bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Vi är inte beredda att förorda endera av dessa tillvägagångsätt utan hänvisar till det översynsarbete som redan pågår vid Transportstyrelsen i fråga om de trafikmedicinska kraven på syn. Vi noterar att myndigheten publicerade två rapporter om de trafikmedicinska kraven för syn. Av rapporterna framgår att medicinföreskrifterna i vissa delar inte når upp till minimikraven i körkortsdirektivet och i vissa delar är strängare än direktivets krav. Av denna anledning kommer myndigheten att påbörja ett arbete med att revidera medicinföreskrifterna. Vad gäller synfältsdefekter bedömer Transportstyrelsen att både mätmetod och synfältskrav för såväl lägre som högre behörigheter kan komma att revideras. Vi välkomnar den översyn av medicinföreskrifterna som myndigheten nu arbetar med. Sammanfattningsvis vill vi återigen framhålla att de trafiksäkerhetspolitiska mål som beslutat om fordrar ett regelverk som i största möjliga mån säkerställer att förare är säkra och kompetenta. anser vi att personer med synfältsdefekter som fortfarande kan köra bil på ett trafiksäkert sätt ska ha möjlighet att få göra så. Vi påminner om att den ansvariga myndigheten arbetar med att revidera föreskrifterna i fråga om de trafikmedicinska synkraven, däribland synfältskraven. Av denna anledning finner vi inte skäl för utskottet att nu ta något initiativ när det gäller synfältsdefekter och dispens. Vi avstyrker därför motion 2019/20:2161 av (M). Uppvisande av giltigt körkort, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 38, 2019/20:2150 av och (båda M) och 2019/20:2972 av (M), 2019/20:3174 av (SD) yrkande 4 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 57. Den största anledningen till att vi i ställer höga krav på att kunna ta körkort är för att värna trafiksäkerheten. Att framföra ett fordon som kräver körkort utan något sådant innehav är ett brott men tyvärr inträffar det i . Det krävs krafttag för att stävja förekomsten av ogiltiga körkort och göra det svårare att kunna förfalska dessa. Regeringen bör även verka på EU-nivå för att fler länder ska intensifiera arbetet för att öka säkerheten på våra vägar. Vi anser att det därtill bör vidtas åtgärder för att minska antalet förfalskade och ogiltiga körkort genom att se över möjligheterna att ge de rättsvårdande myndigheterna större befogenheter gentemot den enskilde föraren som misstänks använda sig av ett ogiltigt eller ett förfalskat körkort. Grunden i vårt rättssamhälle utgörs av att den tilltalade betraktas som oskyldig tills motsatsen kan bevisas. Det finns dock fall där denna princip visat sig kunna få orimliga konsekvenser. Det finns exempel där förare som saknat körkort men hävdat att deras utländska körkort är borttappat har friats av tingsrätten på grund av brist på bevis. Det är och ska vara olagligt att köra bil utan giltigt körkort i . Vi anser därför att kraven på uppvisande av giltigt körkort bör skärpas i syfte att underlätta för polis och rättsväsende. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppvisande av giltigt körkort, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3174 av (SD) yrkande 4 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 57, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2019/20:2150 av och (båda M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2019/20:2972 av (M). är det i princip riskfritt för förare från länder utan väl fungerande registerföring att köra bil i utan körkort. Förutom att detta kan innebära livsfara för både föraren och omgivningen sänder kryphålen även en farlig signal om att den svenska lagen inte gäller alla och att rättssystemet som sådant är bristfälligt. Att förare kan undgå svenska regler och därmed även undgå juridiska påföljder är potentiellt förödande för både rättsväsendets trovärdighet och legitimitet. Möjligheten att kontrollera utländska körkort bör därför utökas och ett strikt ansvar för förare att styrka körkortsinnehav och adekvat utbildning bör införas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hastighetsbegränsningar, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 41 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 10.2, 2019/20:707 av (SD), 2019/20:862 av (M), 2019/20:928 av (S), 2019/20:1206 av (S), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:2968 av (M), 2019/20:2970 av (M), 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 4 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 62. Det svenska vägnätet ser olika ut över landet. I vissa delar erbjuds breda och säkra motorvägar. är den högsta tillåtna hastigheten på svenska vägar . Regeringen bör utreda en större tillåten differentiering av hastighet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hastighetsbegränsningar, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 62, 2019/20:862 av (M) och 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 10.2, 2019/20:707 av (SD), 2019/20:928 av (S), 2019/20:1206 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 41, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:2968 av (M), 2019/20:2970 av (M) och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 4. För att komma närmare nollvisionen sänker hastigheten på flera vägsträckor. Att