bet · H701AU9 · 2020-03-26 00:00:00 — Integration blir därmed också en fråga om jämställdhet, och nyanlända kvinnors ekonomiska egenmakt måste enligt partiet stärkas, bl.a. genom en begränsning av tiden i föräldraförsäkringen (yrkande 11). konstaterar i kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. att utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter lett till en större genusmedvetenhet hos ett antal deltagande myndigheter, bl.a. . Nästa steg bör enligt vara att får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen (yrkande 2). I kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. framhåller Liberalerna att integration kräver ett tydligt fokus på jämställdhet (yrkande 1). I detta ligger bl.a. att kvinnor och män ska mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och försörja sig själva (yrkande 2). Med ett eget jobb ökar nyanlända kvinnors självständighet i förhållande till både samhälle och partner, som integrationen av hela familjen stärks. (S) framhåller i motion 2019/20:1086 att det är genom en aktiv arbetsmarknadspolitik som integrationen kan stärkas, inte minst gäller det insatser för att öka nyanlända kvinnors deltagande i arbetskraften. Utrikes födda kvinnors alltför låga arbetskraftsdeltagande är enligt utskottet en tydlig integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning. En grundläggande princip i ett jämställt samhälle är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter till arbete och lika ansvar för sin egen försörjning. Utskottet anser att det är självklart att både kvinnor och män, såsom det även uttrycks i Liberalernas motion, ska mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Därmed borde det också vara en självklarhet att kvinnor och män ska behandlas lika av myndigheterna, men t.ex. när det gäller Arbetsförmedlingens verksamhet har det visat sig att män i högre utsträckning får ta del av arbetsnära insatser som arbetsmarknadsutbildningar och arbetspraktik, medan kvinnor får ta del av förberedande utbildningar och extratjänster i högre utsträckning. Arbetsförmedlingens egna undersökningar har visat, liksom även påtalar i sin motion, att det bland utrikes födda och deltagare i etableringsuppdraget råder en ännu skevare könsfördelning av insatser och möten med arbetsförmedlare. Att kvinnor och män inte får stöd på lika villkor är enligt utskottet givetvis inte acceptabelt. Utskottet har visserligen tidigare konstaterat att Arbetsförmedlingen arbetar aktivt med jämställdhetsintegrering samt att myndigheten i linje med en handlingsplan för att få fler utrikes födda kvinnor i arbete eller studier har arbetat med bl.a. förändring av normer och service. I myndighetens verksamhetsplanering lyfts utrikes födda kvinnor fram som särskilt prioriterade när det gäller deltagande i arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Detta arbete verkar dock inte ha fått genomslag. genomförda undersökningar indikerar att kvinnor fortfarande i högre utsträckning än män aktiveras i form av deltagande i aktiviteter som inte nödvändigtvis gagnar deras arbetsmarknadsetablering (Arbetsförmedlingens återrapportering , utrikes födda kvinnor). Vid utskottets sammanträde beskrev också Arbetsförmedlingens generaldirektör på ett liknande sätt myndighetens arbete utifrån ett jämställdhetsperspektiv – fördelningen av åtgärder mellan utrikes födda kvinnor och män var ännu inte jämställd, vilket enligt utskottet givetvis är frustrerande. Utskottet välkomnar därför att Arbetsförmedlingen enligt regleringsbrevet ska vidta åtgärder för kvinnor och män att få likvärdig tillgång till stöd, särskilt bland utrikes födda. Integration kräver ett tydligt fokus på jämställdhet och jämställdhetsintegrering, vilket också betonas av bl.a. , och Liberalerna. Av budgetpropositionen framgår att jämställdhetsperspektivet är centralt i genomförandet av integrationspolitiken, t.ex. när det gäller utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Utskottet anser självfallet att detta är en vällovlig inriktning och ser fram emot ytterligare konkreta reformer för att skynda på nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden och över huvud taget när det gäller ett ökat jämställdhetsperspektiv i mottagande- och etableringsprocessen. Om detta i förlängningen bör innebära att får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen, som föreslår, är dock något som utskottet inte är berett att överväga. Avslutningsvis när det gäller nyanlända kvinnors etablering vill utskottet påminna om att utskottet under höstens budgetbehandling välkomnade den förlängda satsningen på insatser för nyanlända invandrare som är föräldralediga och att dessa insatser även kan omfatta asylsökande. Utskottet vill sammanfatta avsnittet med att regeringen och dess samarbetspartier är överens om att det ska finnas ett jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder, något som ligger i linje med flertalet av de förslag som förs fram i motionerna och som därför får anses vara tillgodosedda. Dessutom bedrivs det ett förändringsarbete inom Arbetsförmedlingen med relevans för dessa frågor som bör följas och utvärderas innan det kan bli aktuellt med några initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsorientering och samhällsinformation. Utskottet hänvisar bl.a. till reformarbete inom ramen för januariavtalet och till pågående utrednings- och beredningsarbete. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD) och 13 (KD) samt särskilt yttrande 7 (L). I partimotion 2019/20:2833 av m.fl. vill utöka samhällsorienteringen för nyanlända från 60 och införa en avslutande examination i samhällsorientering, ett samhällstest (yrkande 24). Vidare uppmärksammar att en översyn av samhällsorienteringen visar på skillnader i kommunernas utbildningar. För att öka likvärdigheten föreslås därför att det införs nationella kursplaner för samhällsorienteringen som tydligt anger utbildningens innehåll och mål (yrkande 25). I samma partimotion betonar vikten av att nyanlända invandrare, inte minst pojkar och flickor, får information och kunskap om sina rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Partiet föreslår att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck, könsstympning samt skyldigheter och rättigheter i (yrkande 33). Liknande förslag framför i kommittémotion 2019/20:2726 av m.fl. (yrkande 1). föreslår i kommittémotion 2019/20:964 av m.fl. att deltagande i samhällsorientering ska vara obligatoriskt för samtliga som beviljas uppehållstillstånd. Partiet vill också utveckla utbildningens innehåll så att den ger en praktisk introduktion till livet i såväl som kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Liberalerna framhåller i kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. att kunskaper om det svenska samhället, demokratiska värderingar, jämställdhet och barnrättsperspektiv är centralt för att kunna bygga sin framtid i (yrkande 18). Partiet anser att det behövs en obligatorisk samhällsinformation. I motion 2019/20:1478 anser (M) att jämställdhetsutbildningen inom samhällsorienteringen bör öka. I motion 2019/20:646 anser (KD) att personer i asylprocessen redan från dag ett bör få information om skadliga hedersnormer och svensk lagstiftning på området (yrkande 1). De senaste årens stora flyktingmottagande har ökat behovet av att ge människor som är nya i tidig och tydlig information om vad det innebär att leva, arbeta och bo här. Inte minst viktigt är det att få kunskap om vad som gäller i fråga om individens rättigheter och skyldigheter och den svenska synen på jämställdhet. och har synpunkter på innehållet och utformningen av den lagreglerade samhällsorienteringen. Som utskottet nämnt tidigare framgår det av budgetpropositionen att samhällsorienteringen ska förbättras bl.a. genom att mer fokus läggs på jämställdhet och mänskliga rättigheter. Detta är något som utskottet välkomnar. Utskottet noterar att i enligt regleringsbrevet ska utveckla delar av det utbildningsmaterial som används inom samhällsorienteringen, bl.a. genom att mer fokus läggs på jämställdhet och mänskliga rättigheter, samt ta fram metodstöd för samhällsorienteringen. Utskottet utgår från att regeringen kommer att använda resultatet av detta uppdrag i arbetet med att utveckla samhällsorienteringen. Med anledning av förslag om att förlänga samhällsorienteringen vill utskottet påminna om att utskottet under höstens budgetbehandling ställde sig bakom en förstärkning av anslaget till kommunersättningar vid flyktingmottagande för att utöka undervisningen i samhällsorientering från minst 60 (bet. 2019/20:AU1). Kommunernas ansvar för att erbjuda en utökad samhällsorientering gäller (SFS 2010:1138 5 §). Utskottet anser att bättre kunskap om det svenska samhället ökar delaktigheten i arbets- och samhällslivet. När det gäller annan samhällsinformation, dvs. sådan som ligger utanför den samhällsorientering som varje kommun ska erbjuda, instämmer utskottet principiellt i det som bl.a. och Liberalerna anför om vikten av att informera den som kommer ny till om den svenska synen på bl.a. mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, barnrättsperspektiv och hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare anser Liberalerna att samhällsinformationen bör vara obligatorisk. Utskottet välkomnar att det enligt januariavtalet ska bli obligatoriskt med samhällsintroduktion och undervisning i svenska från dag ett i . Utskottet vill även hänvisa till att bl.a. föreslagit en tidig och obligatorisk samhällsinformation till asylsökanden. Utredningen föreslår också en