bet · H701MJU6 · 2020-02-13 00:00:00 — Tillkännagivandet i frågan om reglering av utfodring av vilt bereds. Regeringen följer utvecklingen av olika aktörers initiativ beträffande utfodring av vilt och avvaktar resultatet av initiativen. Flera organisationer, däribland , och , har förslag till åtgärder på frivillig basis som i vart fall delvis skulle kunna lösa problematiken. tar initiativ till samtal med parterna för uppföljning av organisationernas arbete. I Svenska Jägareförbundets s.k. allmänna uppdrag ingår numera att verka för begränsning av utfodring. Bland initiativen kan nämnas viltskadepolicy som antogs och bl.a. rör utfodring, Svenska Jägareförbundets handlingsplan för vildsvin och plan att ta fram skärpta riktlinjer om klövviltutfodring samt markägarorganisationernas arbete med att begränsa utfodring genom policydokument, överenskommelser och regleringar i avtal om jaktarrende. Enligt uppgifter från bereds frågan alltjämt i med avsikten att återkomma till med förslag på hur utfodring kan regleras med beaktande av tillkännagivande. Vad gäller frågan om ekonomiska incitament för vildsvinsjakt har som tidigare beskrivits föreslagit vissa former av ekonomiskt stöd för att underlätta tillvaratagande och slakt av skjutna vildsvin och för utbildning av vildsvinsjägare. Bruket av regelrätta skottpengar är, med något undantag, ovanligt i . Enligt uppgifter från i har det förekommit att t.ex. jakt på rödräv har varit förenad med ersättning per skjutet djur som ett led i att skydda i vissa områden. Ersättningen har i det fallet ansetts kunna betraktas som en del av skötselkostnader för det aktuella skyddade området. är det i stället anställda naturbevakare som skjuter av rödräv i de områden där förekommer. Utskottet konstaterar att ett flertal åtgärder för att begränsa vildsvinsstammarnas tillväxt har vidtagits. Det finns utökade möjligheter att använda olika jakthjälpmedel vid vildsvinsjakt och jakttiden är lång i jämförelse med det som gäller för annat vilt. Länsstyrelserna kan även vid behov ge tillstånd till skyddsjakt med användning av metoder som inte får användas vid normal jakt. Utskottet välkomnar att på uppdrag av regeringen har föreslagit en rad åtgärder för att underlätta försäljningen och tillgången på vildsvinskött samt att har presenterat ett förslag till reviderad förvaltningsplan för vildsvin för perioden –2025. Förvaltningsplanen prioriterar bl.a. arbetet med att åstadkomma ökad samordning mellan olika aktörer för att få till stånd ökad avskjutning och effektiva lokala förvaltningsplaner. Utskottet noterar vidare att det förekommer ett flertal frivilliga initiativ för att begränsa de negativa effekterna av felaktig utfodring av klövvilt och att regeringen kommer att återkomma till med förslag på hur utfodring kan regleras med beaktande av tillkännagivande. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2544 (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2019/20:1603 (C), 2019/20:3106 (C) yrkande 18, 2019/20:3257 (C) yrkandena 18 och 20 samt 2019/20:2774 (KD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jakttider, jaktmedel, jakthjälpmedel, eftersöksjakt och jakträttsansvar. Jämför reservation 4 (KD), 5 (SD, KD) och 6 (M). I motion 2019/20:305 av (SD) yrkar motionären på att förbjuda jakt på klövvilt med hund efter . Enligt motionären är ett sådant förbud inte bara ett steg i rätt riktning mot att förbättra etiken gällande hundjakt utan besparar även djuren onödigt lidande eftersom hundjakt av klövvilt kan vara en påfrestning för dräktiga djur. Enligt motionären utförs en väldigt liten del av avskjutningen av älg , vilket innebär att ett förbud mot att jaga klövvilt med hund fr.o.m. februari månad har liten påverkan på avskjutningen. Motion 2019/20:307 av (SD) handlar om att förlänga jakttiden på rödräv i , och . Enligt motionären börjar jakten på rödräv