bet · H701CU16 · 2020-04-27 00:00:00 — Genom en detaljplan kan kommunen förutsättningslöst pröva markens lämplighet för bebyggelse och utifrån det reglera storlek och läge på de byggnader som får uppföras. Bygglovspliktens omfattning är inte en gång för alla bestämd i lagen utan den kan variera till följd av kommunala beslut. Systemet är uppbyggt så att kommunerna genom detaljplan och områdesbestämmelser under vissa förutsättningar kan både utöka och minska bygglovspliktens omfattning i förhållande till vad som annars följer av lag (9 kap. 7 § PBL). Meningen är att kommunerna ska kunna anpassa de i lag generellt utformade kraven på lov utifrån den bedömning som kommunerna gör i fråga om markanvändning, omgivningskaraktär och inverkan för grannar m.m. Reglerna om lov- och anmälningsplikt finns i PBL och dess övergångsbestämmelser, i plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF, och i detaljplaner och områdesbestämmelser. Av framgår vilka åtgärder som kräver bygglov, rivningslov eller marklov. Det framgår även vilka åtgärder som kräver att en anmälan görs och vilka åtgärder som varken kräver lov eller anmälan. Syftet med prövningen av de åtgärder som kräver lov är att kunna bedöma om en åtgärd är lämplig i det aktuella området och om den är förenlig med bestämmelser om enskilda och allmänna intressen i fråga om åtgärdens lokalisering, placering, utformning, användning och påverkan på omgivningen. När det gäller bygglov är utgångspunkten att sådant lov krävs för nybyggnad, tillbyggnad och vissa andra ändringar av en byggnad (9 kap. 2 §). För en åtgärd som ska vidtas inom detaljplanelagt område är huvudregeln att bygglov beviljas om den sökta åtgärden är förenlig med detaljplanen. Om den sökta åtgärden inte är förenlig med en detaljplan får bygglov ändå beviljas under vissa omständigheter. Det gäller bl.a. om avvikelsen är liten eller om åtgärden är av begränsad omfattning och nödvändig för att området ska kunna användas eller bebyggas på ett ändamålsenligt sätt (9 kap. 30 §). Från de generella kraven på bygglov finns också flera undantag i lag. Det krävs t.ex. inte bygglov för att i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som inte får större byggnadsarea än (9 kap. 4 §). Det krävs inte heller bygglov för att i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus uppföra eller bygga till byggnader som utgör antingen en särskild bostad (komplementbostadshus) eller en komplementbyggnad, dvs. ett fristående uthus, garage eller annan mindre byggnad, om byggnaden tillsammans med övriga byggnader som har uppförts på tomten med stöd av 9 kap. 4 a § får en viss största byggnadsarea. Före gällde att såväl komplementbostadshus som komplementbyggnader fick ha en största byggnadsarea om . Enligt de regler som gäller nu är den största tillåtna byggnadsarean för komplementbostadshus . Regleringen för komplementbyggnader är dock oförändrad. pågår inom utskottet beredning av ett yrkande om att byggnadsarean för komplementbyggnader ska utökas (bet. 2019/20:CU22). Att en åtgärd kräver anmälan innebär att åtgärden inte får påbörjas innan har gett ett startbesked (10 kap. 3 § PBL samt 6 kap. 5 § första stycket 9 och 10 PBF). I startbeskedet ska ta ställning till om åtgärden kan antas komma att uppfylla vissa krav som gäller enligt PBL eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (10 kap. 23 § PBL). beslutade regeringen om kommittédirektiv om ett förenklat och effektivt regelverk för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). Beslutet bygger på januariavtalet. Enligt direktiven ska en särskild utredare göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov. Syftet med översynen är att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder. I uppdraget ingår att föreslå när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda för olika typer av åtgärder. Det innebär att utredaren bl.a. ska • analysera behovet av lovplikt (bygglov, marklov och rivningslov), förhandsbesked, tidsbegränsade lov och anmälningsplikt samt föreslå i vilken utsträckning som lovplikt respektive anmälningsplikt bör gälla för olika typer av åtgärder och i vilka fall förhandsbesked och andra tillstånd enligt 9 kap. PBL ska vara möjliga att söka, utan att kravet på lov och anmälan sätts högre än vad som är motiverat med hänsyn till vad som framkommit i analysen • redovisa de principer och avvägningar som ligger till grund för förslagen • ta ställning till om det finns starka skäl för att återinföra lovplikt för vissa åtgärder, med utgångspunkten att sådana åtgärder som tillåts få strida mot detaljplan och områdesbestämmelser även fortsättningsvis ska få göra det • ta ställning till på vilken nivå som författningsförslag om lov- och anmälningsplikt