bet · H801UbU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 20 . Bland annat föreslås att anslaget ökas med för att utöka antalet utbildningsplatser på regionalt yrkesvux, med för fler utbildningsplatser inom och med för fler utbildningsplatser inom universitet och högskola. Vidare beräknar regeringen att anslaget bör ökas med till följd av att tolkutbildning vid folkhögskolor förlängs. Regeringen avser att återkomma till med en proposition (se utg.omr. 16 avsnitt 4.5). Regeringen föreslår även att anslaget minskas med till följd av en justering av resursramen för medel för studiebidrag med den högre bidragsnivån. Med anledning av regeringens bedömning att åldersgränserna för rätt till studiemedel och studiestartsstöd bör höjas samt ändrade återbetalningsregler beräknar regeringen att anslaget bör öka . Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen anger att anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 2 , varav bl.a. för en tillfällig höjning av tilläggslånet. Därutöver föreslås att anslaget ökas med för fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux, med för fler utbildningsplatser inom och med för fler utbildningsplatser inom universitet och högskola. Regeringen beräknar även att anslaget bör öka med anledning av förslaget om höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd och minska till följd av vissa förändrade återbetalningsregler. Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen anger att anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget föreslås bl.a. tillföras för fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux. Anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för produktion och distribution av kurslitteratur för högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera verksamheten. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för studiestartsstöd och tilläggsbidrag. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget föreslås bl.a. öka med för att arbetslöshetsvillkoret inom studiestartsstödet tillfälligt har lättats och för att studerande som beviljats studiestartsstöd fortsättningsvis ska kunna beviljas stödet. Regeringen anger att anslaget får användas för Centrala förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget föreslås bl.a. ökas med för att ge CSN ekonomiska förutsättningar att fortsätta att vara en välfungerande myndighet och för att säkerställa CSN:s hantering av föreslagna reformer. Anslaget föreslås även ökas med för att förstärka förutsättningarna för att effektivt kunna motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Vidare föreslås anslaget minskas med för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur och med till följd av en generell besparing (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Vidare föreslår regeringen att anslaget ska förstärkas för myndighetens arbete med att utlandsbosatta i större utsträckning ska återbetala sina studieskulder. Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget föreslås bl.a. minskas med till följd av en generell besparing (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Bemyndigande om lån i för studielån Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 252 . Den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2020. Nettoupplåningen beräknas till , beslut om återkravskapital till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Förslag om ändring i studiestödslagen – tilläggslån vid extraordinära händelser i fredstid Regeringen föreslår att det i studiestödslagen (1999:1395) ska införas en ny bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om att tilläggslån vid extraordinära händelser i fredstid får lämnas med högre belopp än vad som normalt gäller enligt lagen. Utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har aktualiserat behovet av särskild lagstiftning vid extraordinära händelser i fredstid. Pandemin har redan lett till flera lagändringar i fråga om studiestödet som stärker de studerandes möjligheter till studiefinansiering (se prop. 2019/20:132, prop. 2019/20:146 och prop. 2019/20:167). Utbrottet av coronaviruset har inneburit att fler människor har blivit arbetslösa, och arbetslösheten antas öka ytterligare framöver. En del av dessa människor kommer att kunna återgå i arbete när pandemin successivt förväntas klinga av, medan andra behöver utbilda sig för att inte riskera att hamna i arbetslöshet . Enligt regeringen kan det därför finnas skäl att tillfälligt underlätta för fler personer att studera. En sådan grupp är vuxna studerande med tidigare inkomster och högre levnadsomkostnader. Vissa temporära ändringar bör därför göras i det nuvarande regelverket för tilläggslån för att stärka incitamenten och möjligheterna att påbörja studier. Regeringen anger bl.a. följande skäl för sitt förslag. Många studerande högre upp i åldrarna har högre levnadsomkostnader än yngre studerande. För många som arbetat kan möjligheten att få ett tillräckligt högt totalbelopp inom studiemedlen vara avgörande i valet att börja studera. Att se över utformningen av tilläggslånet, bl.a. vad gäller beloppsnivån, är även en åtgärd som lyfts fram i den remitterade promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318/UH). Vidare har utbrottet av coronaviruset inneburit att fler människor behöver ställa om på arbetsmarknaden och välja studier. Dessutom kan fler personer ha behov av en stärkt ekonomi under studierna eftersom det kan vara svårare för studerande att hitta ett arbete vid sidan av studierna. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det finns behov av att tillfälligt förstärka tilläggslånet inom studiemedlen. Det bör därför göras en ändring i studiestödslagen som möjliggör detta. Regleringen i studiestödslagen är en för enskilda gynnande reglering som i grunden faller inom regeringens primära normgivningsområde enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen (den s.k. restkompetensen). Eftersom har utnyttjat sin rätt att meddela föreskrifter på området (8 kap. 8 § regeringsformen), kan regeringen inte längre meddela föreskrifter på det området om det inte tas in bestämmelser i lagen som tydliggör att regeringen – trots lagregleringen – kan meddela sådana föreskrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. Enligt regeringen bör det därför i lagen tas in en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, kan meddela föreskrifter om att tilläggslån vid extraordinära händelser i fredstid får lämnas med högre belopp än vad som gäller normalt. Vidare framför regeringen i propositionen att behovet av skyndsamhet och flexibilitet motiverar att det bör vara regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som meddelar föreskrifterna. Regeringen har då inom ramen för sin restkompetens möjlighet att vid behov anpassa sina föreskrifter utifrån vilken extraordinär situation som inträffat och hur den utvecklar sig. Oavsett vilka bestämmelser regeringen meddelar bör de vara tidsbegränsade och gälla i anslutning till den extraordinära händelsen och dess efterdyningar. Regeringens avsikt är att med stöd av restkompetensen tillfälligt höja beloppen inom tilläggslånet för att öka rekryteringen till studier och underlätta ekonomiskt för de studerande som drabbats av en tuffare arbetsmarknad. Inriktningen är att tilläggslånet förstärks och höjs med , dvs. En tillfällig höjning av tilläggslånet kan enligt regeringen stärka den ekonomiska situationen för vuxna studerande och öka rekryteringen till studier. Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft . I kommittémotion 2020/21:3333 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 1:2 Studiemedel med , anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med och anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med . Motionärernas anslagsförslag omfattar bl.a. förslag om en satsning på utbildning för förskollärare och förslag om höjt tilläggslån för studenter. Motionärerna föreslår även att ett nytt anslag införs – 99:1 Betald polisutbildning – och att anslaget tillförs för införandet av betald polisutbildning. I yrkande 2 föreslår motionärerna en satsning inom anslaget 1:2 Studiemedel för att införa en ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. I yrkande 5 föreslår motionärerna en satsning på betald polisutbildning som innebär att den som går polisutbildningen ska få sina studielån från utbildningstiden avskrivna i yrket. Vidare föreslås i yrkande 6 att regeringen ska ta fram nödvändig lagstiftning för att en sådan reform ska kunna träda i kraft . Motsvarande förslag framförs även i kommittémotion 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 2. I yrkande 7 föreslår motionärerna en höjning av tilläggsbeloppet för studielån. Syftet är bl.a. att förbättra den ekonomiska situationen för de studenter som tvingas till dyra lösningar till följd av bostadsbrist. Förslaget om tilläggslån beräknas påverka anslagen 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. I kommittémotion 2020/21:3109 av m.fl. (SD) föreslås minskningar av anslagen 1:1 Studiehjälp med och 1:7 Studiestartsstöd med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår även i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel med . Vidare föreslår motionärerna att ett nytt anslag införs – 99:2 Studieskuldsavdrag lärare i glesbygd – och att anslaget tillförs . Den föreslagna sänkningen av anslaget 1:1 Studiehjälp avser enligt motionärerna en omprioritering av medel från folkbildningsanslaget till förmån för andra satsningar inom kulturområdet. När det gäller minskningen av anslaget 1:7 Studiestartsstöd föreslår motionärerna att stödet ska tas bort eftersom det innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. Förlängd möjlighet att ta studielån för den avsedda målgruppen är ett bättre alternativ, menar motionärerna. Den ökning av anslaget 1:2 Studiemedel som motionärerna föreslår avser extra medel för studiebidrag för de tio utbildningar där det råder störst arbetskraftsbrist. Det nya anslaget 99:2 Studieskuldsavdrag lärare i glesbygd avser kostnaden för studieskuldsavskrivning för examinerade lärare som tar anställning i de områden som klassificerar som glesbygd. Enligt förslaget ska de lärare som arbetar i en sådan kommun få ett avdrag på sin studieskuld. I partimotion 2020/21:3198 av m.fl. (V) föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel med . Den föreslagna ökningen av anslaget 1:2 avser en satsning på att införa semestertillägg i