bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — I propositionen anges vidare att har ett mål om effektivare energianvändning till 2030 jämfört med . Detta mål är enligt regeringen viktigt även för att underlätta den ökade elektrifieringen. Insatser för energieffektivisering bör enligt regeringens bedömning stärkas. Förutom nationella åtgärder är om bl.a. ekodesign och energimärkning viktiga verktyg som behöver utvecklas ytterligare. Åtgärder bör vidtas för att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme och vindkraft. Regeringen anför vidare att har en elmarknad som fungerar väl med hög leveranssäkerhet, god överföringskapacitet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Kraven och utmaningarna kan dock förväntas öka framöver. Ett robust och starkt elnät tillsammans med rätt incitament till flexibilitet är enligt regeringen avgörande. Elnätet behöver utvecklas på alla nivåer i takt med den ökade elektrifieringen av samhället. Åtgärder bör tas för att öka flexibiliteten, bl.a. på efterfrågesidan. I propositionen anförs att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi bör stärkas. Flera åtgärder inom detta område bör enligt regeringen genomföras . Bland annat bör en nationell strategi för cirkulär ekonomi tas fram och en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter göras för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. Regeringen anför vidare att industrin behöver anpassa sina värdekedjor till en cirkulär ekonomi och att avfall bör behandlas som en resurs. I detta sammanhang skulle enligt regeringen ett plastreturraffinaderi i kunna spela en viktig roll. Det bör därför analyseras i vilken utsträckning befintliga stödsystem för industrins omställning kan bidra till en sådan etablering inom ramen för statsstödsreglerna. Regeringen anför vidare att en rad åtgärder genomförs på både EU-nivå och svensk nivå. och rådets direktiv (EU) 2019/904 av om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön syftar förutom åtgärder som förebygger nedskräpning till att både minska konsumtionen och öka återvinningen av engångsplastprodukter. Regeringen anför vidare att den avser att utreda en skatt på fler engångsprodukter samt förbud mot fler plastartiklar i strävan att nå en mer cirkulär ekonomi. Regeringen avser även att tydligare prioritera det harmoniserade standardiseringsarbetet för att underlätta plaståtervinning. Vidare framhåller regeringen i propositionen att en skatt på avfallsförbränning bidrar till att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning Regeringen anför i propositionen att en hållbar markanvändning som möjliggör substitution av fossilintensiva material och fossila bränslen med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi och för att nå de nationella klimatmålen. bör långsiktiga kolsänkor bevaras , biologisk mångfald värnas och ekosystemtjänster vidmakthållas. Det nationella skogsprogrammet bör utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. har tillkännagett att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta (bet. 2018/19:MJU8 reservation 27 punkt 20, rskr. 2018/19:146 och 2018/19:147). Regeringen anför i propositionen att den instämmer i det som anges i reservationen om att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att större investeringar ska komma till stånd t.ex. i anläggningar för produktion av biobränslen. Regeringen avser därför att tillsammans med de gröna näringarna ta fram en svensk bioekonomistrategi som bidrar till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet samt skapar miljö- och klimatnytta. Regeringen anger även att den avser att ha en fortsatt hög ambition när det gäller naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Av propositionen framgår att det nuvarande regelverket under Kyotoprotokollet för beräkning av kolsänkan sträcker sig till 2020. Något detaljerat regelverk för bokföring av skog och annan markanvändning finns inte under . EU har därför, genom LULUCF-förordningen[2], som första part tagit fram gemensamma bokföringsregler för tiden efter Kyotoprotokollet . LULUCF-förordningen omfattar upptag och utsläpp av växthusgaser till och från markkategorier som är påverkade av mänsklig aktivitet. Utgångspunkten i LULUCF-förordningen är att varje medlemsstat förbinder sig att säkerställa att utsläppen inte överskrider upptagen, beräknade som summan av de totala utsläppen och de totala upptagen inom dess territorium enligt bokföringsreglerna i förordningen. I propositionen anförs att ett ökat kolupptag, och minskade utsläpp, kan bidra till negativa nettoutsläpp och vara en kompletterande åtgärd för att bidra till att etappmålen