bör regleras för att systemet ska vara ändamålsenligt och tydligt • vid behov lämna förslag om den lovplikt som följer av gällande detaljplaner och områdesbestämmelser. Utredaren ska vidare bl.a. lämna de förslag till ändringar och följdändringar i och i annan reglering som bedöms motiverade utifrån utredarens analyser och ställningstaganden. Uppdraget ska redovisas till . Det är enligt utskottets mening viktigt att reglerna om lov- och anmälningsplikt är enkla, förutsebara och effektiva. Det är viktigt att regelverket säkerställer angelägna allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bostäder. Som utskottet redovisat ovan pågår en utredning som syftar till att göra en systematisk översyn av regelverket. Översynen kommer bl.a. att beröra frågan om när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda, hur systemet bör vara utformat för att det ska vara ändamålsenligt och vilka förslag till ändringar och följdändringar som med hänsyn till detta bedöms vara motiverade. Utskottet, som inte finner anledning att föregripa resultatet av översynen, anser att motionsyrkandena bör avslås. Frågor om utformning av byggnader Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör regelverket för utformning av byggnader. Utskottet hänvisar till gällande rätt och till pågående arbete. Jämför särskilt yttrande 3 (C). I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 35 anförs att det bör införas krav på individuell vattenmätning vid all nybyggnation av bostäder och vid större renoveringar av flerfamiljshus. Enligt motionärerna skulle ett sådant krav bl.a. medföra minskad konsumtion för hushållen och att kostnaderna fördelas individuellt mellan lägenhetsinnehavarna. Motsvarande förslag läggs fram i kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 19. I motion 2019/20:916 av Per Schöldberg och (båda C) anförs att det är viktigt att offentliga lokaler är utrustade med tydlig och fungerande nödbelysning för att minimera riskerna för personskador vid t.ex. bränder. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringen ska uppdra åt berörda myndigheter att sammanställa en rapport som klarlägger om offentliga lokaler har tillräcklig och tydlig nöd- och hänvisningsbelysning (yrkande 1). Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda om det bör införas ett krav på att fastighetsägare regelbundet rapporterar hur de underhåller och uppfyller ett godtagbart krav på nöd- och hänvisningsbelysning (yrkande 2). I motion 2019/20:1819 av (M) anförs att det finns behov av incitament som förbättrar tillgängligheten i de flerbostadshus som saknar hiss. Motionären begär därför ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att ge ekonomiskt stöd för att installera hissar och genomföra behövliga miljö- och klimatanpassningar i flerbostadshus. I motion 2019/20:162 av (C) anförs att det behöver vidtas åtgärder som minskar utsläppen från den småskaliga vedeldningen. Enligt motionären kommer miljökraven på utsläppen att skärpas eftersom det ska ställas hårdare krav på utsläpp från eldning med ved inom ramen för ekodesigndirektivet. infördes regelskärpningar när det gäller kaminer men dessa gäller inte för begagnade produkter och för vedspisar. Motionären anser att man därmed inte genomfört ekodesigndirektivet fullt ut, vilket skapar en osäkerhet på marknaden och för konsumenterna. Motionärerna anför att regelverket bör vara tydligt och enkelt och att det inte bör finnas några lättvindiga undantag. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att det bör införas tydliga och enkla regler för kaminer (yrkande 1). Vidare begär motionären ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att förtydliga hur miljökvalitetsmålet luft ska uppnås (yrkande 2). I motion 2019/20:187 av (C) anges att det finns behov av vattenhushållningskrav i byggregler. Politiken behöver också enligt motionären främja pilotprojekt som stödjer en utveckling mot att byggnader ställs om till plusenergishus med minskad vattenanvändning. Bestämmelser om byggnadsverks utformning och tekniska egenskaper finns i 8 kap. PBL. Inledningsvis anges vilka krav i fråga om utformning som byggnadsverk ska uppfylla. Dessa krav är bl.a. att en byggnad ska ha en lämplig utformning och vara tillgänglig för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Byggnader ska ha tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om t.ex. lämplighet för det avsedda ändamålet, energihushållning och skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön (8 kap. 4 § PBL). De tekniska egenskapskraven prövas och behandlas vid tekniskt samråd och startbesked. De egenskapskrav som anges i lagen preciseras närmare i 3 kap. PBF. I 3 kap. 8 § 4 PBF anges att ett byggnadsverk ska vara