i hela landet, medan jaktslutet skiljer sig åt i fyra regioner från den 28 (29) februari i till i norra . Den nuvarande jakttidsramen för rödräv omfattar –. Enligt motionären skulle en förlängning av jakttiden i det södra området, , och , till gynna viltvården i och med att rödräven är predator på arter som minskar i jordbrukslandskapet. Motion 2019/20:994 av (S) handlar om att värna acceptansen för älgförvaltningen genom att behålla brunstuppehållet i de delar av landet där älgjakten startar . Enligt motionären har det framförts förslag om utökad jakttid på älg, bl.a. förslag om att slopa jaktuppehållet vid brunst, det s.k. brunstuppehållet, som finns i de delar av landet där älgjakten startar . Motionären anser att det är ett stort avsteg från jaktetiken att jaga även med hänsyn till ökande betesskador i skogsbruket. Kommittémotion 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 16 handlar om att tillåta drönare vid vildsvinsjakt. Enligt motionärerna måste vildsvinspopulationen begränsas genom ökad jakt, och drönare med kameror skulle kunna bli ett effektivt hjälpmedel i jakten. Motionärerna föreslår att jaktförordningen ändras så att det blir tillåtet att använda drönare vid vildsvinsjakt. I motion 2019/20:2536 av (M) yrkande 1 anförs att möjligheterna att tillåta bågjakt bör ses över. Enligt motionären bör bågjakt regleras som annan jakt. Motionären anför som skäl att etablerad träning och övningsverksamhet för bågjakt finns i för att kunna genomföra skjutprov, eventuell vidareutbildning och kompetensprov. Motionären anför även i yrkande 2 i samma motion att möjligheterna att ta fram regelverk för bågjakt bör ses över. Enligt motionären finns det ett förslag på regelverk för bågjakt från och . Kommittémotion 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 3 handlar om ersättning till jägare vid eftersök av trafikskadat vilt. Enligt motionärerna är ersättningarna som kommer jägarna till godo för låga och bör höjas. Enligt kommittémotion 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 9 bör reglerna kring eftersök harmoniseras. Motionärerna anför att det bör införas en enhetlig ersättningsmodell för allt trafikskadat vilt som kräver eftersök. Enligt motionärerna varierar ersättningen beroende på viltslag. Enligt motionärerna bör även en rimlig ersättning införas för dem som på regional basis hanterar samordningen av trafikeftersöksekipage. I motion 2019/20:1111 av (MP) anförs att regeringen bör återkomma med ett förslag om hur ett ökat och tydligare markägaransvar avseende jakt på fåglar som fötts upp och satts ut för ändamålet kan utformas. Enligt motionären bör det ställas krav på samråd med kommunen och berörda grannar innan en sådan verksamhet påbörjas. I ett sådant samråd bör information om jaktetik och miljöpåverkan finnas med, om i vilken omfattning som sådan jakt avses ske på kommersiell grund samt vilken form av kompetens, exempelvis svensk jägarexamen, som ställs på deltagarna. behandling och kompletterande uppgifter Jakttider för olika sorters vilt regleras i jaktförordningen (1987:905). Enligt förordningen ska minst en gång se över de jakttider som regleras i förordningen och vid behov föreslå ändringar till regeringen. arbetar med en översyn av samtliga jakttider. –kunde berörda aktörer lämna förslag på ändrade jakttider. grundar sitt arbete med reviderade jakttider bl.a. på bedömningar av biologiska ramar, såsom en arts parnings- och uppfödningsperiod, samt legala ramar såsom förordningar och internationella överenskommelser som förbundit sig till. Vid översynen av jakttiderna görs en samlad bedömning för respektive art. Enligt remitteras förslagen till ändrade jakttider i olika omgångar och början av 2020. arbetar därefter fram det slutliga förslaget i dialog med en särskild beredningsgrupp. Förslaget till ändrade jakttider lämnas till regeringen som