bet · H701MJU11 · 2020-03-05 00:00:00 — Redovisningen av uppdraget skulle innehålla en kostnadsberäkning, en analys av beståndseffekter och samhällsekonomiska konsekvenser, inklusive datainsamling från fångster och provfiske, samt även förslag på hur uppdraget kan finansieras och i de fall det krävs också författningsförslag. Havs- och vattenmyndigheten redovisade uppdraget . Beredning pågår i . Som utskottet konstaterat är tillståndet för beståndet av europeisk ål mycket kritiskt. Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit att kraftfulla åtgärder krävs för att beståndet ska tillåtas att återhämta sig. Utskottet delar regeringens bedömning att situationen är ytterst alarmerande och att det krävs effektiva åtgärder för att minska den dödlighet för ål som härrör från mänsklig aktivitet under ålens samtliga levnadsstadier. Utskottet konstaterar att varit bidragande i arbetet med att utvidga den ursprungliga säsongsstängningen av ålfisket till det mer omfattande beslutet . Inte desto mindre anser utskottet att det även fortsättningsvis krävs effektiva och EU-gemensamma insatser för att vända den nuvarande trenden. Utskottet noterar att det pågår en utvärdering av EU:s ålförordning hos kommissionen. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att denna utvärdering bör leda till en skärpning av det befintliga regelverket samt att uppföljning och efterlevnad av medlemsstaternas nationella förvaltningsplaner måste prioriteras. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1618 (V) yrkande 10 samt 2019/20:2666 (M) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsförslag om laxdöden i älv samt om behovet av upptag av förlorade fiskeredskap. (C) anför i motion 2019/20:1757 vikten av att utreda orsakerna till laxdöden i älv. Enligt motionären behöver staten kraftsamla för att ge sina myndigheter i uppdrag att ta reda på orsakerna till laxdöden. Ett väl fungerande samarbete mellan svenska och finska myndigheter är av avgörande betydelse eftersom laxen förvaltas gemensamt. I den mån resurser för metodutveckling och forskning saknas måste dessa medel tillskjutas. I motion 2019/20:2183 av (M) anförs behovet av att verka för en större upptagning av gamla fiskeredskap. Motionären påtalar att fiskeredskap som blivit kvar både på bottnar och i vattnet däromkring är ett stort problem. De fortsätter att fiska och orsakar på det sättet en betydande fisk- och skaldjursdöd på ett destruktivt sätt. Insatserna för att få bort dessa ”spökredskap” från haven måste öka. älv är viktigaste älv för reproduktion av vildlax. Fenomenet med döda och sjuka havslaxar i älv har skapat oro i och , då det påträffades mer död lax än normalt i vattenområdet och man noterade mycket hudskador på uppstigande lax. Senast observerades laxar som uppvisade symtom som även avvek från de tidigare, såsom allmän svaghet och passivitet. har () i samarbete med det finska livsmedelsverket (f.d. ) undersökt orsakerna bakom laxdöden i älv i genom omfattande observationer och provtagningar. Någon entydig orsak som skulle förklara hela fenomenet har inte hittats. Provtagningen bekostades av fiskekortsmedel. Ett flertal faktorer observerades som orsak till laxdöden. Det vanligaste fyndet var hudsår till följd av olika orsaker, men också blödningar i huden och ytliga hudinflammationer var vanligt förekommande i proverna. Vattenmögel som lätt infekterar trasig hud hos fiskar betraktades däremot som en sekundär orsak till laxdöden. Även miljögifter har misstänkts ligga bakom de sjuka laxarna i älv, men några klara indicier för detta har man dock inte fått fram. Arbetet med att följa hälsoläget för vild fisk genom kartläggning av sjuklighet och dödlighet fortsätter. För att samla in data har SVA skapat en mobilvänlig rapporteringsportal där sportfiskare i hela kan rapportera in sjuka och skadade fiskar. Av SVA:s årsredovisning framgår att mer än 200 rapporter kom in till rapportportalen , främst rapporteringar om sjuk och död lax och öring. redovisade SVA rapporten undersökningar av laxsjuklighet till Havs- och