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utredaren ska vidare analysera förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar, analysera hur ett EU-förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar och en utfasning av fossila drivmedel i EU kan åstadkommas och lämna nödvändiga författningsförslag, dock inte inom skatteområdet där endast åtgärder får analyseras och konsekvensanalyser utföras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser fram emot resultaten av denna utredning med stort intresse. När det gäller de olika myndigheternas insatser för att ska nå etappmålet för inrikestransporter vill utskottet bl.a. peka på följande. har i uppdrag från regeringen att öka berörda aktörers kunskap om hur transportsektorn kan reducera utsläppen av växthusgaser. Med nuvarande insatser når halvvägs för att uppnå etappmålet för inrikes transporter enligt beräkningar. För att öka takten i reduceringen av utsläpp ska , tillsammans med andra myndigheter och aktörer, genomföra flera informations- och kunskapshöjande insatser, vilket utskottet ser positivt på. ska bl.a. arrangera en årlig resultatkonferens –2022, och en årlig resultatredovisning ska presenteras i samband med konferensen. Fokus ska vara på åtgärder som kan ge stor klimatnytta, och som kan användas av berörda myndigheter och andra aktörer i deras planering och verksamhet. ska dessutom tillsammans med andra parter genomföra insatser för att öka kunskapen om att äga och köra eldrivna fordon. Särskilda insatser ska riktas till bilhandlare och aktörer med verksamhet som riktar sig till trafikanter längs större vägar. ska även vidta informations- och kunskapshöjande åtgärder för att bidra till att utveckla kommuners och regioners arbete i frågor om klimatkrav i upphandling på transportinfrastrukturområdet. Regeringen har uppdragit åt att skapa en arena om fossilfri tillgänglighet och transporteffektivitet i städer. Syftet är att genom erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning mellan relevanta aktörer skapa förutsättningar för att skala upp åtgärder och öka genomförandetakten i arbetet med att nå etappmålet för inrikes transporter och skapa förutsättningar för att har nettonollutsläpp . Utskottet vill även lyfta fram att och har ett uppdrag om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet. Inom ramen för det uppdraget ska myndigheterna bl.a. åskådliggöra goda exempel och ge rekommendationer om möjligheten att öka antalet nollemissionsfordon i städer. Vidare ska myndigheterna genomföra dialogmöten, erfarenhetsutbyte samt rekommendationer om att skapa förutsättningar för attraktiva och klimatsmarta transporter i städer. Utöver detta ingår bl.a. erfarenhetsutbyte och lösningar för laddning av elfordon i städer. Utskottet konstaterar att menar att det är en stor utmaning att få transportsektor fossilfri till 2045, men menar att transportsektorn är på frammarsch med såväl förnybara drivmedel och elektrifiering som energieffektiva fordonstekniker. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att har haft i uppdrag av regeringen att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. Samordningsuppdraget, Soft, pågick 2016–2019 och genomfördes tillsammans med Transportstyrelsen, , , och . I uppdraget ingick att ta fram en strategisk plan för omställningen, samordna arbetet och föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper. Dessutom ingick att skapa synergier med andra nationella satsningar som behövs för omställningsarbetet. Myndigheten skulle också ta fram en plan för hur samhällsekonomiska kostnader och nyttor av arbetet ska utvärderas. Den strategiska planen överlämnades till . I den strategiska planen formuleras ett antal förslag och åtaganden för att underlätta övergången till en fossilfri transportsektor. Den strategiska planen identifierar tre centrala områden för omställningen till fossilfrihet. Det handlar om att få ett mer transporteffektivt samhälle, få fram energieffektiva och fossilfria fordon och transportmedel samt uppnå en högre andel förnybara drivmedel. I rapporten framhålls bl.a. att det handlar om en stor omställning som ska ske , och potentialen inom alla tre områden kommer därför att behöva utnyttjas för att nå de ambitiösa mål som satts upp. Åtgärder för ett transporteffektivt samhälle har enligt rapporten särskilt stor potential i miljöer där