bet · H701TU5 · 2020-01-24 00:00:00 — Yttäckningen för /s har däremot ökat långsammare än , och uppgick till (var motsvarande ökning ). Enligt PTS uppskattning har antalet hushåll och arbetsställen som saknar tillgång till /s minskat jämfört med . Utskottet välkomnar detta. Ca 300 hushåll och färre än 200 arbetsställen bedömdes sakna tillgång till /s via trådbundna nät och mobilnäten. I uppskattningen har PTS tagit höjd för enskilda med anslutning via kopparnätet som ägs av och som håller på att avvecklas, i syfte att fånga upp de platser där det finns kopparnät men där avvecklingen av kopparnätet skulle kunna leda till att en viss plats blir helt utan infrastruktur framöver. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att som ett komplement till fiber kan fast bredband över mobilnätet även tillhandahållas genom s.k. FWA-teknik (fixed access) i vissa områden. bedriver pilotprojekt med FWA-lösningar i , och . Utskottet vill också peka på att satellittjänster i vissa fall kan vara en alternativ lösning för de som har svårt att få en uppkoppling med tillräcklig hastighet via annan infrastruktur. Utskottet påminner vidare om att regeringen beslutade om förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet. Det medförde att nivån höjdes för vad som ska anses utgöra funktionellt tillträde till internet i från /s till /s. kan följaktligen privatpersoner och företag ansöka hos PTS om stöd för en anslutning som ger telefoni och grundläggande internet till en fast bostad eller ett fast driftställe. /s är tillräckligt för att exempelvis kunna titta på SVT play och sköta företags- och myndighetsärenden och sociala kontakter. I budgetpropositionen gör regeringen den sammanfattande bedömningen att har mycket god tillgång till telefoni och funktionellt tillträde till internet, även med den nya, högre nivån för vad som ska anses utgöra funktionellt tillträde. Denna bedömning delas i allt väsentligt av utskottet. De nuvarande statliga bredbandsstöden erbjuds dels inom ramen för regionalfondsprogrammen till ortsammanbindande nät i de nordligaste regionerna, dels genom landsbygdsprogrammet till accessnät på landsbygden. Regeringen konstaterar i sin skrivelse (skr. 2017/18:54) med anledning av om de bredbandspolitiska målen (RiR 2017:13) att efterfrågan på båda dessa stöd har varit mycket hög. Enligt regeringens bedömning har den nuvarande stödmodellen genererat mycket god utbyggnad, vilket utskottet välkomnar. har i uppdrag att tillhandahålla riktlinjer och rutinbeskrivningar för stöd till bredband i enlighet med gällande regelverk för landsbygdsprogrammet, och länsstyrelserna har i sin tur till uppgift att tillämpa dessa. är den myndighet som administrerar det stöd som utbetalas genom regionalfondsprogrammen. Regeringen understryker i skrivelsen att det finns verktyg på plats för att säkerställa att det statliga stödet går till områden där kommersiell utbyggnad varken förekommer eller planeras, t.ex. de marknadsanalyser som ska göra och de offentliga samråd som länsstyrelserna genomför. I budgetpropositionen framhåller regeringen att de medel som tillförts landsbygdsprogrammet och de tre nordliga regionalfondsprogrammen har möjliggjort stöd till bredbandsutbyggnad i lands- och glesbygden. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen har beslutat om att tillföra ytterligare till bredbandsstöd i landsbygdsprogrammet . Utskottet välkomnar detta. Totalt omfattar satsningen på bredbandsstöd i landsbygdsprogrammet 2014–2020 ca . Regeringen framhåller att satsningar på bredbandsstöd är en starkt bidragande orsak till att fler hushåll och företag har tillgång till bredband om minst /s och att det riksdagsbundna målet om att ska ha bredband i världsklass därmed kan uppnås, vilket utskottet noterar med tillfredsställelse. Utskottet påminner i sammanhanget om att det nuvarande stödsystemet löper –2020 och konstaterar att regeringen understryker i budgetpropositionen att det även framöver