vattenmyndigheten. Rapporten visar att laxarna troligtvis inte har varit påverkade av miljögifter i någon större utsträckning. Ett undantag är indikationen på miljögifter och nybildningen av röda blodkroppar i fisk från älv, vilket bör undersökas vidare. Enligt rapporten avser SVA att fortsätta med rapportportalen och utveckla en generell övervakning av vildfisk i . genomför Havs- och vattenmyndigheten en översyn av fiskeregleringen i de mest utsatta älvarna. Myndigheten har även gett i uppdrag åt att sammanställa den kunskap som finns om miljö- och hälsobetingad dödlighet, som t.ex. M74 på laxyngel och svampangrepp på vuxen lax, med kunskap om parametrar i miljön som kan förklara denna dödlighet. Sådana parametrar skulle t.ex. kunna vara balansen i ekosystemet, födotillgång, födosöksplatser i havet för olika laxbestånd, naturligt producerade miljögifter, miljögifter i laxens föda, tiamininnehåll och laxens tiaminförbrukning under olika delar av livscykeln och under olika förhållanden. Med spökgarn menas förlorade fiskenät och trålar som fortsätter att fånga fisk utan att någon tar hand om fångsten. Förlorade fiskredskap orsakar lidande för djur som fastnar, men kan på lång sikt också hota fiskbestånden. Havs- och vattenmyndigheten beräknar att förlorade garn fångar ca torsk i . Enligt EU:s kontrollförordning 1224/2009 artikel 48 måste fiskare som förlorar sina redskap i havet och inte lyckas bärga dem rapportera förlusten till respektive lands fiskerikontroll efter avslutat bärgningsförsök. Rapporterna är viktiga för framtida eventuella bärgningsinsatser. Att lokalisera och samla in spökgarn ingår i Havs- och vattenmyndighetens åtgärdsprogram för God havsmiljö 2020. Myndigheten ansvarar för att resurser avsätts och att rätt aktörer integreras i arbetet med att främja en effektiv och hållbar insamling och mottagning av förlorade fiskeredskap samt förebygga förlusten av nya. I havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 finns pengar att söka för projekt som syftar till att hålla haven rena från förlorade fiskeredskap och marint skräp. Det går att få bidrag till bl.a. draggning, informationskampanjer och inköp av redskap för att samla in spökgarn och annat marint skräp. Bland annat har Håll Rent med medel från havs- och fiskeriprogrammet genomfört rensningar av spökgarn från bottnar och vrak i . Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) som innebär att typen av projekt som kan få stöd enligt förordningen utvidgas till att även bl.a. omfatta omhändertagande av s.k. spökgarn. Även kravet på grad av medfinansiering sänktes så att stöd kan beviljas för en större andel av ett projekts kostnader. Förordningen trädde i kraft . Stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) utökades i budgetpropositionen enligt regeringens förslag. biföll regeringens förslag (bet. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122). Vidare har och tillsammans utvecklat ett verktyg för att rapportera in upptäckter av spökgarn samt utförda städinsatser som exempelvis draggningar. Havs- och vattenmyndigheten har tagit över förvaltningen av verktyget och arbetar med att vidareutveckla det. Liksom motionären anser utskottet att det är oroande att det trots omfattande provtagningar inte varit möjligt att fastställa någon entydig orsak till förekomsten av döda och sjuka laxar, vare sig i älv eller i andra områden där liknande fenomen observerats. Utskottet noterar dock att och har ett gott samarbete mellan ansvariga myndigheter och att analyser och fortsatta provtagningar pågår. Den rapporteringsportal som utvecklats är enligt utskottets bedömning ett värdefullt verktyg i detta fortsatta arbete. Med hänvisning till det arbete som pågår anser utskottet att motion 2019/20:1757 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet delar bedömningen att förlorade fiskeredskap i haven är ett stort problem och att det är viktigt att åtgärder vidtas. Utskottet konstaterar att det pågår ett antal projekt för att söka upp och bärga s.k. spökgarn, och att finansiering finns tillgänglig såväl i