förutsättningarna är goda för överflyttning mellan trafikslagen och där bebyggelseplaneringen kan bidra till en minskad efterfrågan på bilresor. På landsbygden kommer större vikt att behöva läggas vid energieffektiva fordon och förnybara drivmedel. har drivit samordningsuppdraget som ett program för att samordna och följa upp de förslag och åtaganden som presenterades i planen. Samtliga Soft-myndigheter har deltagit i genomförandet av den strategiska planen. Enligt uppgift från avslutas arbetet med Soft . publicerade och de övriga Soft-myndigheterna en gemensam uppföljning av arbetet med omställningen av transportsektorn. Där konstateras att omställningen av transportsektorn går för långsamt för att nå etappmålet för inrikes transporter, och man pekar på behovet av att hitta hållbara systemlösningar för att bygga ett mer transporteffektivt samhälle. Myndigheterna lämnar olika förslag för att öka omställningstakten. Utskottet uppmärksammar att regeringen i proposition 2019/20:65 har framfört att samverkansarbetet kring omställningen ska genomföras inom ramen för myndigheternas mandat. Om viktiga åtgärdsbehov utanför myndigheternas rådighet identifieras ska detta redovisas för regeringen. Regeringen konstaterar att samverkan mellan myndigheter är prioriterad och bedömer att myndigheterna bör samverka strategiskt och åtgärdsinriktat för att bidra till att etappmålet för inrikes transporter till 2030 nås och en fossilfri transportsektor . Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma med uppdrag till relevanta myndigheter om arbete och samverkan för att minska transporternas klimatpåverkan, i linje med klimatmål. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att stöder forskning och innovation om energieffektivare och mindre miljöbelastande transportsystem och ger stöd till att innovationer förs ut på marknaden både nationellt och internationellt. Utskottet noterar att har identifierat följande behovsområden: ett transporteffektivt samhälle, resurseffektiva och fossilfria fordon och farkoster samt förnybara drivmedel. Utskottet kan konstatera att enligt Trafikanalys uppföljning av de transportpolitiska målen 2019 har transportsektorns andel av energi från förnybara drivmedel och förnybar el ökat kontinuerligt sedan de transportpolitiska målen antogs och fram . är det land inom EU som uppnått den högsta andelen förnybar energi i transportsektorn, , medan EU-snittet 2017 låg under de som är målet . Trafikanalys konstaterar att de inhemska växthusgasutsläppen från transporter domineras av vägtrafiken. Ett sätt att minska dessa utsläpp är att ersätta fossila drivmedel med drivmedel tillverkade av förnybara råvaror. Det är en åtgärd som enligt Trafikanalys har god potential att ge effekt på kort sikt, eftersom den inte förutsätter att fordonsflottan måste bytas ut. Att öka andelen förnybara drivmedel är också syftet med reduktionsplikten. De levererade volymerna flytande biodrivmedel har ökat kontinuerligt sedan de transportpolitiska målen antogs 2009 . skedde dock ett trendbrott, och de samlade leveranserna av flytande biodrivmedel minskade . De samlade volymerna av flytande drivmedel var i stort sett oförändrade, vilket innebär att andelen förnybara drivmedel sjönk . Utskottet noterar att leveranserna av etanol fortsätter att minska, då andelen bensinbilar sjunker i den svenska bilflottan. Utskottet ser med oro på Trafikanalys bedömning att den utveckling som kan observeras leder mot att etappmålet för inrikes transporter blir mer avlägset. överlämnade Trafikanalys en rapport till regeringen där myndigheten undersöker hur en introduktion av tunga fordon med låga utsläpp skulle kunna främjas. Trafikanalys skulle analysera om det finns behov av ytterligare styrmedel för att ställa om flottan av tunga fossildrivna fordon, så att utsläppen av växthusgaser kan minska enligt klimatmålet för inrikes transporter. Trafikanalys konstaterar att det finns ca 84 000 tunga lastbilar i trafik i . Av dem är dieseldrivna och särskilt anpassade för alternativa drivmedel. nyregistreras knappt 8 000 tunga lastbilar i , och Trafikanalys bedömning är att omställningen till fossilfrihet kommer att gå långsammare för tunga lastbilar än för personbilar och bussar. Trafikanalys föreslog därför en miljölastbilspremie. överlämnade en rapport till regeringen med särskilt fokus på transportsektorn. Rådet