bet · H701MJU19 · 2020-06-09 00:00:00 — Även har tagit fram en klimatdatabas med mer än 750 livsmedel för att sprida medvetenhet om olika råvarors klimatpåverkan. I sammanhanget noterar utskottet att har inlett en dialog med regeringen om att utveckla databasen till en öppen nationell databas inom ramen för regeringens strategi för hållbar konsumtion. I avvaktan på utfallet av detta arbete anser utskottet att motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 42, 2019/20:3258 (C) yrkande 41 och 2019/20:3264 (C) yrkande 49 kan lämnas utan vidare åtgärd. Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger och i storhushåll Utskottet konstaterar att det enligt januariavtalet ska införas obligatorisk ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger och i storkök. har analyserat vilka åtgärder som krävs för att ska kunna göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött och fisk på restauranger och i storhushåll. Regeringen har därefter gett i uppdrag att ta fram de underlag som krävs för att göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restauranger och i storhushåll. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att regeringen arbetar med det som föreslås i motionerna 2019/20:606 (SD) yrkande 6, 2019/20:952 (SD), 2019/20:1701 (SD), 2019/20:2317 (S) och 2019/20:2760 (KD) yrkandena 22 och 50. Mot denna bakgrund avstyrks dessa motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelverket för viltkött, om förenklad försäljning av vildsvinskött och om att tillgängliggöra vildsvinskött. Jämför reservation 8 (SD), 9 (KD), 10 (M, SD, KD), 11 (M) och 12 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C). Enligt kommittémotion 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 30 bör regelverket för vilthantering underlättas. Enligt yrkande 31 bör reglerna för försäljning av vildsvinskött förenklas. Reglerna för distribution bör revideras så att jägarna själva kan sälja sitt byte efter godkänd trikinprovtagning, till skillnad från då vildsvinsköttet måste passera en vilthanteringsanläggning innan det säljs vidare eller bortskänks. Även i kommittémotion 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 17 anförs att kravet på att vildsvinskött ska passera en vilthanteringsanläggning ska tas bort. Det finns möjligheter för jägare att sälja kött från annat klövvilt direkt till konsumenter, en lokal butik eller en restaurang. Detsamma bör gälla för vildsvinskött. Det ska dock fortfarande vara krav på att köttet ska genomgå trikintest och att det ska vara tydligt spårbart varifrån viltet kommer. Liknande förslag framförs i motion 2019/20:956 av Per och (båda SD). För att stimulera ökad vildsvinsjakt bör kravet på att vildsvinskött ska gå via vilthanteringsanläggning utredas. Även i motion 2019/20:1024 av (M) yrkande 1 lyfter motionären fram att för att öka incitamenten för vildsvinsjakt bör privatpersoner tillåtas att sälja vildsvinskött som inte gått via en vilthanteringsanläggning. Enligt motion 2019/20:2641 av (M) bör det bli enklare och mer lönsamt att sälja vildsvinskött i syfte att minska problemen på landsbygden med en alltför stor vildsvinsstam. Enligt kommittémotion 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 13 bör försäljning av viltkött förenklas. Jägare bör få sälja mindre mängder vildsvinskött direkt till konsument, endast med krav att det är testat för trikiner och att jägaren kan visa upp ett intyg på att köttet testats för trikiner. För att säkerställa att berörda jägare har nödvändig kunskap för en fortsatt hög livsmedelssäkerhet kan det finnas skäl att överväga om jägaren måste genomgå en viltundersökningsutbildning med ett avsnitt om trikiner för att få sälja vildsvinskött. Vidare bör lokala restauranger och näringsidkare enligt tysk modell få möjlighet att köpa viltkött direkt från jägare. Detta bör tillåtas förutsatt att köttet är testat där så krävs, och att jägare som i mindre skala önskar sälja direkt till näringsidkare och restauranger är registrerade hos den kommun där vilthanteringen sker för att på så vis möjliggöra förenklade kontroller. I kommittémotion 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 19 anförs att regeringen bör verka för åtgärder som leder till ökad efterfrågan på svenskt vildsvinskött. Motionärerna vill att viltkött lyfts som en resurs i stället för att man pratar om köttet som en belastning. För att göra det möjligt behövs förenklade regler som underlättar möjligheterna att få ut viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger. Även motion 2019/20:1023 av (M) handlar om att förenkla handeln med vildsvinskött direkt mellan jägare och konsument. Liknande argument anförs i motionerna 2019/20:2026 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2173 av (M) och 2019/20:2544 av (M) yrkande 4. I motion 2019/20:1024 av (M) yrkande 3 efterfrågas en översyn av vildsvinsstammens förvaltning. Det är dags att se över regelverken och producera mer tidsenliga förslag för en långsiktigt hållbar förvaltning av vildsvinsstammen genom utökad möjlighet till försäljning av vildsvinskött. I motion 2019/20:1376 av och (båda S) anförs att de hinder som finns för att det miljövänliga vildsvinsköttet ska nå marknaden behöver undanröjas. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 47 poängteras vikten av ett regelverk som underlättar småskalig beredning och försäljning av kött. Kött från vilt är en högvärdig proteinkälla med mycket låg negativ miljöpåverkan. Det är därför viktigt med ett regelverk som underlättar småskalig beredning och försäljning av kött. Motionärerna i kommittémotion 2019/20:593 av m.fl. (SD) vill öka tillgängligheten för att få fler att äta viltkött. Ökad kunskap om vilt som livsmedel är ett steg i rätt riktning för att kunna marknadsföra viltkött som hälsosam mat. Att äta vilt ska vara en självklarhet och inte som ett exotiskt inslag. Regeringen bör därför inleda arbetet med att förändra attityderna och marknadsföra vilt som en resurs (yrkande 29). I kommittémotion 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 14 framhålls att regeringen bör verka för fler inlämningsställen och vilthanteringsanläggningar. För att det ska vara möjligt att på ett bra sätt få ut mer viltkött till konsumentledet behövs en högre kapacitet för bl.a. trikintestning och slakt. Även i motion 2019/20:1024 av (M) tas frågan om fler vilthanteringsanläggningar upp, och enligt yrkande 2 bör regelverket för vilthanteringsanläggningar ses över i syfte att underlätta för fler att etablera sig. behandling och kompletterande uppgifter I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) gör regeringen bedömningen att produktion av vilt och renkött kan bidra till tillväxt i livsmedelskedjan och att möjligheten till avsättning bör underlättas. I samband med behandlingen av propositionen om livsmedelsstrategin tillkännagav för regeringen att reglerna måste förenklas för att underlätta avsättning av viltkött (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Vidare framgår det av utskottets betänkande att en sådan förenkling bör leda till att möjligheterna att leverera viltkött till privatpersoner, butiker och restauranger underlättas. konstaterades det att regelverket måste utformas så att de viltprodukter som når konsumenten måste hålla lika hög livsmedelssäkerhet oavsett distributionssätt. Utskottet anförde även att det är av stor vikt att konsumenternas förtroende för viltprodukter inte äventyras. Av skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) framgår att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen anför att är ansvarig myndighet för frågor om säkra livsmedel och central myndighet för den offentliga livsmedelskontrollen i landet. får enligt livsmedelsförordningen (2006:813) meddela de föreskrifter och fatta de beslut som behövs som komplettering till de bestämmelser som tas fram gemensamt inom EU. har därmed bemyndigats att ta fram bestämmelser om offentlig livsmedelskontroll av viltkött. När det gäller bestämmelser om försäljning av icke trikinbärande vilt innebär det att enskilda jägare har goda möjligheter att avyttra viltkött direkt till konsument eller detaljhandel. Regeringen gav i uppdrag åt att analysera möjligheten till och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden. I uppdraget ingick att bedöma vilka volymer av vildsvinskött som kan göras tillgängliga på marknaden med de föreslagna åtgärderna samt kostnaderna för dessa åtgärder. Vidare redovisas i skrivelsen att för att underlätta utveckling på området har via landsbygdsprogrammet utlyst projektmedel, , till ett antal projekt som ska främja svenskt vilt som lokal livsmedelsresurs och stärka viltkedjan från natur till konsument. Projekten pågick 2018 och 2019 och omfattade bl.a. sådana marknadsåtgärder som tar upp i tillkännagivandet. Som nämns ovan redovisade regeringsuppdraget om förenklade förfaranden för avsättning av svenskt vildsvinskött i rapporten av svenskt vildsvinskött (dnr 2018/02334). I rapporten redovisar ett antal olika åtgärder för att en ökad mängd vildsvinskött ska kunna nå konsumenterna, bl.a. att ta fram ny nationell lagstiftning om att jägare med tillstånd ska kunna överlämna små mängder vildsvinskött direkt till konsument och små mängder vildsvin med pälsen på till en lokal detaljhandelsanläggning, att se över befintlig vägledning för jägarens direkta leveranser av små mängder vilt till konsument eller till en detaljhandelsanläggning som levererar direkt till