det nuvarande havs- och fiskeriprogrammet som i den utökade satsningen på statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2019/20:2183 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I motioner från allmänna motionstiden /20 har det väckts förslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:MJU3 Fiskeripolitik samt 2018/19:MJU12 Livsmedelspolitik. har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu återigen pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Systemen för nationell fördelning av fiskekvoter, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:34 av (KD) och 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkandena 4 och 7. Inom yrkesfisket är det pelagiska systemet med individuella överförbara fiskerättigheter (TFC eller ITQ) en succé. Det har inneburit kraftiga löneökningar, bättre arbetsmiljö, nya båtar m.m. vilket har lockat ungdomar och inneburit en föryngring av yrkesfiskarkåren. Dessutom har förhållandena i fiskberedningsindustrin blivit mycket bättre. Genom långsiktiga kontrakt med yrkesfiskare garanteras ett jämnt flöde av fisk till fabrikerna vars drift därför kan vara jämnare, effektivare och lönsammare. En viktig orsak till att systemet fungerat så bra är att det funnits kustkvoter. Det är dags att se över det demersala yrkesfisket så att liknande system som för det pelagiska fisket införs på det området. Vi anser att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att genomföra en systemförändring som gagnar det demersala yrkesfisket. Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen, punkt 2 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 4. Medelåldern för yrkesfiskare är hög, och hindren för unga eller nya fiskare som vill etablera sig är mycket höga. Det är dyrt att investera i båt och redskap, det är svårt att få tillstånd och det finns tyvärr lite framtidstro i branschen, inte minst för de mindre, kustnära fiskarna. Vi ser fiskerinäringen som en viktig näring för och anser därför att regeringen bör vidta åtgärder som underlättar generationsväxling inom yrkesfisket. Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 32. Unga fiskare har svårt att få yrkesfiskelicenser. Havs- och vattenmyndigheten avslår ansökningar om licenser även om dessa tillstyrks av (som endast är rådgivande). Detta medför att nyrekryteringen till yrket stoppas. kommer det yrkesmässiga kustfisket därmed att försvinna, vilket vore negativt socialt, kulturellt och ekonomiskt. Regeringens regleringsbrev till Havs- och vattenmyndigheten är för otydligt och innehåller för mycket utrymme för tolkningar som ger myndigheten möjlighet att neka nyetableringar av småskaliga och kustnära fiskeriföretag. Vi behöver nu säkerställa att fler unga yrkesfiskare kan starta sin verksamhet. Regeringen bör därför ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i sin licenshantering särskilt beakta behovet av att rekrytera yngre fiskare. Kriterier för nationell tilldelning av fiskemöjligheter, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkandena 1, 3 och 6. Miljövänligt fiske bör premieras genom en högre tilldelning av fiskekvoter. Miljökraven som bör ställas bör t.ex. omfatta vilken typ av bränsle och redskap som används vid fisket. Hållbara fiskemöjligheter, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.1. En hållbar fiskeripolitik förutsätter att det finns tillförlitliga data om fiskbeståndens livskraft. Men det är ett återkommande problem att det saknas tillförlitliga data för beståndens skick, bl.a. för torsken i . Vi vill att ska verka för att EU tilldelar vetenskapliga organ de förutsättningar som krävs för att kunna inhämta nödvändiga data om fiskbestånden. Bl.a. kan det komma att behövas nya vetenskapliga kriterier för att bedöma beståndens storlek. Hållbara fiskemöjligheter, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.1. Torskbeståndet i är i mycket dåligt skick; det gäller i synnerhet det s.k. Östra beståndet öster om . Detta innebär att fisket behöver regleras mycket kraftigt, vilket också sker. Det kan dock tilläggas