studiemedlet. Förslaget innebär att det för varje period med studiemedel på vårterminen ska betalas ut en veckas studiebidrag . I kommittémotion 2020/21:3142 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslår motionärerna minskningar av anslaget 1:2 Studiemedel med 1 och anslaget 1:7 Studiestartsstöd med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna föreslår även en ökning av anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med i förhållande till regeringens förslag. Den föreslagna sänkningen av anslaget 1:2 Studiemedel avser en minskning av bidragsdelen inom studiemedlet och en höjning av lånedelen. Den föreslagna ökningen av anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster avser höjningen av lånedelen inom studiemedlet. När det gäller den föreslagna minskningen av anslaget 1:7 Studiestartsstöd menar motionärerna att det av rättviseskäl är fel att vissa personer kan studera med bidrag medan andra tvingas ta lån för samma kurs och att med tillgången till avgiftsfria studier redan kan anses ha generösa studievillkor. I yrkande 2 föreslår motionärerna att fribeloppet ska slopas. Enligt motionärerna bör den tillfälliga reformen med slopat fribelopp som infördes permanentas. Motionärerna framför att de ser ett egenvärde i att studenter etablerar sig tidigt på arbetsmarknaden och är därför positiva till att studenter arbetar så länge inte studierna blir lidande. Reformens finansiering framgår inte av motionen. Det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande studiestödssystem som gör det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studierna. Genom jämlika och jämställda möjligheter till utbildning bidrar studiestödssystemet till mer kunskap, kompetens och bildning i samhället. Enligt utskottet är ett välfungerande studiemedelssystem därmed en förutsättning för aktiva samhällsmedborgare, för människors utveckling och arbetsmarknadsutsikter, för att säkra framtidens jobb och för att stärka konkurrenskraft. Utbrottet av det nya coronaviruset har medfört ett ökat behov av utbildning för att möjliggöra för fler människor att klara behovet av omställning på arbetsmarknaden. Studiestödssystemet stöder de ökade utbildningsbehoven. Utskottet ställer sig bakom regeringens ambition att genomföra ett kunskapslyft och att skapa förutsättningar för människor att ta steget vidare till studier och arbete. Här kan exempelvis nämnas förslagen om ökade resurser för studiemedel för ett utökat antal utbildningsplatser inom , regionalt yrkesvux samt universitet och högskola. Utskottet välkomnar även de satsningar som syftar till ett effektivare studiestödssystem, däribland regeringens förstärkning av studiestartsstödet och den tillfälliga förstärkningen av tilläggslånet. Utskottet ställer sig även bakom förstärkningen av anslaget till CSN som avser myndighetens arbete för att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott samt för att förstärka återbetalningsgraden bland utlandsbosatta. Studiestödssystemet förutsätter en god återbetalning av studieskulder, och det är av stor vikt att värna legitimiteten och upprätthålla trovärdigheten i systemet för att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd. Utskottet välkomnar de satsningar som regeringen föreslår i propositionen och anser sammanfattningsvis att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom studiestödsområdet är väl avvägda. Avskrivning av studieskulder för lärare och poliser När det gäller motionsyrkanden med förslag om avskrivning av studieskulder för poliser och för lärare i glesbygd vill utskottet inledningsvis påminna om att det enligt gällande rätt inte finns någon möjlighet att skriva av studieskulder för personer som tar arbete i något bristyrke på landsbygden eller som utbildar sig till ett visst yrke. Förslag om avskrivning av studielån för vissa yrkesgrupper behandlades senast i betänkandena /20:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2019/20:1 utg.omr. 15, rskr. 2019/20:134) och i 2019/20:UbU9 Studiestöd. Utskottet har i dessa sammanhang bl.a. framhållit att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, exempelvis genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygd. Vidare har utskottet tidigare framfört att avskrivning av studieskulder för vissa yrkesgrupper skulle kunna leda till att låntagarna uppfattar systemet som orättvist. Utskottet står fast vid dessa uppfattningar och ser därmed inga skäl att bifalla förslag om att införa nya anslag som syftar till avskrivning av studielån för olika yrkesgrupper. Utbrottet av det nya coronaviruset har förändrat förutsättningarna på arbetsmarknaden. Den tillfälliga lättnad i arbetslöshetsvillkoret som infördes och som medför att fler arbetslösa personer med kort tidigare utbildning och stora utbildningsbehov kan ta del av studiestartsstödet var därför angelägen (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:293–299). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att tillföra ytterligare medel till studiestartsstödet så att studerande som beviljats studiestartsstöd fortsättningsvis ska kunna beviljas maximalt stöd utan att tränga undan nya studerande. Det är av stor vikt att fler personer i målgruppen, varav en stor del är nyanlända, rekryteras till studier för att på så sätt stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet finner således inga skäl att bifalla aktuella yrkanden om att sänka anslaget till studiestartsstöd. Nivåer på studiebidrag och studielån Med anledning av ett yrkande där motionärerna motsätter sig den tidigare höjningen av bidragsdelen i studiemedlen och i stället föreslår en motsvarande höjning av lånedelen vill utskottet anföra följande. beslutade att höja studiemedlets bidragsdel med per studiemånad (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:122). Syftet med höjningen var att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Som utskottet tidigare anfört, senast i betänkande 2019/20:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (rskr. 2019/20:134), anser utskottet att höjningen av studiebidraget var väl avvägd och att det inte finns några skäl att vidta åtgärder med anledning av motionsyrkandet. När det sedan gäller förslaget om höjt studiebidrag för studenter på utbildningar som leder till yrken där det råder arbetskraftsbrist vill utskottet påminna om att det inte finns någon möjlighet i den gällande lagstiftningen att få särskilda villkor för studerande vid vissa utbildningar. Utskottet föreslår därmed att yrkandet avslås. Övriga minskningar och höjningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar och höjningar av olika anslag som bl.a. är hänförliga till olika utbildningsinsatser som motionärerna vill genomföra eller till fler eller färre platser inom olika utbildningsformer inom utgiftsområde 16 kan konstateras att utskottet i avsnittet Studiestöd har redovisat regeringens satsningar och reformer. Med anledning av ett motionsyrkande med förslag om att höja tilläggsbeloppet för studielån för att därigenom förbättra bostadssituationen för studenter vill utskottet anföra följande. Regeringen har i propositionen föreslagit en tillfällig höjning av tilläggslånet . Regeringens avsikt är att öka rekryteringen till studier och underlätta den ekonomiska situationen för de studerande som drabbats av en tuffare arbetsmarknad till följd av effekterna av utbrottet av coronaviruset. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och ställer sig positivt till den föreslagna höjningen av tilläggslånet. Utskottet anser däremot inte att en ytterligare höjning av tilläggsbeloppet skulle vara en adekvat lösning på studenternas bostadssituation. Yrkandet bör därmed avslås. När det sedan gäller ett förslag om att permanent slopa det s.k. fribeloppet som reglerar hur mycket en studerande får tjäna utan att studiemedlen minskas vill utskottet anföra följande. beslutade regeringen att tillfälligt slopa inkomstprövningen för studiemedel och studiestartsstöd under innevarande år. Mot bakgrund av att utbrottet av det nya coronaviruset bl.a. har förändrat förutsättningarna på arbetsmarknaden och har aktualiserat ett behov av att underlätta för studerande att arbeta inom vården och andra samhällsviktiga funktioner utan att drabbas av sänkt studiestöd anser utskottet att detta initiativ var välkommet. Statsrådet har i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2020/21:406) framfört att analyserar effekten av det slopade fribeloppet och att regeringen avser att vid behov återkomma i frågan. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag om ett slopat fribelopp. Yrkandet bör avslås. När det gäller ett yrkande med förslag om att införa kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för förskollärare vill utskottet påminna om att obehöriga förskollärare har möjlighet att läsa in en behörighetsgivande utbildning inom ramen för vidareutbildning av lärare och förskollärare (). Vidare har regeringen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslagit en förstärkning av denna satsning och beslutat om en förordningsändring som syftar till att skapa bättre möjligheter för fler att bli antagna till utbildningen (förordning [SFS 2020:724] om ändring i förordningen [2011:689] om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen). Mot denna bakgrund anser utskottet att motionsyrkandet bör avslås. Utskottet anser vidare att regeringens förslag inom utgiftsområde 15 är väl avvägda och finner därmed inga skäl för att bifalla ett yrkande om att minska anslaget till studiehjälp till följd av förslag om att sänka antalet platser på folkhögskolan. Detsamma gäller yrkandet om att införa semestertillägg i studiemedlen. Förslag om ändring i studiestödslagen – tilläggslån vid extraordinära händelser i fredstid Regeringen har i propositionen föreslagit att det ska införas en ny bestämmelse i studiestödslagen som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om att tilläggslån vid extraordinära händelser i fredstid får lämnas med högre belopp än vad som normalt gäller enligt lagen. Utskottet välkomnar regeringens förslag och anser i likhet med regeringen att ändringarna i regelverket bör genomföras för att stärka incitamenten och möjligheterna för vuxna med tidigare inkomster och högre levnadsomkostnader att påbörja studier. Till följd av effekterna av utbrottet av coronaviruset och en tuffare arbetsmarknad finns det, menar utskottet, skäl att tillfälligt underlätta för fler personer att studera.