projekterat och utfört så att personer som befinner sig i byggnadsverket kan lämna det eller räddas på annat sätt. När det gäller frågan om energihushållning med vatten anges att en byggnad ska vara projekterad och utförd på ett sådant sätt att det medger en god hushållning med vatten (3 kap. 20 § PBF). En byggnad som har fler än tre våningar ska även ha en eller flera hissar om det behövs för att en byggnad ska vara användbar och tillgänglig för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (3 kap. 4 § PBF). Bestämmelser om undantag från utformnings- och egenskapskrav för byggnadsverk finns i 8 kap. 6–8 §§ PBL. Dessa bestämmelser innebär bl.a. att omfattningen av tillgänglighetskravet kan variera t.ex. beroende på om omfattningen av åtgärden avser nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av byggnad. Kraven på tillgänglighet och användbarhet gäller inte heller för vissa fritidshus eller för en- eller tvåbostadshus, om det med hänsyn till terrängen inte är rimligt att uppfylla kraven. Det får vidare göras avsteg från utformningskraven i vissa fall. Detta gäller t.ex. för byggåtgärder som inte är lov- eller anmälningspliktiga. I byggregler (fortsättningsvis kallade BBR) finns en bindande vägledning till utformningskraven i PBL och PBF. BBR kompletteras med icke bindande rekommendationer i allmänna råd som i sin tur hänvisar till olika standarder när det gäller utformningskrav för byggnader. Allmänna krav på tillgänglighet finns i BBR avsnitt 3. Där anges bl.a. vilka krav som ställs för att byggnader ska anses vara tillgängliga vid funktionsnedsättningar. När det gäller belysning finns allmänna krav i BBR avsnitt 6. Där anges bl.a. att belysning som är anpassad till byggnadens användning ska kunna ordnas i alla utrymmen. PBL:s krav om att byggnader ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga för energihushållning preciseras i lagen (2014:267) om energimätning i byggnader. Bestämmelserna i den lagen kompletteras av förordningen (2014:348) om energimätning i byggnader. beslutade regeringen att införa regler för individuell mätning och debitering (IMD) av värme och varmvatten på lägenhetsnivå i flerbostadshus. Ändringarna infördes i den sistnämnda förordningen och träder i kraft . Ändringarna innebär att flerbostadshus med en viss energiprestanda ska installera ett system för individuell mätning och debitering av den energi som används för varje lägenhets inomhusklimat. I förordningen regleras olika nivåer av energiprestandakrav beroende på var i landet flerbostadshuset finns. Kraven gäller vid nybyggnad av ett flerbostadshus och vid ombyggnad av ett sådant hus om ombyggnaden innefattar en nyinstallation för tappvarmvatten eller en väsentlig ändring av befintliga installationer för tappvarmvatten. Bidrag för att installera hissar Lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag syftar till att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende genom bidrag till anpassning av bostäder (1 §). Bostadsanpassningsbidrag lämnas för att anpassa och komplettera fasta funktioner i och i anslutning till en bostad (5 §). Bidrag kan lämnas för att installera hiss i eller i anslutning till flerbostadshus och en- eller tvåbostadshus (prop. 2017/18:80 s. 69). Nuvarande reglering av småskalig vedeldning och tillkännagivande om en sådan vedeldning m.m. Kraven för utsläpp och verkningsgrad för vissa typer av rumsvärmare såsom braskaminer finns i BBR avsnitt 6. De tidigare gällande reglerna om utsläpp av rumsvärmare ändrades av . Det nuvarande regelverket innehåller kravnivåer som är direkt tillämpliga vid nyinstallation av braskaminer i en ny byggnad. En nyinstallation eller ett byte av rumsvärmare i en befintlig byggnad bedöms som ändring av byggnad. För dessa är utgångspunkten att det är samma krav som gäller som vid uppförande av nya byggnader. Det är dock möjligt att anpassa och göra avsteg från kraven med hänsyn till bl.a. ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar. Ett skäl att anpassa de krav som ställs på utsläpp m.m. är om man avser att installera en kamin i en byggnad som har haft en sådan och man vill välja en kamin som till ålder och karaktär är anpassad till byggnadens karaktär. Om det är fråga om byte av kamin kan bytet betraktas som begränsad ändring, och kravnivån kan därmed anpassas utifrån ändringens omfattning. Bakgrunden till de genomförda ändringarna i BBR avsnitt 6 är att , på utskottets förslag, riktade ett tillkännagivande till regeringen om regler för begagnade rumsvärmare (bet. 2017/18:CU39, rskr. 2017/18:426). Utskottet angav bl.a. följande som skäl för tillkännagivandet. Utskottet konstaterar att de skärpta regler för byggnader med rumsvärmare som beslutades av inte är nödvändiga