att inte ens de begränsade kvoterna tas upp, eftersom de kvarvarande torskarna är så små. Vad gäller åtgärder är stark reglering och om så krävs ett totalt stopp i vissa bestånd, en helt rimlig tanke. Detta ska dock inte hanteras genom omröstning om ett totalt stopp i . Frågan är när ett sådant eventuellt stopp skulle kunna hävas. Situationen kan variera mellan olika bestånd. Kvoterna bör anpassas till vad vetenskapen anser vara försvarbart, vilket i praktiken kan innebära ett temporärt stopp för torskfisket i vissa bestånd. Det är av största vikt att rätt kompetens kan reglera exakt hur långt restriktionerna behöver gå och hur länge de behöver vara i kraft. Svensk fiskeripolitik ska utgå från forskningens rekommendationer. Hållbara fiskemöjligheter, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.1 och 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 9. Haven är jordens hjärta och lungor. Ett myller av liv under ytan är en förutsättning för allas vår näring och luft. Välmående hav är också en förutsättning för att lösa ödesfrågor som världsfattigdomen och klimathotet. Dessvärre hotas världshaven av nedskräpning som fiskbestånd hotas av alltför aggressivt fiske. Ska haven kunna fungera som betydande förnybara resurser måste de nyttjas långsiktigt och hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. Fisket måste hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:294 av Skånberg (KD), 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 2 och 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkandena 3–5. Situationen för torsken i östra är mycket utsatt. beslutade om ett förbud mot kommersiellt fiske i södra och östra , det är en nödåtgärd i den gemensamma fiskeripolitiken. Förbudet gäller t.o.m. . (Ices) rekommenderar att det östra beståndet inte fiskas . För att återhämtningen för fisken ska bli bättre behövs det skydd för områden där fisken leker och växer upp som är EU-gemensamma. Regeringen bör driva på för detta i EU. Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:294 av Skånberg (KD), 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 2, 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 8. Torsken i är nära en kollaps. Det totala beståndet är mycket litet, och individerna blir alltmer småväxta och i allt sämre skick. Det finns en rad hot mot torsken. blev Östersjötorsken könsmogen vid en storlek men tillståndet i gör att torsken nu blir könsmogen redan vid . Det innebär att Östersjötorsken aldrig riktigt växer till sig eftersom all energi läggs på förökning snarare än tillväxt. Avsaknaden av stora torskar i ekosystemet innebär att arter som annars regleras av torsken påverkas. De fiskarter som närmast påverkas av och påverkar torsken är sill, skarpsill och plattfisk. Plattfisken är svår att fiska utan att få bifångst av torsk och sillen utgör en av torskens huvudfödor. Därför har bestånden och fisket av dessa arter betydelse även för torsken. Det vore därför lämpligt med ett torskfiskestopp i hela samt att fiske på sill/strömming och plattfisk i torskens lekområden förhindras. Även i är situationen svår för torsken. I är läget enligt Ices kritiskt trots att man här har infört ett antal förvaltningsåtgärder där även fiskefria områden ingår. Ices anser att fisket efter torsk helt bör stoppas 2020. De vetenskapliga rekommendationerna för fisket bör följas. Förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i , punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Situationen för torsken i östra är mycket utsatt. Det är problem med syrebrist och minskad salthalt och beståndet är hårt utsatt för parasiter. beslutade om ett förbud mot kommersiellt fiske i södra och östra ; det är en nödåtgärd i den gemensamma fiskeripolitiken. Förbudet gäller t.o.m. . , Ices, rekommenderar att det östra beståndet inte fiskas . För att på allvar komma till rätta med torskens situation behövs en ny flerårig förvaltningsplan för . Den måste ta särskild hänsyn till torskens betydelse för ekologin i . Beståndet måste uppnå normal tillväxt, storleks- och