därefter avgör när de nya jakttiderna träder i kraft. Enligt 31 § jaktlagen är användning av drönare som jakthjälpmedel för t.ex. uppspårning av vilt förbjuden. Regeringen får meddela undantag från förbuden i 31 § jaktlagen. I jaktförordningen (1987:905) finns ett antal angivna undantag men inte vad gäller motordrivna anordningar såsom drönare i samband med jakt. Enligt uppgifter från ingår användning av drönare i de diskussioner som pågår med olika intressenter om förbättrade möjligheter att kontrollera antalet vildsvin. Det finns emellertid inga planer på att ta fram något förslag för att göra det möjligt att använda drönare vid vildsvinsjakt. Gällande bestämmelser om jaktmedel återfinns i föreskrifter och allmänna råd (NFS 2002:18) om jakt och statens vilt. arbetar med en översyn av dessa föreskrifter. har föreslagit nya föreskrifter om jaktmedel som bl.a. innehåller ett förslag om att tillåta jakt med pilbåge i , en jaktform som enligt är tillåten i bl.a. , och på . Förslaget om bågjakt innebär en begränsad möjlighet att jaga med pilbåge i under förutsättning att den som jagar både har en vanlig jägarexamen och en internationell bågjägarexamen. Förslaget till föreskrifter om jaktmedel har remitterats och avser att presentera ett slutligt förslag i samband med att revideringen av övriga delar av de ursprungliga föreskrifterna och allmänna råd om jakt och statens vilt har slutförts. Nationella () är ett nationellt samarbetsorgan för frågor som rör problemen med viltolyckor. Ett flertal myndigheter, organisationer och företag samarbetar inom NVR för att bl.a. upprätta en nationell viltolycksorganisation för eftersök av trafikskadat vilt. har regeringens uppdrag att ansvara för rådet. innehar ordförandeposten i NVR, och varje myndighet och organisation innehar en plats i rådet. har gett NVR i uppdrag att upprätta ett kansli och hantera den löpande verksamheten. ansvarar för administrativa kostnader för verksamhetsledare och sekreterare och även viss anpassad säkerhetsutbildning. Den som på uppdrag av deltar i eftersök av trafikskadat vilt måste enligt föreskrifter NFS 2002:18 uppfylla vissa utbildningskrav. Personen måste t.ex. ha genomgått utbildning i trafiksäkerhet vid eftersök av trafikskadat vilt enligt NVR:s riktlinjer och denna utbildning ska förnyas (33 a §). ska inom ramen för sitt allmänna uppdrag, tillsammans med , tillhandahålla jägare med spårhundar och kontaktpersoner för viltolycksorganisationen. har utsett en ansvarig i varje län som tillsammans med den länsansvariga jägaren inom NVR ansvarar för att eftersöksorganisationen fungerar. har ansvaret för rådets arbete med viltolycksförebyggande åtgärder, och länsvisa lokala råd ansvarar för att ta fram underlag för NVR:s bedömning om var åtgärdsinsatser ska göras. Den som har hjälpt vid eftersök av vilt kan få ersättning med stöd av bestämmelserna i 40 a–b §§ jaktförordningen (1987:905). Bestämmelser om ersättningsnivåer finns i 35–35 a § före-skrifter och allmänna råd (NFS 2002:18, NFS 2010:9) om jakt och statens vilt. Enligt uppgifter från pågår ett arbete med att ta fram tydligare föreskrifter på området med bl.a. en separat föreskrift som berör ersättning till jägare och annan personal för eftersök. Förslaget omfattar bl.a. en indexering och översyn av beloppen för eftersök av olika djurslag. Förslagen har remitterats och avser att presentera nya föreskrifter i samband med att revideringen av övriga delar av de ursprungliga föreskrifterna och allmänna råden om jakt och statens vilt har slutförts. Det förekommer att djur föds upp och sätts ut för syften som vilt- och fiskevård. Det kan handla om att kompensera för en naturlig produktion av fisk som upphört till följd av utbyggd vattenkraft, eller att mer allmänt öka tillgången på vilt eller fisk för jaktändamål eller sportfiske. De arter som främst sätts ut är fasan, rapphöna, gräsand