för att uppfylla EU:s ekodesignkrav. EU-reglerna tar inte sikte på utsläpp från en byggnad, utan gäller vilka krav som ska ställas på en produkt för att den ska få släppas ut på marknaden eller tas i bruk. När det gäller nya rumsvärmare kan de skärpta byggreglerna ses som ett sätt att ge ekodesignkraven genomslag innan de EU-rättsliga bestämmelserna börjar tillämpas. Ändringarna träffar dock inte enbart den som vill installera en ny rumsvärmare. De skärpta kraven gäller även t.ex. den som vill installera en begagnad vedspis i en äldre bostad där det är förberett för en vedspis. De skärpta reglerna för rumsvärmare har således getts ett klart vidare tillämpningsområde än vad som är föranlett av ekodesignkraven. Utskottet ställer sig inte avvisande till att man i ett visst fall går längre än övriga EU för att värna viktiga intressen, men det måste föregås av en allsidig analys av de skäl som talar för och emot. Valet att låta de skärpta kraven omfatta begagnade rumsvärmare som återinstalleras i en befintlig bostad får enligt utskottets mening konsekvenser för enskilda och det allmänna som inte har belysts tillräckligt innan fattade sitt beslut. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen omgående vidta åtgärder som får till effekt att kraven för begagnade rumsvärmare som installeras i befintliga bostäder återställs till vad som gällde före beslut BFS 2017:5, BBR 25. I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen att har genomfört en konsekvensutredning om småskalig vedeldning som rapporterades till regeringen . (2019:19) visade att det endast finns ett fåtal begagnade köksspisar på marknaden och att den administrativa kostnaden är större än nyttan med regelverket. Regeringen bedömer, mot bakgrund av ovannämnda ändring i BBR, att tillkännagivandet om småskalig vedeldning bör kunna slutbehandlas . byggregler har i slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68) lämnat förslag som bl.a. innebär en omfattande reformering av BBR. Förslagen syftar till ökad förutsägbarhet, flexibilitet och överskådlighet. Den nuvarande regeltekniken i BBR med allmänt hållna föreskrifter som kompletteras med icke bindande rekommendationer i allmänna råd innebär enligt kommittén att tillämpningen av bestämmelserna skiljer sig åt mellan kommunerna. För att göra föreskrifterna mer förutsägbara föreslår kommittén att de nuvarande kraven på bostäders lämplighet preciseras i PBF i stället för BBR. Utredningen föreslår även att begreppet ombyggnad helt tas bort ur PBL. Vidare föreslår kommittén att regeringen ger i uppdrag att • så långt det är möjligt även i fortsättningen formulera föreskrifterna som funktionskrav • i största möjliga mån precisera vaga ord och formuleringar som förekommer i föreskrifter som har betydelse för föreskriftens tillämpningsområde eller krav • definiera begrepp i föreskrifterna som har betydelse för föreskrifternas tillämpningsområde eller krav • föreskriva vilka verifieringsmetoder som ska användas för att verifiera att kraven är uppfylla, i de fall ser behov av statlig styrning i detta avseende • i största möjliga mån minska användningen av allmänna råd och renodla innehållet i de allmänna råd som behålls • ta bort hänvisningar till standarder i föreskrifter och allmänna råd, förutom avseende standarder som har utarbetats enligt nya metoden som till exempel hissar och linbaneanläggningar • ta bort hänvisningar till myndigheters och organisationers skrifter i allmänna råd • dela in BBR i kapitel och paragrafer och så långt det är möjligt följa ordningen och terminologin i PBL och PBF • i s.k. upplysningsparagrafer ange vilken föreskrift som åsyftas och vad den handlar om. Därutöver föreslår utredningen att vissa tekniska egenskapskrav ska regleras som utformningskrav och prövas i bygglovet samt att även den frågan bör utredas närmare. Utredningens förslag har remitterats, och remissvaren ska ha inkommit till Finansdepartement . I PBL finns bestämmelser om byggnaders utformningskrav bl.a. när det gäller krav om energihushållning. Dessa bestämmelser kompletteras av lagen respektive förordningen om energimätning i byggnader. Som utskottet redovisat ovan har regeringen beslutat om ändring i förordningen som innebär att det införs regler för individuell mätning och debitering (IMD) av värme och varmvatten på lägenhetsnivå i flerbostadshus. Ändringen träder i kraft . Med hänsyn till detta bedömer utskottet att motionsförslagen om individuell vattenmätning i flerfamiljshus får anses vara tillgodosedda. Det saknas därför skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 35 och 2019/20:3267 (C) yrkande 19, som därför bör avslås. När det gäller frågan om utformningskrav för nöd- och hänvisnings-belysning finns som nämnts