bet · H801KU1 · 2020-12-01 00:00:00 — För att finansiera utgifter med anledning av EU:s territoriella program föreslår regeringen att anslaget ökas med . I propositionen anförs att regeringen i en ändringsbudget har föreslagit att anslaget ska ökas med för att länsstyrelserna ska handlägga och besluta om ett nytt ekonomiskt stöd till enskilda näringsidkare vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av spridningen av covid-19 (prop. 2020/21:4). Eftersom stödet kommer att behöva handläggas även bör anslaget ökas med . Vidare anförs att anslaget bör ökas med eftersom regeringen kommer att föreslå att länsstyrelserna ges ett utökat ansvar för tolkförmedlingar. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att 3 anvisas för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Allmänna val och demokrati Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati får användas för utgifter för val, åtgärder för att främja, förankra och försvara demokratin samt åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. I propositionen anförs att nu föreslagna och aviserade anslagsändringar innebär att anslaget ökas med 2021 för genomförande av Sametingsvalet , för förberedelser inför de allmänna valen 2022 och för finansiering av det nya valdatasystemet 2021. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . Anslaget 6:2 Justitiekanslern får användas för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. Justitiekanslern har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet följer lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina förpliktelser. I detta ingår att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Regeringen bedömer att Justitiekanslern på ett tillfredsställande sätt har utfört de uppgifter som myndigheten ansvarar för. Enligt förslaget i propositionen ska anslaget minskas med till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:2 Justitiekanslern. Regeringen föreslår i propositionen att Datainspektionen byter namn till , se nedan punkt 2 Namnbyte för Datainspektionen. Anslaget 6:3 (Datainspektionen) får användas för förvaltningsutgifter. Myndigheten har som huvudsaklig uppgift att arbeta för att människors grundläggande fri- och rättigheter skyddas i samband med behandling av personuppgifter. Myndigheten ska också verka för att god sed iakttas i kredit- och inkassoverksamhet. I propositionen anförs att regeringen bedömer att Datainspektionen har utfört de uppgifter som myndigheten ansvarar för att hantera på ett sätt som bidragit till att stärka den personliga integriteten. Med utgångspunkt i ett utökat och omfattande uppdrag med införandet av ett nytt regelverk på dataskyddsområdet har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . Anslaget förslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:3 . Anslaget 6:4 får användas för utgifter för verksamhet. Regeringen bedömer att genomförde Europaparlamentsvalet med tillförlitlighet, effektivitet och rättssäkerhet. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:4 . Stöd till politiska partier Anslaget 6:5 Stöd till politiska partier får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till politiska partier som har deltagit i val till dels som partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som ett mandatbidrag. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier . Vidare anförs i propositionen att enligt lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestämmelser för , ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stöd till politiska partier. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. I propositionen anförs att det är angeläget att kunna stärka arbetet med mänskliga rättigheter i , både vad gäller främjandearbete och förmågan att följa utvecklingen. Regeringen föreslår därför att ett rättigheter inrättas. Ett nytt anslag – 6:6 – ska enligt förslaget därför föras upp på statens budget . Anslaget 6:6 ska få användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas för ett nytt anslag 6:6 . Åtgärder för nationella minoriteter Anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och regioner inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Åtgärder för den nationella minoriteten romer Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . Anslaget 8:1 Mediestöd får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. I propositionen anförs att tidigare beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökats med för att bl.a. förstärka satsningen på lokal journalistik. Anslaget minskas med 2021–2022 på grund av att tidsbegränsade medel löper ut. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 8:1 Mediestöd . Vidare anförs i propositionen att det behövs ett bemyndigande för att möjliggöra för mediestödsnämnden vid Myndigheten för press, radio och tv att fatta beslut om flerårigt lokalt stöd för svagt bevakade områden. Det får användas för såväl lokalt stöd som för innovations- och utvecklingsstöd. Regeringen föreslår därför att den bör bemyndigas att för anslaget 8:1 Mediestöd besluta om bidrag som, inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Myndigheten för press, radio och tv Anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv får användas för Myndigheten för press, radio och tv:s förvaltningsutgifter. I propositionen anförs att nu föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att myndigheten ska kunna hantera de uppgifter som tillkommer i och med genomförande av ändringar i direktivet om audiovisuella tjänster som föreslås i propositionen En moderniserad radio- och tv-lag (prop. 2019/20:168) och ökad handläggning inom mediestöd. Anslaget föreslås även ökas med för att myndigheten ska kunna hantera ökad handläggning inom mediestöd. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv . för Europapolitiska studier samt EU-information Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information får användas för förvaltningsutgifter för för Europapolitiska studier (Sieps). Anslaget får även användas för utbildnings- och kommunikationsinsatser på EU-området. Anslaget får vidare användas för att medfinansiera medel från EU. Därutöver får anslaget användas för att främja rekrytering av svenska medborgare till tjänster inom EU:s institutioner, byråer och organ. I propositionen anförs att regeringen bedömer att Sieps verksamhet fortsatt håller hög kvalitet och att myndigheten gjort viktiga insatser för att belysa för betydelsefulla politiska och institutionella frågeställningar. Regeringen välkomnar att myndigheten fortsatt arbetar med att öka tillgänglighet till och spridning av myndighetens analyser. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . Förslag om att ta bort stödskalan för distributionsstöd I 1 kap. presstödsförordningen (1990:524) finns inledande bestämmelser om presstödet. Bland annat följer av 1 kap. 3 § att presstödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Distributionsstöd lämnas till dagstidningar som samdistribueras med tillämpande av en princip om lika pris. Syftet med stödet är att främja samverkan mellan tidningar och att stimulera till så stor spridning av dagstidningar som möjligt. Stödet utgår per distribuerat exemplar med en fallande skala för tidningar med stora upplagor. Stöd lämnas enligt 4 kap. 8 § presstödsförordningen med per exemplar för de första 7 miljonerna stödberättigade exemplar per exemplar för exemplaren mellan 7 miljoner och 14 miljoner per exemplar för exemplaren mellan 14 miljoner och 21 miljoner per exemplar för exemplaren över 21 miljoner. Regeringens föreslår att godkänner att stödskalan för distributionsstöd slopas helt och att stödnivån höjs till per exemplar. I propositionen anförs att Myndigheten för press, radio och tv på uppdrag av regeringen har genomfört en kartläggning av förutsättningarna för tidningsdistribution. I uppdraget ingick bl.a. att redovisa hur distributionen av papperstidningar ser ut i olika delar av landet och för olika nyhetstidningar. Distributionsstödet framhålls av majoriteten av de tillfrågade aktörerna som viktigt, bl.a. för att samdistributionen till viss del håller volymerna uppe och för att det bidrar till samarbete mellan aktörerna, men också rent ekonomiskt. Flera aktörer efterfrågar ett högre stöd eller ett stöd som kan differentieras utifrån olika geografiska områden för att särskilt förbättra möjligheten att dela ut tidningen i de områden där distributionen är dyrast. Regeringen anför att tidningsbranschen har påverkats kraftigt av den digitala omställningen. Tidningsbranschens affärsmodell vilar fortfarande i stor utsträckning på den tryckta tidningen. Under den omställning som branschen befinner sig i behöver tidningsföretagen finnas på flera olika plattformar för att nå sina användare. Den tryckta nyhetstidningen är också viktig för många läsare som inte har faktisk tillgång till digital infrastruktur. En väl fungerande distribution av dagstidningar i hela landet är därför viktig ur ett demokratiskt perspektiv. Vidare anför regeringen att det av kartläggningen framgår att distributionsstödet har betydelse för att upprätthålla distributionen av dagstidningar. Regeringen anser, liksom Myndigheten för press, radio och tv, att det finns behov av fortsatt stöd för distribution av papperstidningar. Kartläggningen visar att kostnaderna för distributionen har mer än fördubblats . I takt med att upplagorna minskat har kostnaderna för varje utdelat exemplar ökat och distributionsstödet står för en allt mindre del av kostnaden, 1–. Till följd av tidningarnas fallande upplagor är det allt färre tidningar som berörs av distributionsstödets stödskala för tidningar med hög upplaga. Kartläggningen visar att de riksspridda tidningarna bär en stor del av kostnaderna för distributionen och därmed förbättrar möjligheten att fortsätta utdelningen av övriga papperstidningar, bland annat i delar av norra . Regeringen delar därför myndighetens bedömning att stödskalan baserad på upplagans storlek bör slopas. Regeringen anför också att kostnaden för distributionsstödet sjunker till följd av de fallande upplagorna. Stödnivåerna i distributionsstödet höjdes 2019 , vilket innebar att kostnaderna för distributionsstödet ökade med ca jämfört med föregående år. Kostnaderna för distributionsstödet uppgick till 2019, vilket motsvarar kostnaderna nivå. Myndigheten för press, radio och tv konstaterar att ett högre stöd för distributionen skulle bidra till att branschen får bättre förutsättningar att fortsätta med distribution av papperstidningar under övergången till digital utgivning. Regeringen delar den bedömningen. Ersättningsnivån bör avrundas till hela ören för att underlätta hanteringen för distributörer. Regeringen bedömer att stödnivån bör höjas från dagens till , vilket motsvarar en höjning på . Förändringarna innebär att samtliga ca 120 dagstidningar som ingår i samdistributionen får ökat stöd. Därutöver innebär slopandet av olika stödnivåer ett ytterligare högre distributionsstöd för ett 15-tal dagstidningar med hög