i det klimatpolitiska ramverket nås. Det får dock inte bli en förevändning för att minska omställningstrycket för att få ner de fossila utsläppen. Regeringen tillsatte en utredning om kompletterande åtgärder för att nå negativa utsläpp av växthusgaser (dir. 2018:70). Utredningen har tagit namnet Klimatpolitiska vägvalsutredningen (M 2018:70). Utredningen ska föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp av växthusgaser och bl.a. utreda vilken potential olika åtgärder har för att öka kolsänkan och uppskatta den sammantaga realiserbara potentialen för LULUCF-sektorn att bidra till att uppfylla klimatmålen. Utredaren ska även föreslå sätt att skapa incitament till åtgärder som ökar kolsänkan. Regeringen anför i propositionen att den avser att återkomma i frågan om vilken roll en ökad kolsänka bör ha som kompletterande åtgärd efter att utredningen har överlämnat sin slutredovisning. Enligt regeringens bedömning bör metoder för ökad kolinlagring i bl.a. jordbruksmark främjas. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att genomföra en strategisk planering för arbetet med att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Regeringen framhåller i propositionen även våtmarkernas betydelse för klimatet och anför att insatserna för restaurering av våtmarker har stärkts. Regeringen bedömer vidare i propositionen att insatser bör genomföras för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. En utredning bör tillsättas som ska föreslå åtgärder och styrmedel för att stödja en utveckling mot ett fossiloberoende jordbruk. Syftet med utredningen bör vara att ta fram förslag som samlat bidrar till både målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja och klimatmålen samt förbättrar drivmedels- och livsmedelsberedskapen. Utredaren bör utreda och föreslå åtgärder och styrmedel för att främja övergången till en konkurrenskraftig och fossiloberoende jordbruksproduktion och vid behov föreslå kompensationsåtgärder för att stärka och öka konkurrenskraften inom det svenska jordbruket. Regeringen anför vidare att gödselgasstödet utvärderas i den pågående biogasmarknadsutredningen. avser regeringen också att ta fram en nationell plan för att genomföra EU:s gemensamma jordbrukspolitik under nästa programperiod, vilken även fortsättningsvis kommer att utgöra ett verktyg för att minska utsläppen av växthusgaser från sektorn. Uppföljningen av utsläpp från arbetsmaskiner behöver enligt regeringen förbättras för att skapa förutsättningar för styrning mot minskade utsläpp. Uppdrag bör ges till en lämplig myndighet att se över förutsättningarna, inklusive kostnader och finansiering för att utveckla registerföringen av arbetsmaskiner. Regeringen anför i propositionen att potentialen är stor att minska utsläppen från arbetsmaskiner genom att gå över till hållbara förnybara drivmedel och elektrifiering men att utvecklingen inte har kommit lika långt som för vägfordon. Det är enligt regeringen viktigt att arbetsmaskiner inte missgynnas i förhållande till vägfordon när det gäller stöd till forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion för ny teknik som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Regeringen anför att en ny klimatpremie bör införas som bl.a. omfattar eldrivna arbetsmaskiner och syftar till att främja en marknadsintroduktion av sådana fordon. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att det krav på klimatdeklarationer som regeringen avser att införa inte ska vara obligatoriskt men att det gärna får vara en rekommendation. Enligt motionärerna kan klimatdeklarationer vara ett användbart redskap, och flera stora aktörer har utarbetat sådana. Det föreslagna kravet gör dock ingen skillnad mellan stora och små aktörer och gäller därför alla aktörer. innebär byråkrati av det här slaget stora kostnader och gör att inträdeskostnaden i branschen är hög. I kommittémotion 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att svenska klimatmål inte bör formuleras på ett sätt som försvårar industrietablering i . Enligt motionärerna är det generellt sett positivt om industriell produktion stannar i i och med att den svenska energiförsörjningen är koldioxidsnål jämfört med andra industriländer. Enligt kommittémotion 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör det vara en prioriterad del av klimatpolitiken att främja svensk industri, särskilt exportindustri. Motionärerna anför att det är en brist i handlingsplanen att den inte tar upp den potential som finns för svensk industri att genom klimatvänlig export bidra till minskade utsläpp på global nivå. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2019/20:3480 att lagstiftning som innebär förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska införas . Motionärerna anför att klimathandlingsplanen bör tydliggöra att ett sådant förbud ska införas inom mandatperioden (yrkande 25). Enligt motionärerna bör regeringen även återkomma med förslag på styrmedel som ger ökat incitament för att återvinna batterier från elbilar (yrkande 26). Motionärerna anför vidare att regeringen även bör återkomma med förslag på åtgärder och styrmedel som gynnar elbilar med lägre miljö- och klimatpåverkan i tillverkningsskedet (yrkande 27). Enligt motionärerna bör regeringen även återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra import av batterimetaller som inte är producerade hållbart. har enligt motionärerna också ett nationellt ansvar att själva utvinna metaller och mineraler hållbart för att möta en ökad efterfrågan (yrkande 28). I kommittémotion 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att ska få i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Motionärerna anför att en viktig del av svensk klimatpolitik är att behålla en hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri eftersom denna är koldioxideffektiv och svensk export av varor därför bidrar till minskade globala utsläpp. Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 29 bör regeringen återkomma med ett förslag till om en breddad skattereduktion till de som bor i lägenhet, oavsett upplåtelseform, och vill producera förnybar el tillsammans för sin egen förbrukning. Enligt motionärerna skulle det gynna andelsägd förnybar energiproduktion och stärka rättviseperspektivet. I yrkande 65 i samma motion anförs att regeringen bör utreda hur havsbaserade vindkraftsparker kan inrättas utan att Försvarsmaktens verksamhet påverkas negativt på lång sikt. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att man bör beakta konsekvenserna av nedläggningen av för genomförandet av planerade satsningar i propositionen. Motionärerna menar att propositionens största brist är frånvaron av energipolitiska överenskommelser som garanterar en koldioxidneutral energiproduktion. Efter nedstängning av femdubblas enligt motionärerna importbehovet av energi under kalla vinterdagar, vilket de menar gynnar fossila energikällor. Enligt yrkande 9 i samma motion bör regeringen som ett led i genomförandet av den nationella strategin för elektrifiering inrätta ett samarbete med andra kärnkraftsländer inom och utom för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och komponenter. Motionärerna anför att kärnkraften måste finnas med som lösning i den nationella strategin för elektrifieringen om elektrifieringens vinster ska kunna tillvaratas. Ett samarbete har potential att sänka kostnaderna och ledtiderna för byggnation. I yrkande 10 i samma motion anförs att regeringen som ett led i genomförandet av den nationella strategin för elektrifiering ska ta fram en plan för fjärde generationens kärnkraft. Enligt motionärerna kan fjärde generationens kärnkraft förbättra och underlätta elförsörjningen . En färdplan bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) bör regeringen återkomma med förslag på lagstiftning med krav på ökat producentansvar samt krav på standardisering av plasttyper så att ökad återanvändning och återvinning möjliggörs (yrkande 24). I motionen anförs vidare att regeringen bör återkomma med förslag på en nationell plaststrategi med åtgärder och regleringar för att minska de negativa klimat- och miljöeffekterna från plast (yrkande 30). Därutöver anser motionärerna att bör införa ett förbud mot plastbärkassar. Det krävs enligt motionärerna kraftigare reglering av plastbärkassar för att minska deras miljöpåverkan. Regeringens initiativ att med starkare styrmedel minska användningen är inte tillräckligt (yrkande 31). Kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 11 berör den avfallsförbränningsskatt som infördes . Motionärerna anför att regeringen borde ha lyssnat på kritiken som framförts i remissvaren och i ett första skede ha förskjutit tidpunkten för att införa skatten. Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 38 framhålls möjligheten att genom substitution ersätta fossilbaserade produkter och energi med fossilfria alternativ från skogsnäringen. Substitution innebär i praktiken att trävaror ersätter betong i byggnadskonstruktioner, att träförpackningar ersätter förpackningar i plast eller att biobaserad energi används i stället för olja i bränslen och drivmedel. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:2667 yrkande 16 att skogens bidrag för att minska utsläppen ska få genomslag i internationella klimatavtal och klimatmål. Motionärerna framhåller att skogen har en avgörande betydelse för att minska utsläppen av koldioxid, vilket inte fått genomslag i . Det skapar negativa incitament och minskar möjligheterna att nå klimatmålen. Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör det utredas hur en kompensation för jordbrukare som använder fossilfri diesel kan utformas. Många bönder kör sina maskiner på ren biodiesel. Dessa får ingen del i skattenedsättningen eftersom denna diesel redan är skattebefriad. Därför bör det finnas ett system för att kompensera även de som kör på ren biodiesel, så att de får motsvarande konkurrenskraft som de som kör på fossil diesel. Enligt partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 10 bör åtgärder inom jord- och skogsbruket som har positiva effekter i klimathänseende stimuleras. En styrning behövs mot grön omställning och hållbar produktion. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 7 anförs att investeringarna och innovationsgraden i den europeiska bioekonomin bör öka. Enligt motionärerna måste vi för att klara klimatomställningen byta ut material vars produktion eller användning är dålig för klimatet till förnybara och hållbara material. Det handlar om att bygga mer i trä, ersätta fossil plast med biobaserad och minska användningen av bomull och polyester i kläder till förmån för exempelvis klimatsmart biomassa från skogen. Motionärerna anför vidare i yrkande 43 i samma motion att kraftigt ska minska fossilanvändningen i lantbruket och ersätta det fossila bränslet med förnybart. Motionärerna vill se ett mål om fossilfritt jordbruk 2030. Omställningen i branschen bör enligt motionärerna stödjas, t.ex. genom en klimatbonus för de som ställer om till förnybar drift. Initiativ för lantbruket att producera sin egen energi bör premieras. Användningen av fossil diesel ska minska med bibehållen konkurrenskraft. Skattenedsättningen på fossil diesel bör fasas ut och skatteväxlas mot andra miljöersättningar. Det fossila bränslet behöver ersättas med förnybart. Motsvarande yrkande framförs i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 50. I yrkande 27 i nyssnämnda motion föreslås att en omställningspremie ska införas för att stärka incitamenten för en större andel förnybara drivmedel i arbetsmaskiner. Även inom lantbruket och skogsbruket är det viktigt att öka andelen förnybar energi i arbetsmaskinerna. vill se ett fossilfritt jordbruk och skogsbruk. Även i lantbruket ska det löna sig att tanka fossilfritt vilket inte är fallet när fossil diesel i och med skatteåterbäringen ofta är billigare än de förnybara drivmedlen. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 51 i samma motion att lämpliga tekniker för ökad kolinlagring i svensk jordbruksmark ska stimuleras. Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) bör regeringen återkomma med förslag på ett kompletterande långsiktigt mål om att öka kolsänkan i skog, mark och vattenmiljöer som den biologiska mångfalden bevaras och stärks (yrkande 32). Motionärerna anför vidare att regeringen bör verka för att införa ett sådant mål inom EU (yrkande 33). Enligt motionen bör regeringen även återkomma med förslag på en strategi för hur den svenska skogen ska bevaras och brukas för att stärkas som kolsänka och kollager samt konkretisera hur ersättning av icke förnybara material kan genomföras resurseffektivt som den biologiska mångfalden bevaras och stärks (yrkande 34). Motionärerna föreslår även att regeringen ska ge berörda myndigheter i uppdrag att genomföra en pilotstudie där naturbruksgymnasier testar att producera beredskapslivsmedel löpande på ett hållbart sätt, baserat på de lokala kretsloppen. Motionärerna anför att en fossil- och giftfri livsmedelsproduktion minskar importberoendet och ökar motståndskraften mot störningar (yrkande 35). I motion 2019/20:2858 av (MP) föreslås en satsning på forskning för naturbaserade klimatlösningar (yrkande 1). Motionären anför vidare att de ansvariga myndigheterna (, och ) ska ta fram fakta samt ge rådgivning och stöd för att få fler aktörer att använda sig av naturbaserade klimatlösningar. Enligt motionären kan naturbaserade lösningar, som bl.a. involverar att återställa och skapa kollagringsmiljöer som skogar, mangrovesvampar, myrar och sjögräsbäddar, tillhandahålla cirka en tredjedel av de utsläppsminskningar som krävs till 2030 (yrkande 2). behandling och kompletterande uppgifter (punkt 48) anges att det ska införas krav på klimatdeklarationer för klimatbra byggande och att regeringen kommer att ge ett sådant uppdrag. Kraven på klimatdeklarationer ska gälla från . lämnar i promemorian Ds 2020:4 Klimatdeklarationer för byggnader förslag till en ny lag och förordning om klimatdeklarationer för byggnader. Syftet med den nya lagen är enligt promemorian att minska klimatpåverkan vid byggen genom att synliggöra den. Förslagen i promemorian innebär att byggherren ansvarar för att upprätta och lämna in en klimatdeklaration till . har remitterat promemorian. Sista datum för remissvar var . Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. När det gäller industri rekommenderade regeringen att fortsätta att prioritera statliga utvecklingsmedel till fossilfria och konkurrenskraftiga industriprocesser som kan minska industrins utsläpp av växthusgaser. Som noterats ovan kommer Klimatpolitiska rådets utvärdering att omhändertas i klimatredovisningen i budgetpropositionen. Motionsförslag om samarbete med andra kärnkraftsländer för att utveckla standardiserade kärnkraftverk och kärnkraftskomponenter har tidigare behandlats av näringsutskottet i betänkande 2019/20:NU14 Energipolitik. Utskottet avstyrkte motionsförslagen och hänvisade till de samarbeten som redan finns etablerade inom bl.a. ramen för Euratom och EU:s s.k. SET-plan dvs. den strategiska EU-planen för energiteknik (Plan). Utskottet påpekade därtill att det inte kan anses vara en uppgift för att så specifikt som föreslås i motionen peka ut – och därmed i någon utsträckning även begränsa – vilken inriktning bör förespråka inom ramen för dylika samarbeten. I samma betänkande behandlades även motionsförslag som berörde frågan om fjärde generationens kärnkraft och yrkanden om kärnkraftsreaktorerna . Utskottet föreslog att förslagen skulle avslås. Regeringen gav i uppdrag att utreda omfattningen av kapacitetsbristen i elnäten i de områden där sådana utmaningar finns, analysera hur problematiken sett ut och analysera möjliga lösningar på de problem som identifierats inom ramen för uppdraget. Uppdraget ska slutredovisas (I2019/02766/E). Regeringen gav även länsstyrelserna i , , och län i uppdrag att, utifrån ett lokalt och regionalt perspektiv, analysera förutsättningarna för en trygg elförsörjning i respektive region. Syftet är att finna möjligheter till bättre samordning mellan regionala och lokala aktörer som kan bidra till en mer effektiv nätförsörjning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav () och i uppdrag att ta fram förslag på hur forumet för smarta elnäts arbete kan tas vidare i respektive myndighets verksamhet. Forum för smarta elnät, som tillsattes för perioden –2019, var ett initiativ från regeringen i syfte att bl.a. motivera, informera och planera för utvecklingen av tjänster och teknik som bidrar till en effektiv utveckling av elnäten. Bland annat har strategier för smarta elnät i såväl det internationella som det nationella arbetet presenterats. Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. Utöver rekommendationerna anförde rådet att några mer specifika utmaningar framträtt i analysen som avspeglas i samtliga sektorer och framstår som viktiga att hantera. Det gällde bl.a. att elsystemet behöver utvecklas så att elektrifiering kan ersätta fossil energi och fossilberoende industriprocesser. Rådet anförde att handlingsplanen lyfter fram bl.a. denna sektorsövergripande förutsättning och utmaning men att planen innehåller få konkreta planerade insatser och i stället generellt aviserar utredningar eller nya strategier. Rådet anförde att det konkreta innehållet avgör vilka effekter dessa initiativ får och att hastigheten behöver vara hög och ledarskapet från regeringen tydligt. Som noterats ovan kommer Klimatpolitiska rådets rapport att omhändertas i klimatredovisningen i budgetpropositionen. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat motionsförslag om en nationell plaststrategi och ökad återvinning av plast, bl.a. i betänkande 2018/19:MJU5 Cirkulär ekonomi. Utskottet ansåg, mot bakgrund av de insatser som gjorts och i avvaktan på den fortsatta beredningen inom , att förslagen kunde lämnas utan åtgärd. I samma betänkande behandlade utskottet även frågan om ett förbud mot plastbärkassar. Utskottet föreslog bl.a. mot bakgrund av insatser som gjorts, att förslaget skulle lämnas utan åtgärd. Även i betänkande 2019/20:MJU13 Cirkulär ekonomi behandlade utskottet motionsförslag om plaståtervinning, bl.a. när det gäller frågan om standardisering av plasttyper. Utskottet avstyrkte motionsförslagen bl.a. med hänsyn till åtgärder på EU-nivå och de åtgärder som aviseras i klimathandlingsplanen. Vad gäller frågan om avfallsförbränningsskatt kan noteras att regeringen i proposition 2019/20:32 Skatt på avfallsförbränning föreslog att en skatt på förbränning av avfall skulle införas . tillstyrkte förslaget med följande motivering (bet. 2019/20:SkU12).