påpekar i sin rapport att elbilsförsäljningens tillväxt är för liten för att ge utslag på fördelningen mellan användningen av olika energislag inom transportsektorn. I rapporten lämnas tio rekommendationer till regeringen för fossilfria transporter, varav fyra om ledarskap och styrning inom transportområdet och sex om styrmedel på transportområdet. Det handlar bl.a. om behovet av en handlingsplan för fossilfrihet, att bygga bort bilberoendet, att skynda på elektrifieringen och att bestämma ett slutdatum för försäljning av fossila drivmedel. Man pekar i rapporten på att regeringen i regeringsförklaringen aviserade att inga nya bensin- eller dieseldrivna bilar skulle få säljas efter 2030. Enligt framstår det dock som oklart hur ett sådant mål ska omsättas i praktiken eftersom samma bränslen i princip kan tillverkas av såväl fossil som förnybar råvara. anser att det är viktigt att i stället sätta en bortre gräns för försäljningen av alla fossila drivmedel, vare sig det är bensin, diesel eller fossil fordonsgas. Vidare framhålls att ett stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel kan kompletteras med att i närtid införa ett formellt krav på att alla nya bilar som säljs ska kunna drivas på ett fossilfritt drivmedel (inklusive el) eller på ett bränsle med en hög inblandning biodrivmedel. I rådets rapport konstateras att de klimatpolitiska målen bortom 2020 inte kommer att nås med nuvarande förutsättningar och beslutad politik. När det gäller rådets tio rekommendationer för fossilfria transporter konstateras rapport att regeringen tar flera steg i linje med dessa rekommendationer, bl.a. genom att utreda ett stoppdatum för användning av fossila drivmedel. konstaterar dock att det inte finns någon tidplan för de insatser som handlar om ett transporteffektivt samhälle och elektrifiering, vilket ökar risken för att omställningen likväl, genom reduktionsplikten, kommer att vila tungt på stora volymer importerade biodrivmedel. Rådet betonar att detta innebär osäkerheter för både hållbarhet och ekonomi. Fordons klimat- och miljöpåverkan När det gäller frågan om fordons klimat- och miljöpåverkan kan utskottet inledningsvis konstatera att alla nya fordon som registreras eller tas i bruk inom EU ska uppfylla EU-gemensamma krav. Avgasutsläpp regleras genom och rådets förordningar om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp (715/2007 och 595/2009). Där finns bl.a. bestämmelser om att motorfordon och motorer ska uppfylla vissa krav i fråga om utsläpp. Utskottet vill lyfta fram att miljö- och klimatminister i ett svar på skriftlig fråga 2019/20:250 har framfört att de nya koldioxidkraven innebär en rejäl skärpning av kraven jämfört med . Statsrådet konstaterar att biltillverkarna ska klara av kravnivån 2021. Flera biltillverkare behöver göra stora minskningar av utsläppen från nya bilar för att klara den nya kravnivån. Den biltillverkare som inte når EU-kraven får betala höga böter från . Utskottet välkomnar att statsrådet kommer att följa utvecklingen noga för att se att de nya EU-kraven efterlevs. Utskottet konstaterar också att skärps EU:s koldioxidkrav för nya bilar jämfört med . Utskottet vill vidare uppmärksamma att Transportstyrelsen arbetar med vägfordons energiförbrukning och klimatpåverkan, bl.a. genom internationell reglering av nya fordon, bränslen, miljöbilsregler och upphandlingskrav. Utskottet vill lyfta fram att Transportstyrelsen deltar i olika internationella forum för att minska vägtrafikens klimatpåverkan. Inom fordonsteknik och bränslen arbetar Transportstyrelsen med utveckling mot energieffektivisering och en ökad andel hållbara biobränslen. Internationellt driver myndigheten utvecklingen av godkännandesystem för fordon med ny teknik. Nationellt handlar Transportstyrelsens arbete främst om frågor kring upphandling, miljöbilspremier och olika skatteincitament. Utskottet kan konstatera att och rådets direktiv /33/EG syftar till att främja rena, hållbara och energieffektiva transporter. Miljökraven innebär att man ska ta hänsyn till fordonens energianvändning, koldioxidutsläpp och utsläpp av vissa luftföroreningar vid upphandling av bilar (personbilar, bussar och lastbilar) och vissa kollektivtrafiktjänster. Enligt Transportstyrelsen ska uppgifter om bränsleförbrukning, koldioxidutsläpp och utsläpp av föroreningar i första hand grundas på EU-gemensamma värden