konsument samt att undersöka förutsättningar för att skapa ett samlat digitalt system som erbjuder alla aktörer längs hela kedjan en möjlighet att dokumentera sina aktiviteter för bibehållen spårbarhet med låg administrativ börda. I del 2 av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin som täcker perioden –2025 redovisas att ett kraftfullt vildsvinspaket skulle tas fram . Regeringen avsatte till för genomförande av ett vildsvinspaket . –2025 beräknas för åtgärden. beslutade regeringen om ett antal uppdrag till olika myndigheter för att genomföra åtgärder i vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin. har fått i uppdrag att – utlysa medel för åtgärder som bidrar till att mer vildsvinskött når konsumenter. får använda för att genomföra åtgärden, varav öronmärks för åtgärder mot den offentliga sektorn. – stödja arbetet med att vidareutveckla smittskyddsprogrammet Smittsäkrad besättning gris. Syftet är att stärka tamgrisbesättningarnas generella smittskydd med särskilt fokus på skyddet mot afrikansk svinpest. – utlysa medel 2021–2025 för åtgärder som bidrar till att mer vildsvinskött når konsumenter inom den offentliga sektorn. Satsningarna kan innebära att sprida information om potentialen för vildsvinskött i den offentliga sektorn och möjligheter till upphandling av vildsvinskött. – –2025 fortsätta att fördela medel för att vidareutveckla smittskyddsprogrammet Smittsäkrad besättning gris. – genomföra en utvärdering av alla åtgärder som varit en del av vildsvinspaketet. ska redovisa utvärderingen . En redovisning av uppdragets genomförande och en ekonomisk redovisning per åtgärd ska lämnas till regeringen och (samordnande myndighet för livsmedelsstrategin) . En slutredovisning av uppdraget och en ekonomisk redovisning per åtgärd ska lämnas till regeringen och . Även har inom ramen för vildsvinspaketet fått ett antal uppdrag att genomföra 2020–2022. Följande åtgärder ingår: – Myndigheten ska utreda och lämna förslag på ett system för hantering av subventioner i fråga om vildsvin för trikinanalyser, cesiumanalyser och hantering av riskavfall. Uppdraget ska genomföras i samarbete med och redovisas . – ska även ta fram underlag för en svensk anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser som möjliggör för jägare att överlämna små mängder vildsvinskött direkt till konsument och små mängder vildsvin med päls till lokala detaljhandelsanläggningar. I uppdraget ingår att lämna förslag på såväl förordningsändringar som nya föreskrifter. Uppdraget ska redovisas . – ska revidera vägledande information för jägares direkta leverans av små mängder utifrån de nya bestämmelserna som möjliggör jägarens leverans av små mängder vildsvinskött till konsument och små mängder vildsvin med päls till lokala detaljhandelsanläggningar. Myndigheten ska även ta fram ny vägledande information till kommunala kontrollmyndigheter om detaljhandelsanläggningar och till länsstyrelserna om uppsamlingscentraler. – ska genomföra informationsinsatser för företag, i synnerhet lokala detaljhandelsanläggningar som hanterar vilt, om den nya lagstiftningen och vägledningar om små mängder vildsvinskött. – ska stödja branschen i att uppdatera befintliga branschriktlinjer för vilthanteringsanläggningar och att ta fram nya för de lokala detaljhandelsanläggningarna. En slutredovisning av hela uppdraget och en ekonomisk redovisning per åtgärd ska lämnas till regeringen och . Regeringen har även gett SVA i uppdrag att utreda förutsättningarna att skapa ett samlat digitalt system för spårbarhet av vildsvinskött –2021 inom ramen för livsmedelsstrategin. Det digitala systemet ska medföra att spårbarheten upprätthålls för varje skjutet vildsvin, från jägare till konsument. Informationen ska göras tillgänglig för konsumenter. En delredovisning av uppdraget ska lämnas . En slutredovisning av uppdraget och en ekonomisk redovisning ska lämnas till regeringen och . Slutligen har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att vidta ett antal åtgärder inom ramen för det s.k. vildsvinspaketet –2022. Följande åtgärder ingår: – i ska anpassa det befintliga it-systemet för primärproducenter () för att även inkludera jägare som får leverera små mängder vildsvinskött direkt till konsument. Arbetet ska koordineras med föreskriftsarbete. får för att genomföra åtgärden. – Länsstyrelserna ska göra en nationell kartläggning av befintliga uppsamlingscentraler som kan användas för tillfällig förvaring av fällt vilt i väntan på vidare transport till en vilthanteringsanläggning. i ska samordna arbetet och redovisa kartläggningen . – Länsstyrelserna i , , , , , , län, , län, , , län, , , , län och ska , utifrån revidering av den nationella förvaltningsplanen för vildsvin, revidera de