och olika laxfiskar. Enligt 8 kap. 4 § får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om bl.a. förbud mot eller särskilda villkor för att sätta ut djur i syfte att skydda vilt levande djur- eller växtarter eller den biologiska mångfalden. Även och rådets förordning (EU) 1143/2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter innehåller regler om utsättning och annan hantering av vissa arter. Utsättning av vilt regleras även i jaktförordningen (1987:905). Enligt 41 § första stycket jaktförordningen är huvudregeln att utsättning av vilt är förbjuden. har dock ett bemyndigande att föreskriva om eller i enskilda fall besluta om undantag. I föreskrifter och allmänna råd (NFS 2002:20) om vilthägn och inhägnader för handelsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av hare anges att fasan, rapphöna och gräsand får sättas ut efter jakträttshavarens medgivande. Utsättning får enligt föreskrifter endast ske inom områden där arten förekommer eller har förekommit i vilda stammar. Regeringen har gett i uppdrag att utreda om det finns behov av att ytterligare reglera djurskyddet vid utsättning av djur för jakt- och fiskeändamål. Uppdraget ska innefatta en analys av vilka konsekvenser det kan medföra att ytterligare reglera djurskyddet vid utsättning av djur. Vid behov ska författningsförslag lämnas. Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet noterar att arbetar med att revidera samtliga jakttider. Bedömningen utgår från biologiska ramar och gällande lagstiftning samt internationella överenskommelser som ingått. Berörda aktörer har även möjlighet att lämna synpunkter på förslaget till ändrade jakttider. Utskottet anser därmed att motionerna 2019/20:994 (S), 2019/20:305 (SD) och 2019/20:307 (SD) kan lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till pågående arbete. Utskottet noterar att det pågår en översyn av det regelverk som reglerar tillåtna jaktmedel, inklusive jakt med pilbåge. har föreslagit att viss jakt med pilbåge ska bli tillåten. Utskottet konstaterar även att användningen av drönare som jakthjälpmedel vid vildsvinsjakt är ett av många förslag som framförts för att underlätta jakten på vildsvin. Enligt utskottets bedömning har dock andra åtgärder högre prioritet vad gäller förutsättningarna att nå målet om en ökad avskjutning av vildsvin. Mot denna bakgrund bedömer utskottet att motionerna 2019/20:2536 (M) yrkande 1 och 2019/20:2774 (KD) yrkande 16 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att ta fram särskilda föreskrifter som berör ersättning till jägare och annan personal för eftersök. Utskottet noterar att förslaget bl.a. innebär en genomgång av gällande ersättning och vid behov en höjning av de olika beloppen för att bättre motsvara de kostnader som finns. Utskottet anser därför att motionerna 2019/20:2668 (M) yrkande 3 och 2019/20:2774 (KD) yrkande 9 mot denna bakgrund kan lämnas utan åtgärd. Utskottet välkomnar att regeringen har gett i uppdrag att utreda om det finns behov av att ytterligare reglera djurskyddet vid utsättning av djur för jakt- och fiskeändamål. Med hänvisning till det arbetet avstyrker utskottet därmed motion 2019/20:1111 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förebyggande av viltolyckor. Motion 2019/20:2544 av (M) yrkande 2 handlar om att se över på vilket sätt antalet trafikolyckor som orsakas av vilt och vildsvin kan minska. Enligt motionären fortsätter vildsvinsolyckorna att öka i eftersom stammen växer explosionsartat. Vidare anser motionären att det behövs ett metodiskt gemensamt arbete mot viltolyckor, t.ex. genom att finna lämpliga geografiska placeringar av utfodrings- och åtelplatser. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller att minska antalet viltolyckor med vildsvin hänvisar i sitt förslag till nationell förvaltningsplan för vildsvin –2025 bl.a. till vägledning Klövvilt och grön infrastruktur . Av denna vägledning framgår att har utvecklat en metodik för att analysera vägars och järnvägars barriäreffekter för klövvilt och utifrån denna genomfört en nationell bristanalys för det statliga vägnätet. Metoden bygger bl.a. på kartor som visar resultat av modelleringar av hur vilt rör sig i ett landskapsavsnitt, vilket kan utgöra en grund för var åtgärder för att minska risken för viltolyckor bör sättas in. Det kan t.ex. handla om att underlätta för viltpassager genom att bygga viltövergångar eller annan grön infrastruktur och förbindelselänkar i landskapet. I den gällande förvaltningsplanen för vildsvin betonar även behovet av att öka avskjutningen i områden med ett stort antal viltolyckor. Det är även angeläget att flytta eventuella åtelplatser bort från vägavsnitten och anpassa jordbruk och skogsbruk i närområdet. Det kan t.ex. handla om att undvika grödor som är attraktiva för vildsvin och se till att sikten är god intill vägen. Utskottet välkomnar att ansvariga myndigheter aktivt arbetar för att minska risken för viltolyckor med vildsvin och annat vilt. Utskottet noterar även att det pågår flera initiativ för att öka och underlätta avskjutningen av vildsvin i . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2019/20:2544 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gemensam svensk-norsk viltförvaltning. I motion 2019/20:537 av (KD) anförs att möjligheterna till en gemensam svensk-norsk viltförvaltning behöver ses över. Enligt motionären skulle en gemensam svensk-norsk viltförvaltning kunna ge bättre kontroll på exempelvis vildsvinens jordbruksskador. Motionären anför även att det skulle kunna leda till en bättre förvaltning av våra stora rovdjur. Även i motion 2019/20:693 av (KD) yrkande 10 anförs att regeringen bör utreda förutsättningarna för en gemensam svensk-norsk viltförvaltning. Motionären anser att behöver samverka framför allt med , för att få en korrekt bedömning av hur mycket rovdjur som finns på den skandinaviska halvön. Enligt motionären bör regeringen därför utreda förutsättningarna för en gemensam svensk-norsk viltförvaltning. behandling och kompletterande uppgifter Enligt årsredovisning har och ett långtgående samarbete om övervakning av de stora rovdjuren i , med gemensam metodik och gemensamma databaser. och Direktoratet for Naturforvaltning i har utarbetat en gemensam inventeringsmetodik med målet att inventering och rapportering av resultaten ska genomföras på samma sätt i båda länderna. Enligt ska det därmed bli lättare att uppskatta storleken på de gemensamma rovdjursstammarna. De personer som arbetar med rovdjursinventeringar eller rovdjursförvaltning har tillgång till den gemensamma svensk-norska databasen . Dessutom finns den svensk-norska databasen som utvecklats av Rovdata i och . Allmänheten kan rapportera observationer av stora rovdjur i Skandobs och databasen finns också som mobilapp, Skandobs Touch. Även samarbetet med har fördjupats, särskilt kring förvaltning av varg för att säkra att genetiskt viktiga vargar kommer in i . Enligt ska samarbetet med och genomföras inom ramarna för nationell politik, lagstiftning och budget. Den dåvarande miljöministern anförde följande som svar på den skriftliga frågan 2017/18:1353 Samarbete med om förvaltningen av varg: Regeringen har ett bra samarbete med den norska regeringen i vargfrågan. Nuvarande samarbete bygger på en skriftlig överenskommelse mellan den svenska och den norska regeringen . Företrädare för respektive regering träffas regelbundet för att diskutera aktuella frågor som rör förvaltningen av vår gemensamma vargpopulation. Ansvariga myndigheter i och arbetar också i ett nära samarbete. Det finns ett s.k. memorandum of understanding mellan och norska Miljødirektoratet som bl.a. omfattar datainsamling. och har upprättat databasen där inventeringen av varg