ett regelverk som anger när det ställs krav på en sådan belysning. Vidare har byggregler lämnat förslag om ändringar av utformningskraven. Förslagen bereds inom . Därmed anser utskottet att det inte finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:916 (C) yrkandena 1 och 2, som därför bör avslås. När det gäller frågan om att utöka incitamenten för att förbättra tillgängligheten i flerbostadshus, bl.a. genom att göra det ekonomiskt möjligt att installera hissar, konstaterar utskottet följande. Utöver de krav som regelverket i PBL ställer på tillgänglighet i bostadshus finns, i lagen om bostadsanpassningsbidrag, bestämmelser som gör det möjligt att söka sådana bidrag för att installera hissar i flerfamiljshus. Med hänsyn härtill anser utskottet att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:1819 (M), som därför bör avslås. När det gäller motionsförslagen om småskalig vedeldning konstaterar utskottet att , efter det att gjort ett tillkännagivande om behovet av konsekvensanalys och ändrat regelverk för begagnade köksspisar, ändrade de tidigare gällande utsläppskraven för sådana vedspisar. Därmed anser utskottet att det saknas skäl att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:162 (C) yrkandena 1 och 2, som därför bör avslås. När det slutligen gäller motionsförslaget om vattenhushållningskrav i BBR konstaterar utskottet att det pågår en beredning av de förslag som byggregler lämnat i fråga om bl.a. BBR. Utskottet, som inte finner anledning att föregå denna beredning, anser att även motion 2019/20:187 (C) bör avslås. Krav och åtgärder som följer upp regelverket i PBL Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav och åtgärder som följer upp reglerna om skydd för kulturmiljövärden och enkelt avhjälpta hinder. Utskottet hänvisar till gällande rätt och till pågående arbete. I motion 2019/20:358 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om åtgärdskrav och vite för de aktörer som inte respekterar kulturhistoriska och allmännyttiga skönhetsvärden. Motionärerna anför att det bör införas sådana krav i lag för att understryka lagstiftningens skydd för kulturmiljövärden. (MP) anför i motion 2019/20:1105 att det finns behov av ändringar i de regler som gäller tillgänglighet och användbarhet enligt 8 kap. 12 § PBL. har i rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder lyft behovet av tillsyn och en tillsynsplan. Motionären anser att sådana åtgärder även bör kunna gälla hinder på gatan som påverkar framkomligheten såsom slängda elsparkcyklar, skyltar och marschaller. Kommunen bör enligt motionären ha ett välfungerande sätt att ha tillsyn över detta. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om behovet av tillsyn i kommunerna (yrkande 2). Dessutom begärs ett tillkännagivande om ökad kunskap i kommunerna i denna fråga (yrkande 3). Motionärerna anser vidare att det bör införas en sanktionsavgift i lag som medför att det blir konsekvenser för de kommuner som inte i tillräcklig grad bryr sig om tillgänglighetsfrågor. En sådan avgift skulle finansiera kommunernas tillsyn. Därför begär motionärerna även ett tillkännagivande om detta (yrkande 4). Tillsyn är en granskning som sker i efterhand och som syftar till att överträdelser ska rättas. Det är byggnadsnämnderna som utövar tillsyn över att PBL följs. Byggnadsnämnderna är skyldiga att ta upp en fråga om ingripande och påföljd så snart det finns anledning att anta att någon inte har följt en bestämmelse, en dom eller andra beslut enligt . Frågan om tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder regleras i 11 kap. PBL. Enligt 11 kap. 19 § får t.ex. byggnadsnämnderna förelägga en ägare, nyttjanderätts-havare, väghållare eller huvudman för en allmän plats som låter bli att vidta en åtgärd och därigenom bryter mot bestämmelserna i lagen att inom vidta åtgärden (åtgärdsföreläggande). Byggnadsnämnderna får även förelägga om rättelse inom om det på en fastighet vidtagits en åtgärd i strid mot lagen (11 kap. 20 §). Byggnadsnämnderna beslutar om vite för vissa överträdelser. Den har också möjlighet att använda sig av olika förelägganden och förbud för att åstadkomma rättelse, att en åtgärd utförs eller för att stoppa fortsatt arbete, åtgärd eller användning. Förelägganden och förbud kan i de flesta fall förenas med verkställighetsmedel, t.ex. vite och handräckning. har rätt att få tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt utföra de åtgärder som behövs för arbetet på platsen. Enligt PBL ska hinder mot tillgänglighet och användbarhet i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser avhjälpas. Detta gäller om det med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa hindren (8 kap. 2 § andra stycket och 12 § andra stycket).