upplaga, bl.a. högfrekventa riksspridda tidningar. Kostnaderna för driftsstödet beräknas dock sjunka i motsvarande mån till följd av fortsatt sjunkande upplagor varför förändringen inte beräknas innebära ökade utgifter för distributionsstödet . En generell ökning av stödnivåerna till beräknas innebära en kostnadsökning med ca 2021 jämfört med föregående år. beräknas emellertid kostnaden för distributionsstödet att fortsätta sjunka. Förändringarna är positiva för tidningsprenumeranterna och för servicenivån i hela landet. Vidare innebär förslaget att förutsättningarna för fortsatt samdistribution mellan olika tidningar förbättras vilket är positivt ur miljösynpunkt som det fortsatt innebär en separat turkörning. I kommittémotion 2020/21:3478 av m.fl. (M) föreslås att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ökas med i förhållande till riksdagsstyrelsens förslag. Motionärerna anför att regeringen upprepade gånger dröjt med att återkomma till med nödvändiga propositioner och andra efterfrågade åtgärder. Man har även uppvisat en ovilja att redovisa förväntade effekter av förslag i budgetpropositionen. Detta leder till en större arbetsbörda för i form av beredning och granskning. Motionärerna anför att det angeläget att får ökade resurser så att partier får större möjligheter att granska och analysera regeringens förslag samt bereda egna förslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 3:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag för att stärka Samiskt språkcentrums verksamhet genom att inrätta två ytterligare samiska språkcentrum. Motionärerna föreslår också att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionen anförs att huvudregeln är att den som ansöker om skyddsjakt också bekostar den. Motionärerna anser att det är statens ansvar att bekosta åtgärder mot skadegörande djur och anslaget bör därför ökas. I motionen anförs också att flera av de svenska trossamfunden upplevt en ökad grad av hot, våld och trakasserier. För att stärka enskilda kyrkors och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete föreslår motionärerna att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med i förhållande till regeringens förslag samt att anslaget ska kunna användas för trossamfunds säkerhet. Motionärerna välkomnar att regeringen tar arbetet för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras på alla nivåer i samhället på allvar. Vidare anför motionärerna att det inte är givet att inrättandet av en ny myndighet är den mest effektiva lösningen för att hantera denna viktiga fråga. att följa fråga noggrant för att säkerställa att de offentliga resurserna används så effektivt som möjligt. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:3115 att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med i förhållande till regeringens förslag för att kungahuset ska kunna fullgöra sina officiella uppgifter. Motionärerna föreslår också att anslaget 3:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 4:1 m.m. minskas med i förhållande till regeringens förslag. I motionen anförs att anslaget har ökat medan antalet avgjorda regeringsärenden legat i stort sett stilla. En sänkning av anslaget är därför påkallad. I motionen föreslås också att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med i förhållande till regeringens förslag för länsstyrelsernas viktiga arbete med djurskyddskontroller. För att öka svenska skolungdomars kunskaper om kommunismens illgärningar och de yttersta konsekvenserna av socialism ökas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati med jämfört med regeringens förslag för skolresor till minnesplatser för kommunismens offer. Motionärerna anför att (Datainspektionen) utför ett bra och viktigt arbete med att bl.a. informera allmänheten om hur man bäst skyddar sig när man i olika sammanhang delar med sig av sin personliga information. Myndigheten bör fortsätta och fördjupa detta arbete och anslaget 6:3 bör därför ökas med i förhållande till regeringens förslag. I motionen anförs att bör inleda en förstudie av hur ett system med gemensamma valsedlar kan införas. För att finansiera detta bör anslaget 6:4 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anför motionärerna att anslaget 6:5 Stöd till politiska partier bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. De politiska partierna bör i högre grad arbeta med effektivisering av det egna arbetet. I motionen anförs att det finns skäl att införa ett rättigheter. I propositionen har dock inte i erforderlig grad belysts hur en sådan myndighet kan inrättas. avser att följa frågan noggrant. Motionärerna anför också att mediestödet är otidsenligt och behöver förändras. Driftsstödet bör trappas ned . Denna nedtrappning ska dock inte avse distributionsstödet, innovations- och utvecklingsstödet eller stödet for lokal journalistik. Nedtrappningen av driftstödet innebär att anslaget 8:1 Mediestöd bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Slutligen bör enligt motionärerna anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information minskas med i förhållande till regeringens förslag . Motionärerna anför också att satsningen på den nationella minoriteten romer, anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer, hade kunnat ingå i anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. I partimotion 2020/21:3191 av m.fl. (V) föreslås en minskning av anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten med i förhållande till regeringens förslag . Vidare