dokumenteras liksom jakt och annan dödlighet. Det finns även forskningssamarbete mellan och vad gäller viltförvaltning. Projektet är t.ex. ett forskningssamarbete mellan svenska SLU och norska Højskolen i Innlandet (INN). Målet med projektet är att åstadkomma en bättre gränsöverskridande förvaltning av älg och rovdjur i det inre skandinaviska barrskogsbältet söder om renskötselområdet. Genom ökad dialog och nätverksbyggande är avsikten att stimulera till ett hållbart bruk av skogsområdenas resurser med hänsyn till regionens natur- och kulturarv. Grensevilt är ett treårigt projekt fram till utgången av med stöd från EU-programmet –och Hedmarks fylkeskommun i . Det skandinaviska vargforskningsprojektet samordnar även forskning om varg. Skandulv arbetar både med grundforskning om varg och tillämpade frågeställningar kring vargens ekologi och förvaltning. Det gäller bl.a. vargens populationsdynamik, rörelsemönster, genetik och vilka effekter vargen har på det övriga ekosystemet. Projektet verkar även för att förmedla vetenskapligt grundad kunskap till förvaltande myndigheter och allmänheten i och . Projektet har deltagande forskare från bl.a. SLU, Grimsö och norska INN. Skandulv pågår och har ett stort antal norska och svenska finansiärer. Utskottet konstaterar att och har ett långtgående samarbete i flera frågor som rör viltförvaltning. Det gäller t.ex. övervakning av de stora rovdjuren i med gemensam metodik och gemensamma databaser. Det förekommer även forskningssamarbete mellan och vad gäller övrig viltförvaltning med målet att bl.a. åstadkomma en bättre gränsöverskridande förvaltning av älg och rovdjur. Även samarbetet med har fördjupats, särskilt kring förvaltning av varg. Utskottet anser därför att motion 2019/20:537 (KD) och motion 2019/20:693 (KD) yrkande 10 mot denna bakgrund kan lämnas utan åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). I motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 gjordes detta i betänkande 2018/19:MJU6. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu ånyo pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Viltförvaltningsdelegationernas ansvar och beslutanderätt, punkt 2 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (KD), (SD) och Kopparklint (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2019/20:2553 av och (båda M). Viltförvaltningsdelegationerna är en viktig del i en decentraliserad och regionaliserad viltförvaltning. Därmed anser vi att de måste ha ett tydligt mandat och beslutanderätt i de frågor de har att hantera. Beslut om skydds- och licensjakt måste t.ex. kunna verkställas redan i viltförvaltningsdelegationerna när gynnsam bevarandestatus uppnåtts för en viltstam. Viltförvaltningsdelegationerna kan bättre ta hänsyn till ekonomiska intressen och de människor som lever och verkar lokalt. Vi ser i stället hur den ansvariga myndigheten, , ibland överprövar delegationernas beslut. Vi anser att detta urholkar viltförvaltningsdelegationernas legitimitet och arbetsvilja. Vi anser dessutom att det behövs en översyn av hur viltförvaltningsdelegationerna fungerar för att kunna stärka och utveckla deras roll i den decentraliserade och regionala viltförvaltningen. Sammansättningen måste också återgå till den ursprungliga där balansen mellan politiken, olika intressen, myndigheter m.fl. speglades bättre än i den ändrade sammansättning som regeringen verkställt. Åtgärder för minskad vildsvinsstam, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:1603 av Per Schöldberg och (båda C), 2019/20:2544 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 20. Antalet vildsvin har ökat explosionsartat så till den grad att de på sina håll är en plåga. Vi anser därför att jakttrycket på enskilda viltstammar i delar av landet behöver öka. Vi anser även att jaktmetoderna på vildsvin ska ses över så att jägarna kan fälla fler djur.