baserat på lagstiftning för typgodkännande, s.k. certifieringsvärden. I avsaknad av detta ska allmänt vedertagna testförfaranden användas eller resultat från tester som utförts för den berörda myndigheten eller, i avsaknad av detta, information från tillverkaren. Utskottet kan konstatera att för lätta fordon (personbilar och lätta lastbilar) finns det enligt Transportstyrelsen certifieringsvärden att tillgå. För tunga fordon är enligt Transportstyrelsen inga certifieringsvärden tillgängliga för bränsleförbrukning. Det beror på att motorer till tunga fordon, till skillnad mot lätta fordon, är utvecklade för att sitta i ett stort antal olika typer av fordon och chassin. Transportstyrelsen menar att det skulle bli mycket kostsamt att certifiera varje motor/fordon/chassikombination. Enligt vad utskottet har erfarit pågår det emellertid arbete för att ta fram en EU-gemensam metod för att certifiera tunga fordon avseende bränsleförbrukning men det kommer enligt Transportstyrelsen att ta till innan dessa certifieringsvärden finns tillgängliga. Även om lagstiftning för beräkning av tunga fordons bränsleförbrukning inte finns tillgängligt än så har det enligt Transportstyrelsen tagits frivilliga initiativ för att ta fram värden på bränsleförbrukning för att användas vid t.ex. upphandlingar. Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84) föreslog ett system för energimärkning av lätta fordon och att skulle ges i uppdrag att genomföra förslaget. har tillsammans med , , , och Transportstyrelsen lagt fram ett liknande förslag i Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet. Utskottet noterar att regeringen, enligt proposition 2019/20:65, avser att ge en lämplig myndighet i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. Såväl insatser på EU-nivå som nationella regleringar bör övervägas. Energimärkningen av vitvaror och andra energirelaterade produkter bör enligt regeringen kunna utgöra en utgångspunkt för arbetet. EU:s s.k. besiktningspaket består av dels och rådets direktiv /45/EU av om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet och om upphävande av direktiv /40/EG, dels och rådets direktiv /47/EU om tekniska vägkontroller av trafiksäkerheten hos nyttofordon i trafik i unionen och om upphävande av direktiv /30/EG. Det har genomförts i svensk rätt och tillämpas från . Med anledning av EU-direktiven har Transportstyrelsen reviderat sina föreskrifter samt genomfört en översyn av föreskrifterna i övrigt. Transportstyrelsen har ansvaret att föreskriva om krav i samband med kontrollbesiktning, vägkantskontroll och registreringsbesiktning av fordon m.m. Utskottet kan konstatera att det har framförts kritik från fordonsbesiktningsbranschen mot att de nya reglerna i för hur besiktningen ska gå till gör att många miljö- och hälsoskadliga fordon godkänns vid besiktningen, bl.a. i branschens årsrapport . Utskottet vill framhålla att regeringen har gett Transportstyrelsen och i uppdrag att analysera klimat- och miljöeffekter av föreskrifterna om kontrollbesiktning och annan reglering som rör kontroll av motorfordon. Analysen inkluderar effekterna av ändringarna av föreskrifterna om kontrollbesiktning som trädde i kraft . Utskottet kan konstatera att ändringarna i första hand var föranledda av ändrade EU-regler och innebar såväl höjningar som sänkningar av gränsvärden för fordons utsläpp av olika ämnen. På området finns harmoniserad EU-reglering som ska införas och respekteras men det finns möjlighet att göra vissa nationella tillämpningar. Av myndigheternas redovisning framgår att för fordon finns i stort ett gott miljöskydd vad gäller tillverkning, godkännande, kontrollbesiktning, normalt brukande och återvinning. Men vad gäller brukande är kontrollbesiktning och flygande inspektion av polis inte effektiva nog. I rapporten konstateras att de skattade utsläppseffekterna av de genomförda regeländringarna är små, i de allra flesta fall i storleksordningen eller mindre. konstateras att osäkerheten i analysen är stor. Analysen visar också att en stor del av de fordon som blir godkända mot de nya gränsvärdena för kolväten, men som skulle ha underkänts med de gamla gränsvärdena, ändå kommer att underkännas mot andra oförändrade gränsvärden vid kontrollen. Transportstyrelsens och bedömning är att de genomförda regeländringarnas miljö- och hälsoeffekter inte närmare kan kvantifieras.