anför motionärerna att riksdagsledamöternas arvoden bör sänkas som ett led i att skapa förtroende mellan de folkvalda och folket de representerar. Riksdagsledamöternas arvoden bör knytas till av ett prisbasbelopp och alla extra arvodesersättningar direkt knutna till riksdagsarbetet bör avskaffas. Detta medför att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. bör minskas med i förhållande till riksdagsstyrelsens förslag. Motionärerna föreslår också att anslaget 3:1 ökas med för att den kommande konsultationsordningen ska kunna uppfylla sitt syfte. Vidare föreslår motionärerna att anslaget ökas med för att genomföra en fullständig identifiering av allt samiskt skelettmaterial i statliga samlingar och en kartläggning av hur museer och institutioner tillskansat sig materialet samt en repatriering av de samiska kvarlevorna. Motionärerna föreslår också en ökning av anslaget med för att inrätta en stipendieordning för att ge samiska studenter möjlighet att ansöka om stipendier för språkstudier i samiska. Motionärerna föreslår sammantaget en ökning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag . Vidare föreslår motionärerna att anslaget 6:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag för att (Datainspektionen) ska kunna fullgöra sina uppgifter, bl.a. inspektioner och tillsyn samt hantering av anmälningar med anledning av bl.a. dataskyddsförordningen och kamerabevakningslagen. Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ökas med i förhållande till regeringens förslag för att det arbete som bedrevs , då anslaget väsentligt minskades, ska kunna återupptas. I kommittémotion 2020/21:2632 av Skånberg m.fl. (KD) föreslås att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. sammantaget ökas med i förhållande till regeringens förslag . För att förbättra integrationen anser motionärerna att det bör införas ett krav på att asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . Vidare anser motionärerna att länsstyrelsernas arbete med djurfrågor kan av med tidigare anvisade medel. Verksamheterna vad gäller avfallsstatistik och gränsöverskridande transporter kan enligt motionärerna av med en mindre förstärkning av anslaget med . I motionen anförs också att anslaget 6:3 (Datainspektionen) tillförts medel för myndighetens arbete med EU:s dataskyddsförordning. Motionärerna anser att detta arbete kan av med en mindre anslagsförstärkning. bör anslaget tillföras ytterligare för att bättre kunna möta de utmaningar som finns, t.ex. att motverka näthat och integritetskränkningar. Sammantaget föreslår motionärerna att anslaget minskas med . Även i kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 2, kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 60 och kommittémotion 2020/21:3663 av m.fl. (KD) yrkande 10 föreslås att det införs krav på asylsökande att delta i språkutbildning och samhällsorientering. I ett yttrande har utrikesutskottet lämnat synpunkter på bl.a. anslaget 4:1 m.m. i den del som avser utrikesförvaltningen (yttr. 2020/21:UU1y). Yttrandet finns i bilaga 5. I yttrandet anför utrikesutskottet att behöver en effektiv och välrustad utrikesförvaltning både i och på plats ute i världen. noterar de föreslagna anslagsökningarna de kommande tre åren för förberedelserna och genomförandet av ordförandeskap i Europeiska unionens råd . Beräkningarna förefaller enligt utrikesutskottet vara rimliga. I sammanhanget vill utrikesutskottet påminna om vikten av att involveras i ordförandeskapsförberedelserna, i synnerhet vad gäller de prioriteringar som kommer att prägla det svenska ordförandeskapet och trioordförandeskapets 18-månadersprogram. Som utrikesutskottet konstaterade inför det svenska ordförandeskapet 2009 är beredningen av detta en process som väl kan hanteras inom ramen för etablerade och ordinarie strukturer för information och samråd mellan och regeringen i EU-frågor (bet. 2008/09:UU10). Med anledning av EU-ordförandeskapet tillåter sig utrikesutskottet att notera regeringens redogörelse för politikens inriktning inom anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information. Regeringen beskriver där EU-medlemskapet som ett fundament för som stärker röst i världen och är av stor vikt för att skapa jobb och ekonomisk utveckling. instämmer i detta och noterar att anslaget 9:1 rymmer insatser för att öka delaktigheten i EU-relaterade frågor. Bland annat framför regeringen att aktiviteter kopplade till kan vara ett sätt att bidra till stärkt dialog med medborgarna och öka engagemanget för EU:s utveckling. Detta ligger väl i linje med vad utrikesutskottet anser bör vara fokus för . Vidare anför utrikesutskottet att jämfört med EU-ordförandeskapet motiverar ordförandeskap i mer begränsade anslagsökningar. understryker emellertid att även OSSE-ordförandeskapet är av stor betydelse. har inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4:1 och anser därmed att bör tillstyrka propositionen och avstyrka motion 2020/21:3115 (SD) i den del den avser anslaget 4:1. I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som tas upp i förslagspunkten Statens budget inom utgiftsområde 1. har tagit ställning till bl.a. utgiftsramen för utgiftsområde 1 , dvs. till det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. I ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2020/21:KU1y) föreslog utskottet att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens förslag om ram och avstyrka de alternativa förslag som lagts fram i fyra partimotioner (M, SD, V, KD).