regionala förvaltningsplanerna för vildsvin. Arbetet ska samordnas av i . De regionala förvaltningsplanerna ska ha tydliga regionala målsättningar för vildsvinsförvaltningen. i ska samordna redovisningen av förvaltningsplanerna till regeringen . – i ska verka för att jägare som vill leverera små mängder vildsvinskött direkt till konsumenter registrerar sig i Primör och att registret hålls uppdaterat. En slutredovisning av uppdraget och en ekonomisk redovisning per åtgärd ska lämnas till regeringen och (samordnande myndighet för livsmedelsstrategin) . Regeringen anslår medel för att sänka kostnaderna för den offentliga kontrollen vid alla slakterier och vilthanteringsanläggningar. Delar av dessa medel används för att finansiera kostnader för godkännandeprövning av nya småskaliga slakterier och vilthanteringsanläggningar. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) tilldelades särskilda anslagsmedel om för att sätta ned kontrollavgifterna för slakterier och vilthanteringsanläggningar. biföll regeringens förslag (bet. 2019/20:MJU2, rskr. 2019/20:112). Av årsredovisning framgår att myndigheten tilldelades för att sätta ned kontrollavgiften för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Medlen medgav att avgifterna för slakterier och vilthanteringsanläggningar med en planerad slakt under sattes ned till EU:s miniminivå. För slakterier med en planerad slakt över ledde nedsättningen till en avgiftsnivå motsvarande 1,915 gånger miniminivån. Nedsättningen innebar att anläggningarna betalade en lägre avgift än den faktiska kostnaden för kontrollen. har ett uppdrag att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar –2020. Myndigheten har även i uppdrag att utreda och införa ett nytt avgiftssystem för den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar som bl.a. ska underlätta för småskaliga slakterier. För mer information om dessa uppdrag, se avsnittet om livsmedelskontroll. I likhet med vad utskottet konstaterat är utskottets bedömning att den tillväxtpotential som finns på marknaden för svenskt vilt bör tas till vara och möjligheten till avsättning förbättras. har vid behandlingen av livsmedelsstrategin riktat ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Utskottet vill därför framhålla att det är positivt att regeringen har presenterat ett kraftfullt vildsvinspaket åtföljt av en finansiering av de olika åtgärderna. Paketet handlar både om att öka efterfrågan på vildsvinskött och om åtgärder för att underlätta avsättningen av vildsvinskött på marknaden med bibehållen hög livsmedelssäkerhet. Utskottet noterar att även förvaringskapaciteten för fällda vildsvin omfattas av åtgärderna. Utskottet välkomnar vildsvinspaketet och ser fram emot resultatet av dessa åtgärder. Utskottets förhoppning är att paketet kommer att leda till bättre förvaltning av vildsvinstammen som efterfrågan på ett klimatsmart kött ökar och avsättningen på marknaden underlättas. När det gäller regelverket för viltkött anser utskottet därmed att motionerna 2019/20:593 (SD) yrkande 30 och 2019/20:2760 (KD) yrkande 47 kan anses vara tillgodosedda. Utskottet anser att detsamma gäller frågan om förenklad försäljning av vildsvinskött, och därmed avstyrks motionerna 2019/20:593 (SD) yrkande 31, 2019/20:956 (SD), 2019/20:1023 (M), 2019/20:1024 (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:1376 (S), 2019/20:2026 (M) yrkande 2, 2019/20:2173 (M), 2019/20:2554 (M) yrkande 4, 2019/20:2641 (M), 2019/20:2668 (M) yrkande 13, 2019/20:2774 (KD) yrkande 17 och 2019/20:3257 (C) yrkande 19. Även frågan om att tillgängliggöra vildsvinskött får anses tillgodosedd, och motionerna 2019/20:593 (SD) yrkande 29, 2019/20:1024 (M) yrkande 2 och 2019/20:2668 (M) yrkande 14 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att tillgängliggöra ekologiska produkter. Enligt motion 2019/20:1231 av (S) bör regeringen se över möjligheten att göra ekologiska produkter tillgängliga för fler. Eftersom priset på ekologiska produkter ofta är högre gör det att alla inte har råd att köpa ekologiskt. Regeringen bör se över möjligheten att på något sätt subventionera ekologiska produkter för att göra dem tillgängliga för fler. Livsmedelsstrategin och dess handlingsplan innehåller satsningar på produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Regeringens uppsatta inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Denna inriktning ligger fast i del 2 av livsmedelsstrategins handlingsplan som gäller för perioden –2025. Handlingsplanen innehåller satsningar på , och dessutom görs ytterligare satsningar på totalt . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Marknaden bedömer att ökningen kommer att fortsätta framöver. Den ekologiska produktionen har dock inte ökat i takt med efterfrågan. En särskilt viktig åtgärd för att öka den ekologiska produktionen är ersättningarna för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet för programperioden –2020. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökade , motsvarande , till 2017 jämfört med . Av sålda livsmedel 2017 var ekologiska. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har fortsatt att öka även inom offentlig marknad, . presenterade ett förslag till en åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Åtgärdsplanen innehåller etappmål och åtgärder som syftar till att nå regeringens uppsatta inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. När det gäller den privata handeln och restauranger föreslås bl.a. tydligare och enklare regler för att kommunicera med konsumenterna. beslutade regeringen att tilldela totalt för att vidta ett antal åtgärder som återfinns i förslaget till åtgärdsplan. Näringslivet och berörda aktörer ska ges en aktiv och central roll i valet av åtgärder. utlyste , inom ramen för åtgärdsplanen, för åtta åtgärder som ska främja produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel. Projekt som utlyste var bl.a. att genomföra en informationskampanj för att höja kunskapen om ekologiska livsmedel i restaurangsektorn, att ta fram marknadsinformation om ekologiska livsmedel och att skapa och förvalta en informativ webbportal om ekologisk produktion och ekologiska livsmedel. I den andra utlysningen om försöks- och utvecklingsprojekt beviljade tio ansökningar som omfattade ca . fördelar pengar till försöks- och utvecklings-projekt för ekologisk produktion. Syftet med projekten är att ge tillämpad kunskap inom områdena djurhälsa, djurhållning, trädgård och växtodling i ekologiskt lantbruk. För försöks- och utvecklingsprojekten fanns en särskild satsning inom ekologisk produktion för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen. Prioriteringarna för projekten har hämtats från åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Landsbygdsminister anförde i sitt svar på fråga 2018/19:881 Målen om ekologisk odling och konsumtion följande om målen för produktion och offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel: Konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Ekologisk mat utgör ett viktigt produktsegment för såväl inhemsk konsumtion som export. Även livsmedel med lokalt eller svenskt ursprung har fått ökad uppmärksamhet och enligt en färsk rapport från ökar nu marknadsandelarna varaktigt för svenskt kött. Det är glädjande och ligger i linje med Livsmedelsstrategins mål om en konkurrenskraftig och hållbar svensk livsmedelskedja där produktionen ökar och möter efterfrågan på såväl konventionell som ekologisk mat. Regeringen står också bakom de mål som tidigare beslutats. Den nuvarande handlingsplanen för Livsmedelsstrategin gäller och regeringen bereder det förslag till ny handlingsplan som och har lämnat till regeringen. Jag följer också noga pågående uppdrag att –2020 vidta lämpliga åtgärder för att regeringens mål för ekologisk produktion och konsumtion ska nås. Arbetet med att utforma ersättningar för lantbrukets miljö- och klimatåtgärder för den gemensamma jordbrukspolitiken har precis påbörjats och det är därför för tidigt att svara på frågan om framtida ersättningar. Jag är stolt över det miljö- och klimatarbete som svenska lantbrukare genomför och jag tror för svensk livsmedelsproduktion. Utskottet noterar att livsmedelsstrategin och dess handlingsplan innehåller satsningar på både produktion och konsumtion av ekologiska livsmedel. Efterfrågan på ekologisk mat har ökat och förutspås fortsätta att öka framöver. Det är positivt att regeringen möter denna efterfrågan och att åtgärdsplan för att öka produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel genomförs. Eftersom arbete pågår med att öka både produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel ser utskottet ingen anledning att tillmötesgå motion 2019/20:1231 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insekter som föda och om en översyn av lagar och regler som minskar nya livsmedels konkurrenskraft. Enligt motion 2019/20:2443 av (MP) yrkande 1 ska ta en aktiv roll i att driva på för legalisering av insekter som föda. I yrkande 2 anförs att det behövs en generell översyn av lagar och regler som minskar nya livsmedels konkurrenskraft. För att snabba på och underlätta processen samt för att kunna göra fler arter lagliga att äta bör ha en proaktiv och pådrivande roll i godkännandet av nya livsmedel. Vidare behövs en större översyn av de regler och lagar som påverkar nya livsmedel då mycket av befintlig lagstiftning, både på nationell nivå och i EU, bygger på det vi traditionellt räknat som föda.