kommer att vara nödvändigt med statliga stödinsatser för bredbandsutbyggnad i områden där förutsättningarna för kommersiell utbyggnad saknas. Utskottet delar regeringens uppfattning. Regeringen framhåller att en god tillgänglighet i hela är viktigt för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet. En väl fungerande digital infrastruktur bidrar till detta, och regeringen föreslår därför att ytterligare medel avsätts för att underlätta och öka tempot i bredbandsutbyggnaden. I budgetpropositionen meddelar regeringen att den satsar 2020–2022 på ett nytt stödsystem för utbyggnad av elektroniska kommunikationer. Utskottet är positivt till detta. Vad gäller frågan om statligt stöd vill utskottet även framhålla att PTS fick i uppdrag att ta fram en ny modell för bredbandsstöd. I uppdraget ingår att lämna förslag på hur framtida stödinsatser för bredbandsutbyggnad kan utformas på ett effektivt sätt. Det handlar bl.a. om hur stora eller små områden som ska kunna få stöd, hur stödet ska utformas för att minimera påverkan på konkurrensen, hur stödmottagarna ska väljas ut och vilka krav som ska ställas på utbyggnadsprojekten. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten förslag till investeringsstöd för bredband (PTS-ER 20:02). Andra åtgärder för att främja utbyggnaden av bredband Av Post- och regleringsbrev följer att PTS ska verka för att främja bredbandsutbyggnad i alla delar av landet i enlighet med bredbandsstrategin. Inom ramen för detta uppdrag ska PTS vidta åtgärder för att underlätta bredbandsutbyggnad, ge stöd till relevanta myndigheter och affärsverk samt vid behov lämna förslag till åtgärder. Myndigheten ska även göra följande: • en samverkansgrupp för det arbete med it-infrastruktur som länsstyrelserna och bedriver inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska regionala utvecklingsfonden, i enlighet med åtagande genom partnerskapsöverenskommelse 2014–2020 med Europeiska kommissionen. Arbetet i samverkansgruppen ska fokusera på stödgivningsfrågor, informationsspridning och kompetensutveckling. Uppdraget ska genomföras i nära dialog med berörda myndigheter samt Bredbandsforum. • och verka för ett samordnat agerande för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom områden som PTS i egenskap av sektorsmyndighet ansvarar för. Detta innebär att PTS i denna roll ska bistå , och andra offentliga aktörer vid framtagande av t.ex. regelverk, riktlinjer och rutiner samt uppföljning. Utskottet påminner vidare om att regeringen har avsatt medel –2020 för att finansiera regionala bredbandskoordinatorer i alla län. Syftet med de regionala bredbandskoordinatorerna är att de ska bidra till att öka samordningen och därmed effektivisera arbetet på regional nivå, vilket innebär att de ska • arbeta aktivt med processer för en utökad och förstärkt utbyggnad av snabbt bredband • utarbeta väl fungerande modeller för samverkan med alla aktörer som har betydelse för bredbandsutbyggnaden i länet • aktivt sprida kunskap, dela med sig och dra nytta av varandras erfarenheter. I sammanhanget vill utskottet lyfta fram att ett nationellt sekretariat har inrättats vid med uppgift att stödja de regionala bredbandskoordinatorerna i deras arbete. Regeringen framhåller vidare i budgetpropositionen att Bredbandsforum fortsätter att bidra till nationell samverkan för en effektiv bredbandsutbyggnad i hela landet och i förlängningen till bredbandsmålet. Ett exempel är det s.k. Bredbandslyftet som är ett program för vägledning till kommuner som vill se över strategiska vägval i olika bredbandsfrågor. genomfördes programmet med positivt resultat i sex kommuner som fick bidrag från de regionala bredbandskoordinatorerna. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att anläggning av snabbt bredband till största delen sker längs vägnätet. För att skapa goda förutsättningar för både kommersiell och stödfinansierad utbyggnad är det därför enligt regeringen viktigt att det finns möjlighet att anlägga både kanalisation och fiber inom vägområdet i alla delar av landet. Utskottet delar denna uppfattning och vill liksom regeringen understryka att den statliga väginfrastrukturen är en viktig resurs för den bredbandsinfrastruktur som behöver anläggas på landsbygden. Vad gäller de hinder mot bredbandsutbyggnad som identifierats, inte minst i mer glesbefolkade regioner, påminner regeringen om att slutredovisade ett regeringsuppdrag om att utreda användningen av bl.a. alternativa anläggningstekniker i syfte att främja utbyggnaden av bredband på landsbygden. Som ett resultat av regeringsuppdraget införde en möjlighet för bredbandsoperatörer att ingå avtal med enligt tillfälliga regler. Reglerna medger att flera alternativa platser inom det statliga vägområdet vid behov kan användas för att anlägga bredband. Regeringen pekar också på att handläggningstider för ledningsärenden, s.k. grävtillstånd, har kortats . Utskottet välkomnar detta. Vad gäller just handläggningstiderna för ledningsärenden i områden där komplicerade terrängförhållanden råder, använder en ny modell för att påskynda fiberutbyggnaden. Förenklat innebär detta att ledningsägarna kan börja nyttja alternativa anläggningsplatser innan alla regelverk och villkor finns på plats. Denna modell ger operatören fler alternativ när fiber ska grävas ned vid vägarna. Målet är att ett nytt standardavtal ska vara klart , efter förhandlingar med branschen, uppger . Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät (utbyggnadslagen) gör det möjligt för den som vill bygga ut fast eller trådlöst bredband att få utnyttja andra aktörers infrastruktur eller samordna sin utbyggnad med dessa. Lagens syfte är att sänka kostnaderna för utbyggnad av bredband och därigenom bidra till att fler får tillgång till snabbt bredband. Utskottet konstaterar också att PTS vid ett flertal tillfällen har prövat tvistlösningsärenden i enlighet med lagen. Utskottet vill avslutningsvis uppmärksamma att utskottet i samband med sammanträdet fick information från företrädare från Bredbandsforum, , och om angelägna frågor i den fortsatta utbyggnaden av bredband. Härvid lyftes bl.a. behovet av mer stödmedel, större tydlighet från politiken och undantag från den s.k. lokaliseringsprincipen. Frågan om hantering av ledningsärenden behandlades också. Särskilt om 700 MHz-bandet genomförde () en auktion av stora delar av spektrumet i 700 MHz-bandet. I det tilldelningsbeslut som PTS fattade efter auktionen fick och Net 4 tillstånden. Auktionen omfattade sju tillstånd för användning av radiosändare i 700 MHz-bandet. Totalt omfattas , fördelat på två tillstånd på vardera (2×5 MHz) och ett tillstånd på (2×10 MHz) i den del av frekvensbandet som erbjuder både upp- och nedlänk samt fyra tillstånd på vardera i nedlänksdelen. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att 700 MHz-bandet har de egenskaper som krävs för att uppnå god yttäckning och att frekvenserna i bandet ger möjlighet till högre kapacitet och överföringshastigheter som kan förstärka de mobila bredbandsnäten. Det förtjänar också att påpekas att de aktuella tillstånden som tilldelats av PTS är teknik- och tjänsteneutrala, vilket gör att tillståndshavare kan välja vilken teknik och vilka tjänster som ska användas i bandet. Ett av tillstånden är förenat med ett täckningskrav som ska bidra till bättre täckning för tal- och datatjänster (minst /s) där användaren befinner sig. , som vann tillståndet med täckningskrav, ska därför använda för att bygga ut täckningen i områden som PTS identifierat. Utskottet välkomnar detta. Minst hälften av täckningskravsbeloppet kommer följaktligen att användas för utbyggnad i , , , , , och där andelen ytor utan täckning eller med bristfällig sådan är störst. PTS avvaktar regeringens beslut om den fortsatta användningen av de delar av 700 MHz-bandet som inte ingick i auktionen och som är reserverade för marksänd tv. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att tillgången till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Utskottet är dock införstått med de utmaningar som finns med den fortsatta utbyggnaden av bredband, framför allt på landsbygden, och för att uppnå målen i bredbandsstrategin. Utskottet välkomnar därför de många initiativ som har tagits för att främja bredbandsutbyggnaden och mobiltäckningen i hela landet, inte minst möjligheten till fortsatt statligt bredbandsstöd. Mot bakgrund av vad som anförs ovan anser utskottet att syftet med här behandlade motionsyrkanden om att förbättra tillgången till elektroniska kommunikationer är väl tillgodosett och avstyrker således motionerna 2019/20:260 (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:333 (SD), 2019/20:367 (SD) yrkande 6, 2019/20:402 (C) yrkande 4, 2019/20:455 (S), 2019/20:613 (SD) yrkandena 1 och 13, 2019/20:615 (SD) yrkande 65, 2019/20:927 (S), 2019/20:1064 (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1065 (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1276 (M), 2019/20:1479 (M), 2019/20:2299 (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2597 (M) yrkandena 54 och 56, 2019/20:2610 (M), 2019/20:2620 (S), 2019/20:2718 (M) yrkandena 31 och 34, 2019/20:2775 (KD) yrkandena 87 och 88, 2019/20:3106 (C) yrkande 4, 2019/20:3246 (C) yrkandena 32 och 42, 2019/20:3263 (C) yrkandena 7 och 8, 2019/20:3334 (KD) yrkande 6 och 2019/20:3358 (L) yrkande 8 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbyggnaden av 5G-nätet. Utskottet framhåller regeringens höga ambitionsnivå på området liksom PTS arbete med att främja utvecklingen av 5G-tekniken i . Utskottet välkomnar också den pådrivande roll som har i det internationella samarbetet vad gäller 5G, inte minst inom EU. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (C, V) samt särskilt yttrande 1 (V). I kommittémotion 2019/20:613 understryker m.fl. (SD) att bredband och möjligheten till en stabil internetuppkoppling är en viktig förutsättning för att man ska kunna bo och verka i hela landet. Den nya 5G-tekniken är i sammanhanget betydelsefull och motionärerna vill därför i yrkande 11 att regeringen låter utreda det kommande 5G-nätets behov och möjligheter till god täckning i hela landet. I kommittémotion 2019/20:2597 understryker m.fl. (M) att uppkoppling och 5G är nästa steg för en digital inre marknad, vilket kommer att underlätta och främja handeln samt utbytet av tjänster över gränserna inom . Motionärerna påpekar att andra delar av världen som , , och har kommit betydligt längre när det gäller användning av 5G och att det är viktigt för konkurrenskraft att utbyggnaden av 5G inte drar ut ytterligare . Motionärerna vill därför i yrkande 58 att ska verka för att en gemensam europeisk infrastruktur för 5G finns på plats tidigt 2020, med målet om en fullvärdig digital inre marknad. Motionärerna framför motsvarande önskemål i kommittémotion 2019/20:2718 yrkande 30. Vad gäller framtidens 5G-nät önskar m.fl. (C) i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 44 att de ska börja byggas ut parallellt på landsbygden och inte enbart i storstadsregionerna. Motionärerna understryker att utbyggnaden inte nödvändigtvis ska utgå från de miljöer som har säker och snabb uppkoppling utan att man i sammanhanget måste beakta landsbygdens behov av snabbare bredband. Utskottet vill inledningsvis i likhet med den nationella digitaliseringsstrategin framhålla de möjligheter som 5G-tekniken skapar för nya typer av tillämpningar och affärsmodeller inom områden som exempelvis transport, hälsa, energi och media. Genom kostnadseffektiva och innovativa tillämpningar kommer 5G även att bidra till att sprida användningen av olika typer av industriella tillämpningar över de mobila nätverken och av sakernas internet (eng. internet of things, IoT). I digitaliseringsstrategin anger regeringen att en tydlig plan ska utarbetas för att möjliggöra 5G i . Utskottet välkomnar detta och vill här även peka på att betonar vikten av att underlätta utvecklingen av 5G inom unionen. Utskottet noterar också med tillfredsställelse regeringens målsättning att ska agera förebild i det europeiska sammanhanget. Enligt digitaliseringsstrategin är en aktiv och målinriktad förvaltning av radiospektrum, som också tar hänsyn till vitala samhällsverksamheters behov, avgörande för utvecklingen av 5G. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet påminner om att en av PTS uppgifter är att främja 5G-utvecklingen, och myndigheten deltar därför aktivt i arbetet på internationell nivå som myndigheten tydliggör möjligheterna för 5G-utveckling i . Myndigheten driver ett 5G-forum där svenska 5G-intressenter möts och delar erfarenheter och kunskap. Syftet med forumet är att diskutera övergripande och strategiska frågor relaterade till utvecklingen av 5G, inte minst vad gäller spektrumanvändning och standardisering, vilket är viktigt för myndighetens fortsatta arbete på området. 5G-forum hålls och upp till 40 externa intressenter har medverkat. I budgetpropositionen understryker regeringen att ska ligga i framkant av 5G-utvecklingen, och den prioriterar därför arbetet med att skapa förutsättningar för utbyggnad och användning av 5G. I detta ingår att göra frekvenser tillgängliga för 5G, något som utskottet finner angeläget. PTS har tagit fram en spektrumplan för 5G-tester, och är det möjligt att ansöka om testtillstånd. Sådana tester förutsätter tillgång till breda frekvensområden i band med olika radioegenskaper. För att möta detta behov har PTS tillgängliggjort 100 till i 3,4–3,6 GHz-bandet samt upp till i 26,5–27,5 GHz, i den övre delen av 26 GHz-bandet. Utskottet påminner i sammanhanget om att framgång för 5G också är beroende av att tillverkare och operatörer kan producera utrustning och tjänster i stor skala. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen framhåller att den inom ramen för EU samt i andra internationella sammanhang verkar för stärkt harmonisering av radiofrekvensanvändningen. Utskottet konstaterar att betydelsen av 5G har figurerat på dagordningen inom EU . Kommissionen antog en handlingsplan för 5G, och så sent som antogs rådsslutsatser om betydelsen av 5G för europeisk ekonomi och behovet av att hantera säkerhetsrisker som hör till 5G. har tillsammans med övriga nordiska länder skrivit under en avsiktsförklaring med innebörden att ska vara den första sammanlänkade 5G-regionen i världen. Man ska också identifiera områden där det nordiska samarbetet behöver intensifieras. Avsiktsförklaringen presenterades under det nordiska statsministermötet i . Från regeringens sida framhåller man att utvecklingen av 5G är på frammarsch och att den nordiska regionen ska ligga i framkant i en utveckling som bidrar till jobb och välstånd i de nordiska länderna. Av dokumentet framgår att man ska • uppmuntra utvecklingen av nya testanläggningar, inklusive testbäddar • säkerställa teknisk koordination av 5G-frekvensband inom regionen • undanröja hinder för expansion av 5G-nätverk, i synnerhet för utbyggnad av basstationer och antenner • uppmuntra och övervaka utvecklingen av 5G inom några särskilt utpekade områden. Arbetet med att följa upp och genomföra avsiktsförklaringen ligger på de nordiska digitaliseringsministrarna. Utskottet vill avslutningsvis påminna om att har beslutat om ändringar i bl.a. lagen om elektronisk kommunikation till följd av regeringens proposition 2019/20:15 Skydd av säkerhet vid radioanvändning (bet. 2019/20:TU4, rskr. 2019/20:74) som bl.a. innebär att PTS ska beakta säkerhet vid tilldelning av tillstånd att använda radiosändare. Det gäller inte minst inför den kommande utbyggnaden av 5G-nät. PTS har därför inlett samtal med Säkerhetspolisen och Försvarsmakten i frågan, och myndighetens förhoppning är att genomföra tilldelningen av frekvenserna senare . Utskottet välkomnar detta. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att ambitionsnivån i är hög vad gäller utbyggnaden av 5G och att digitaliseringsstrategin är vägledande i det fortsatta arbetet. Utskottet vill också lyfta fram det omfattande arbete som PTS gör för att underlätta för 5G-tekniken, inte minst när det gäller testverksamhet och att göra lämpligt spektrumutrymme tillgängligt. Utskottet noterar också med tillfredsställelse den pådrivande roll som har i det internationella samarbetet på området. Utskottet ser därför med tillförsikt på utvecklingen i fråga om 5G-tekniken och avstyrker därmed motionerna 2019/20:613 (SD) yrkande 11, 2019/20:2597 (M) yrkande 58, 2019/20:2718 (M) yrkande 30 och 2019/20:3246 (C) yrkande 44. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avvecklingen av kopparnätet. Utskottet pekar bl.a. på de insatser som görs för att informera de som berörs av avvecklingen och på den uppföljning som PTS har ansvar för när det gäller olika ersättningslösningar. Jämför reservation 11 (SD, C, V, KD, L). påbörjade ett långsiktigt arbete med att i olika delar av landet ersätta den traditionella fasta telefonin via kopparnätet med modernare trådlös teknik eller fiber, en process som föranleddes av den tekniska utvecklingen liksom ökade kostnader för underhåll av den gamla infrastrukturen. och framåt genomförs löpande systematiska förändringar i Telias kopparnät som ska avvecklas för att övergå till fiber och mobilt bredband, en omställning som benämner Framtidens nät. Övergången från det kopparbaserade telefonnätet till andra lösningar berör ca 10 000 kunder halvårsvis. I kommittémotion 2019/20:613 redogör m.fl. (SD) för det pågående arbetet med att avveckla det traditionella telefonnätet till förmån för fiberlösningar eller mobil teknik. Att klippa det fasta kopparnätet leder enligt motionärerna emellertid alltför ofta till överbelastningar i näten, vilket irriterar konsumenterna som betalat för en väl fungerande internetuppkoppling. För att förhindra att konsumenterna lämnas utan telefoni eller uppkoppling anser motionärerna i yrkande 12 att ansvariga aktörer inte ska tillåtas avbryta en fast förbindelse om det inte finns ett fullgott alternativ på plats. och (båda M) uppmärksammar i motion 2019/20:1073 situationen för de hushåll som fortfarande har telefoni och uppkoppling genom ADSL-teknik. Det faktum att det gamla kopparnätverket avvecklas medför enligt motionärerna att allt fler hushåll blir utan ADSL och därmed tillgång till bredband. De ser följaktligen med oro på utvecklingen som rör omställningen till en ny och framtidssäkrad infrastruktur. Motionärerna understryker därför vikten av att kopparnätet i regel finns kvar till dess att likvärdigt bredband och telefoni kan erbjudas i området. Även m.fl. (L) understryker i kommittémotion 2019/20:2746 yrkande 19 betydelsen av att det gamla kopparnätet för fast telefoni inte avvecklas innan det finns fullgoda digitala alternativ för de som berörs av omställningen till ny teknik. Motionärerna pekar också i kommittémotion 2019/20:3342 bl.a. på nödvändigheten av bredband och en stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Mot denna bakgrund anser motionärerna i yrkande 11 att kopparnätet för telefoni och bredbandsuppkoppling kan avvecklas först när alternativa lösningar finns att tillgå för berörda abonnenter. I kommittémotion 2019/20:3246 påminner m.fl. (C) om att nedmonteringen av det gamla statliga kopparnätet för telefoni har gått allt snabbare, vilket påverkar tillgången till både telefoni- och bredbandstjänster. Denna förändring drabbar framför allt landsbygden där alternativen till en fast förbindelse – t.ex. ett fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet – inte existerar eller är alltför kostsamt. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande kommunikation vill därför motionärerna i yrkande 43 att den aktör som distribuerar telefoni- och bredbandstjänster inte ska tillåtas avbryta den fasta förbindelsen om det inte finns en fullgod ersättning till en rimlig kostnad på plats.