ålderssammansättning innan den fiskas. Detta måste vara kriterier i en ny förvaltningsplan, där upptaget av sill och skarpsill också anpassas till torskens återhämtning. Trålfiske, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:415 av (C) yrkande 2, 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:1780 av Per Lodenius m.fl. (C). Vi vill understryka vikten av ett fortsatt arbete för att utveckla mer selektiva och skonsamma fiskemetoder, vilket prioriterades under den moderatledda alliansregeringens tid vid makten. SLU har drivit ett sådant projekt, som har fått positiva omdömen, men som löpte ut . Möjligheten att förlänga projektet bör övervägas. I Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) finns det tillgängliga medel för att utveckla och investera i selektiva metoder. En genomgång från Världsnaturfonden visar dock att bara en liten del av de öronmärkta pengarna har använts. Regeringen bör se till att tillgängliga medel används i . Trålfiske, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:415 av (C) yrkande 2, 2019/20:1780 av Per Lodenius m.fl. (C) och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 17. Trålfisket har under ökat i de djupa delarna av södra . Det riskerar att påtagligt minska antalet lekmogna fiskar som ska leka vid kusten. Förutom att det minskar förekomsten av strömming i kustområdet ger det stora negativa effekter för såväl ekosystemet som det småskaliga fisket. I det området är torsken i betydligt bättre skick än i södra , vilket skulle kunna vara ytterligare ett skäl att införa ett förbud. Regeringen bör verka för att och gemensamt inför förbud för trålfiske på strömming i och sydvästra i lämplig omfattning för att stärka det ekologiska systemet och det småskaliga kustfisket. Förslaget är i linje med en förvaltning som tar hänsyn till hela det ekologiska systemet i havet. Fiskerikontroll och efterlevnad, punkt 8 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 5. Varje medlemsland ansvarar för att dess kvoter inte överskrids. För att garantera att den gemensamma fiskeripolitiken verkligen följs måste EU:s kontrollsystem skärpas. Det handlar både om att säkerställa ett långsiktigt hållbart upptag och om att ge svenska fiskare möjlighet att konkurrera på lika villkor. Den har ett ansvar för att uppmärksamma på regelöverträdelser så att kan vidta åtgärder för att se till att det gemensamma regelverket följs. Förutsättningarna för vattenbruk, punkt 9 (S, L, MP) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkandena 20, 22 och 23 samt 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 25. Utvecklingspotentialen i den svenska vattenbruksnäringen har framhållits av utskottet. Behovet av smidigare tillståndsprocesser har särskilt uppmärksammats och utskottet har tidigare välkomnat uppdraget till att analysera hur prövningen av vattenbruksverksamheter kan förenklas som miljöskyddet bibehålls. Mot bakgrund av att detta uppdrag även omfattar andra organismer än traditionella fiskarter så kan vi förutsätta att den efterfrågade översynen för algodling ryms inom ramen för arbetet. I fråga om vattenbruksnäringens förutsättningar i förhållande till övriga areella näringar vill vi framhålla att vattenbruk är prioriterad i En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Målen i strategin syftar till att stärka konkurrenskraften och att all livsmedelsproduktion ska öka. Regeringen har även utformat en handlingsplan för livsmedelsstrategin som innehåller ett fyrtiotal åtgärder som ska bidra till att nå målen. Åtgärderna inom strategin innehåller satsningar på svenskt vattenbruk, avelsarbete, musselkontroll och koordinering av insatser inom vattenbrukssektorn. Åtgärderna ska vidareutveckla svenskt vattenbruk – vidareutveckla främjandearbetet av vattenbruket genom koordinering av den svenska vattenbruksnäringen för att skapa en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Vidareutvecklingen ska särskilt beakta förädlings- och innovationsmöjligheter för vattenbruksnäringen samt främja regelförenkling, teknikutveckling och samverkan.