sänka hastighetsgränsen för att minska skadeutfallet är i teorin både enkelt och billigt, men i verkligheten kan det vara kontraproduktivt eftersom bilister kan tappa respekten för den skyltade hastigheten. Hastighetsgränserna behöver ses över, för att i vissa fall sänka och i andra fall höja dem för att bilisterna ska känna att hastighetsgränserna är motiverade och därmed öka acceptansen för gällande hastighetsgränser. Mot denna bakgrund anser vi att samtliga vägsträckor behöver ses över och att hastigheterna anpassas utifrån vägens skick, utformning och trafikbelastning. På svenska motorvägar har hastighetsgränsen varit rådande. testas på ett antal motorvägssträckor. I flera europeiska länder råder hastighetsgränsen , något som även bör kunna införa på motorvägar. Effektiva persontransporter är eftersträvansvärt, och det finns även en demokratiaspekt i att ha hastighetsgränser som har en bred folklig acceptans. På de sträckor som anses lämpade och säkra föreslår vi därför att inför en hastighetsgräns . Effekterna av den höjda hastighetsgränsen ska givetvis utvärderas, och om det visar sig vara lämpligt bör standarden vid nybyggnation av motorväg anpassas för . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hastighetsbegränsningar, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 10.2, 2019/20:707 av (SD), 2019/20:862 av (M), 2019/20:928 av (S), 2019/20:1206 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 41, 2019/20:2968 av (M), 2019/20:2970 av (M), 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 4 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 62. Olycksrisken ökar i takt med en högre hastighet på fordonet. Även vad gäller växthusgasutsläpp och buller finns samma koppling. Utöver personligt lidande försämras miljön, och samhällets kostnader ökar. Jag vill att regeringen utreder hur statens myndigheter kan föregå med gott exempel genom att i upphandlingen av transporttjänster ställa krav på hållbara hastigheter, dvs. att leverantörens fordon håller hastigheten. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhetskameror och ägaransvar vid fortkörning, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1844 av (S) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 63 och 2019/20:126 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:993 av och (båda S) och 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkande 6. Automatiserade fartkameror (ATK) är ett effektivt sätt att få ned hastigheten på våra vägar och de s.k. plåtpoliserna har även en dämpande effekt på medelhastigheten. Ett problem med ATK är att man måste kunna identifiera föraren för att kunna utfärda böter. Föraren kan exempelvis dölja sitt ansikte, medvetet eller omedvetet, och därmed undgå böter. är det enbart föraren som kan bötfällas och det krävs att polisen ska kunna bevisa vem som verkligen framförde fordonet vid den aktuella tidpunkten. Det är en grannlaga uppgift som alltför ofta innebär att ärendet läggs ned. Det måste vara möjligt att lagföra de som begår ett brott om man ska komma till rätta med särskilt allvarliga överträdelser på vägarna. Möjligheten till ägaransvar vid de tillfällen som föraren inte kan identifieras behöver därför utredas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhetskameror och ägaransvar vid fortkörning, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:126 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:993 av och (båda S), 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkande 6, 2019/20:1844 av (S) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 63. Trafiksäkerhetskontroller med hjälp av automatiska trafiksäkerhetskameror (ATK) har byggts ut i hela landet som ett led i att sänka farten på vägarna och därmed öka trafiksäkerheten. Kamerorna mäter fordonets hastighet med hjälp av radar och fotograferar bara när någon kör fortare än vad som är tillåtet på vägen. Alla kameror placeras synligt och hastigheten är väl skyltad vid kamerorna så att alla kan köra lagligt. Kamerorna är direktkopplade till polisen och ett komplement till polisens övriga trafiksäkerhetsarbete. Trafikkameror räddar ca 20 liv , och dessutom räddas fler än 70 personer från att bli allvarligt skadade i trafiken. Mätningar visar att systemet fungerar väl, trafikanterna väljer att sänka hastigheten när de kör på en väg med trafiksäkerhetskameror. Eftersom hastigheten sänks på vägar med kameror minskar dessutom bullret och utsläppen av koldioxid och andra skadliga partiklar. Att människor kör för fort är ett stort problem inte bara på landsvägar, utan även i tätorter. Trafiksituationen utanför skolor och förskolor är ofta kaotisk trots att den högsta tillåtna hastigheten är . har försöksverksamhet med fartkameror bedrivits av i enstaka kommuner, på kommunala vägar och i tätbebyggda områden. Att ge i samarbete med kommuner och polis möjligheter att sätta upp fler trafikkameror i drabbade områden skulle bidra till att förebygga dödsfall och olyckor. Jag anser mot denna bakgrund att bör ges i uppdrag att i samarbete med kommuner och sätta upp fler trafiksäkerhetskameror på kommunala vägar och i tätorter. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Insatser mot alkohol och droger i trafiken, punkt 12 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 55, 56, 64 och 65, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 9, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 20 och 40 samt 2019/20:3174 av (SD) yrkande 1. Alltför många förare kör påverkade i trafiken och utgör därmed en fara för sig själva, men även för andra trafikanter och egendom. Antalet onyktra eller drogpåverkade förare ökar dessutom. Ratt- och drogfylleri är ett stort problem ur trafiksäkerhetssynpunkt och måste bekämpas med kraft. Drog- och alkoholrelaterade kontroller behöver mot denna bakgrund öka. Därtill behöver regeringen utreda möjligheten att minska ratt- och drogfylleri i trafiken. Vidare kan det konstateras att ny teknik kan minska risken att en påverkad förare framför ett fordon. Alkolås och ögonskanner är exempel på sådan teknik. Många arbetsplatser inom yrkestrafiken har alkolås på sina fordon men det finns ännu ingen teknik som hindrar drogfylla. Regeringen behöver se över denna fråga och ta fram förslag för att minska drogpåverkan i trafiken. Uppförandet av alkobommar i våra hamnar är positivt och förbättrar trafiksäkerheten på vägarna. Tyvärr finns det inom färjetrafiken både yrkeschaufförer och vanliga bilister som inte kan motstå frestelsen att inta alkoholhaltiga drycker under resans gång. Genom att placera ut alkobommar i hamnar sänder man ut proaktiva signaler om vad som inte accepteras när det gäller alkohol och framförande av fordon. Arbetet med att förse alla hamnar med alkobommar ska prioriteras eftersom alkoholrelaterade olyckor är kostsamma för samhället. Vår förhoppning är givetvis att väldigt få eller att inte någon fastnar i dessa kontroller, men behovet är trots allt tyvärr ett faktum. Ett problem med alkobommar ligger i trafikflödet och hur införandet av ytterligare alkobommar påverkar exempelvis lossningen av fartyg eller köer vid utfarterna. Det är därför viktigt att följa upp bl.a. placering av bommarna och vilket antal bommar som är effektivt för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta utan att hindra trafikflödet i hamnarna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Insatser mot alkohol och droger i trafiken, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 20, 23 och 40, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 65 och 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 9, 2019/20:3174 av (SD) yrkande 1 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 55, 56 och 64. skadas hundratals människor allvarligt i olyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandat. anmäldes drygt 14 000 drograttfylleribrott i . Det är oroande att andelen nyktra trafikanter minskat trendmässigt . Jag anser att det inte ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, varken på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet med en nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken. Äntligen har regeringen föreslagit att alkobommar sätts upp vid vissa hamnar för att motverka alkoholpåverkade chaufförer på vägar. Jag anser att det är dags att ta nästa steg för att motverka alkoholpåverkade trafikanter och föreslår därför att får i uppdrag att utreda behovet av att placera alkobommar vid fler strategiska platser för att göra trafiken säkrare och rädda liv. Jag anser vidare att alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri bör utredas som krav i alla nya bilar i . Jag anser även att det bör införas krav på alkolås i alla nya fordon som används inom körkortsutbildningen. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:472 av (S), 2019/20:2984 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 52 och 53, 2019/20:113 av (SD), 2019/20:850 av Kadir Kasirga (S) och 2019/20:1066 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:639 av (S), 2019/20:1066 av (M) yrkande 1, 2019/20:2160 av (M), 2019/20:2577 av och (båda M), 2019/20:2985 av (M) och 2019/20:3029 av Serkan Köse (S) yrkande 2. Arbete som utförs på väg eller nära vägen är förenat med stora risker då många bilister dessvärre inte respekterar skyltar och hinder i den omfattningen som vore önskvärt. Polis, räddningstjänst, bärgare och vägarbetare vittnar allt för ofta om dålig respekt för deras arbetsmiljö, ständiga tillbud men också om faktiska olyckor som inträffar, ibland med dödlig utgång. Vi anser att staten och rättssystemet på ett tydligt och kraftfullt sätt ska markera vikten om att värna säkerhet och arbetsmiljö för de som arbetar på vägen. Kraftiga straffskärpningar bör införas för att på så vis tydliggöra för andra bilister vikten av att sänka farten förbi en arbetsplats utmed vägen. Vi anser därför att staten bör utreda straffskärpningar vid fartöverträdelser vid vägarbetsplatser. Truck Mounted Attenuators, s.k. TMA-fordon används ofta, dock inte alltid, som skydd vid olika arbeten på väg. Dessa fordon har till uppgift att genom sin närvaro och utrustning uppmärksamma andra trafikanter om ett pågående arbete på vägen, t.ex. underhåll av väg, bärgning, räddningsarbete eller liknande. Användningen av TMA-fordon bör öka. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Användning av bilbälten och bilbarnstolar, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 58 och 2019/20:86 av (SD), 2019/20:1130 av (S) och 2019/20:1383 av och (båda S). omkommer ca 210–270 människor på svenska vägar. Det finns flera orsaker till den höga siffran av omkomna och skadade privatbilister och yrkesförare. Dålig bältesanvändning är en av orsakerna, även om det skett en förbättring. Bilbältet har en central funktion i fordonets säkerhetsstruktur. Vi anser därför att möjligheten till ett högre bötesbelopp för förare och passagerare som inte använder bilbälte bör utredas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Däckfrågor, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 40, 2019/20:889 av (M), 2019/20:1909 av (L) och 2019/20:2969 av (M) samt 2019/20:191 av (C), 2019/20:861 av (M), 2019/20:866 av (M), 2019/20:1481 av (M), 2019/20:2210 av (SD), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 96. är ett land med långa avstånd och olika väderförhållanden. Givet detta kan nationella riktlinjer bli svåra att förhålla sig till i olika delar av landet. Ett sådant exempel är regelverket kring vinterdäck. finns det krav på att fordonet ska vara utrustat med vinterdäck –vid vinterväglag. Det är även tillåtet att använda dubbdäck –om det är eller befaras bli vinterväglag. kan dock väglaget skilja sig väsentligt mellan och och regelverket måste därför enligt vår mening bli mer flexibelt, inte minst för att öka trafiksäkerheten. Möjligheterna bör därför ses över att anpassa regelverket för vinterdäck efter de olika väderförhållandena som kan råda i landets olika delar. Detta inkluderar både krav på dubbdäck och gummimassan i däckens förutsättning att klara av kyla. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Däckfrågor, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 96, 2019/20:1909 av (L) och 2019/20:2969 av (M) samt 2019/20:191 av (C), 2019/20:861 av (M), 2019/20:866 av (M), 2019/20:889 av (M), 2019/20:1481 av (M), 2019/20:2210 av (SD), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 40 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26. I ska fordon ha vinterdäck –om det råder vinterväglag. Det är tillåtet att använda dubbdäck –. Dubbdäck får användas även , om det är eller kan antas råda vinterväglag. Övrig tid är det sommardäck som gäller, om det inte råder vinterväglag. Problemet med den sista skrivningen är det snäva tidsfönster som kräver skifte av däck. Trots allt kan det råda vinterväglag långt in även i . Många däckhandlare vittnar om oerhört ansträngda perioder och att de inte hinner med att byta däcken . Det finns inte kapacitet hos verkstäderna för att klara däckbytet för sina kunder. En något mer flexibel övergång, eller snarare tillämpning av regelverket, bör därför komma till stånd. Exempelvis kan dubbade vinterdäck tillåtas fram till om vinterväglag har varit rådande –. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Däckfrågor, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2019/20:191 av (C), 2019/20:861 av (M), 2019/20:866 av (M), 2019/20:889 av (M), 2019/20:1481 av (M), 2019/20:1909 av (L), 2019/20:2210 av (SD), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 40, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2019/20:2969 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 96. Jag kan inledningsvis konstatera att det infördes vinterdäckskrav även på tunga fordon i . På tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass 2 med en totalvikt på över infördes då krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxel när det är vinterväglag. Det har gått bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon trädde i kraft. Jag anser att det är dags att utvärdera effekterna av reglerna och se över om antalet trafikolyckor med tunga fordon har minskat som en följd av kravet på vinterdäck. Jag vill i sammanhanget även framhålla att det är en trafiksäkerhetsrisk om vinterdäckskravet inte gäller tillhörande släpvagn med en vikt över . Om väggreppet är sämre på släpets hjul än det drivande fordonets hjul, finns en risk att ekipaget viker sig vid inbromsning när det är vinterväglag. Mitt parti har efterlyst ett vinterdäckskrav på tillkopplade släpvagnar över . Vi vill därför välkomna att ett krav på vinterdäck eller likvärdig utrustning på samtliga hjul, inte enbart på drivaxlarna, har införts och började gälla . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Däckfrågor, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1909 av (L), 2019/20:889 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 40, 2019/20:2969 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 96 och 2019/20:191 av (C), 2019/20:861 av (M), 2019/20:866 av (M), 2019/20:1481 av (M), 2019/20:2210 av (SD) och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26. Enligt nuvarande regelverk innebär balansgången mellan miljö och trafiksäkerhet att bilister i hela ska använda vinterdäck fram till . Vinterdäck med dubbar måste tas av , om det inte råder vinterväglag. Bestämmelsen gäller personbilar och tunga fordon som lastbilar och bussar. Detta ger samtliga landets bilister att byta däck och därmed även för alla däckverkstäder. En klok avvägning mellan trafiksäkerhet, miljöpåverkan och därtill arbetsmiljö vore enligt min mening att överväga en månads tid för däckbyte, parallellt med ett införande av regionalt differentierade datum för dubbdäcksförbud.