möjlighet för kommuner att erbjuda asylsökande att delta i hela eller delar av den samhällsorientering som anordnas för nyanlända invandrare (SOU 2018:22). Förslagen bereds inom . Därtill noterar utskottet igen att regeringen beslutat att en utredare ska lämna förslag som innebär att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska vara ett krav för medborgarskap i (dir. 2019:70). Liksom regeringen anser utskottet att denna reform inte bara stärker medborgarskapets status utan också främjar en ökad delaktighet i samhället. Utskottet kan sammantaget konstatera att det träffats en överenskommelse om samhällsinformation som ligger i linje med flera av de förslag som förs fram i motionerna, som därmed får anses vara delvis tillgodosedda. Dessutom bedrivs det ett utrednings- och beredningsarbete med relevans för frågor om såväl samhällsorientering som samhällsinformation, samhällskunskap och krav för medborgarskap. Utskottet vill avvakta resultatet av detta arbete innan det överväger eventuella initiativ. Med det anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Civilsamhällets betydelse för integrationen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att stärka civilsamhällets roll i integrationsprocessen. Utskottet hänvisar bl.a. till reformarbete inom ramen för januariavtalet och till pågående förändringsarbete. Jämför reservation 14 (M), 15 (KD) och 16 (L) samt särskilt yttrande 8 (C). I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. lyfter fram civilsamhällets insatser som skapar goda förutsättningar för integration av barn och unga (yrkande 25). Detta arbete bör enligt partiet uppmuntras, och framgångsrika initiativ, t.ex. det s.k. Idrottslyftet i socioekonomiskt utsatta områden, bör spridas till alla kommuner. I kommittémotion 2019/20:3265 av m.fl. uppmärksammar civilsamhällets betydelse för mottagandet av nyanlända invandrare och anser att civilsamhällets roll i integrationsprocessen bör stärkas (yrkande 8). I detta kan det t.ex. ingå att utreda hur statens tilldelning av resurser till civilsamhället kan fördelas för att skapa långsiktiga partnerskap till skillnad från dagens projektfinansieringsmodell. I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. framhåller den betydelse som det civila samhället har för en fungerande integration. Detta engagemang varken kan eller bör staten ta över, men vad politiken kan göra är att värna och uppmuntra det civila samhället och ge stöd till det arbete som utförs utifrån människors lika värde och demokratiska principer (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. betonar Liberalerna civilsamhällets betydelse för integrationsarbetet, och framför allt de större aktörerna kan enligt partiet spela en avgörande roll (yrkande 20). (M) framhåller i motion 2019/20:1473 att ligger i världsklass när det gäller frivilligt arbete och medborgerligt engagemang, t.ex. ideella organisationer som bistår nyanlända invandrare med information, kontakter och stöd. För att bygga vidare på detta vill motionären se över möjligheterna till faddersystem för att förbättra integrationen av nyanlända invandrare. Ett levande civilt samhälle, dit föreningsliv och den ideella sektorn räknas, brukar ofta nämnas som ett viktigt kännetecken för en väl fungerande demokrati. Ett utmärkt exempel på detta är när människor i föreningslivet ställer upp för att ge asylsökande och nyanlända invandrare ett gott mottagande. Det är så vårt land fungerar när det är som bäst, och det är så vi kan hålla samman. Utskottet konstaterar att det av beslutade målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Här vill utskottet till att börja med framhålla betydelsen av ett väl utformat system för offentligt stöd till civilsamhället. Enligt regeringens skrivelse 2017/18:246 En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället kom de medel som staten kanaliserade genom det civila samhället –2016 till stor och konkret nytta och skapade förutsättningar att stärka kapaciteten i mottagandet av asylsökande. I sammanhanget vill utskottet dock betona, liksom även gör, att ansvaret för myndighetsutövning aldrig kan överlåtas till civilsamhället eller frivilliga, men det är en viktig lärdom att civilsamhället, särskilt i en ansträngd situation, påtagligt kan bidra till en effektivare resursanvändning hos myndigheterna och att ett nära samarbete med det civila samhället ökar kvaliteten i insatserna. Det civila samhällets kraft är enligt utskottet viktig att ta till vara både när det gäller mottagandet och integrationen av nyanlända invandrare, vilket också betonas av bl.a. Liberalerna. Och som lyfts fram av gäller det inte minst integrationen av barn och unga. Det är därför angeläget, anser utskottet, att regeringen enligt ovan nämnda skrivelse löpande verkar för att i enskilda myndighetsinstruktioner förtydliga att myndigheterna bör samverka med det civila samhällets organisationer. Det bör möjligen också uppmärksammas att , som nämnts i ett tidigare avsnitt, gör bedömningen ett det finns ett behov av en dialog mellan staten och det civila samhällets organisationer i syfte att ta fram gemensamma åtaganden för en fördjupad samverkan inom asylmottagandet. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att en framgångsrik integration också kräver att segregationen i s.k. utsatta områden bekämpas. Inom ramen för regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation, spelar civilsamhället en viktig roll. Utskottet välkomnar att regeringen i arbetet mot segregation särskilt lyfter fram barns uppväxtvillkor i områden med socioekonomiska utmaningar. Utskottet ställde sig under höstens budgetbehandling bakom en förstärkning av anslaget för åtgärder mot segregation, bl.a. stöd till civilsamhället för långsiktiga åtgärder som bidrar till att minska och motverka segregation på lokal nivå. När det gäller förbehållet att endast stödja det arbete som sker utifrån människors lika värde och demokratiska principer som betonas av , är det givetvis en utgångspunkt som utskottet delar. En organisation som bedriver en verksamhet som strider mot det demokratiska samhällets idéer ska inte stödjas med offentliga medel. Av betydelse i sammanhanget är demokrativillkoren i de förordningar som styr bidragsgivningen och utskottet noterar att regeringen i ovan nämnda skrivelse gör bedömningen att det finns delvis olika formuleringar, medan vissa förordningar helt saknar demokrativillkor. Det finns även skillnader i tillämpning mellan olika myndigheter. Mot denna bakgrund har en utredning lämnat förslag om ett förtydligat demokrativillkor som är utformat på så sätt att de ageranden som leder till att bidrag inte får lämnas uttryckligen anges, t.ex. en verksamhet som diskriminerar eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde (SOU 2019:35). Tanken är att genom att utforma demokrativillkoret på detta sätt ska myndigheternas tillämpning underlättas. Utskottet noterar att remissinstanserna överlag är positiva till förslagen och ser fram emot den fortsatta beredningen av utredningens betänkande. När det gäller formerna för bidragsgivningen vill utskottet lyfta fram att det inom pågår ett löpande utvecklingsarbete med syftet att successivt öka andelen bidrag som grundas på förordningar och att verka för att andelen generella stöd, som organisationsbidrag, ökar i förhållande till mer kortsiktiga och styrda bidrag. För att tillgodose civilsamhällets behov av större långsiktighet och förutsebarhet i bidragsgivningen föreslås i en departementspromemoria att bidrag till det civila samhället bör ges i form av ett minst tvåårigt beställningsbemyndigande för dessa anslag (Ds 2018:13). Utskottet utgår från att denna bedömning finns med i regeringens och löpande arbete med utformning av bidrag. Utskottet anser att det är positivt med en utveckling mot en mer långsiktig bidragsgivning och kan konstatera att detta är en prioriterad fråga för regeringen. Enligt vad som framgår av budgetpropositionens resultatredovisning beviljas cirka en femtedel av statsbidragen (prop. 2019/20:1 utg. omr. 17, s. 29). Utskottet kommer att noga följa det fortsatta arbetet. Som framgår ovan pågår en rad aktiviteter för att samordna, samverka och stödja civilsamhället så att dess roll för att underlätta integrationen kan öka. Det pågår också ett berednings- och förändringsarbete för att utveckla och förbättra bidragsgivningen till det civila samhället som ligger i linje med motionsönskemålen, som därmed får anses delvis tillgodosedda. Med det sagda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 26. Vi delar som bekant inte utskottets uppfattning om vad som är ett ansvarsfullt flyktingmottagande när det gäller kommunernas skyldigheter. För är det en självklarhet att kommunernas förmåga att ta emot nyanlända invandrare ska vara avgörande för deras mottagande. Bosättningslagen, som tvingar kommuner att ta emot nyanlända invandrare, är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Migrationspolitik är som helhet ett statligt åtagande, och därför bör även staten vara huvudman för såväl boendesituation som kostnader som kan härledas till invandring. Den nuvarande regleringen bör därför ersättas med ett system där kommuner frivilligt tecknar avtal med om mottagande av asylsökande i den omfattning kommunen själv anser lämplig och önskvärd. Därmed anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om ett system med kommunala anvisningsavtal i enlighet med vad som sagts ovan. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 26. anser att den s.k. bosättningslagen till viss del har uppfyllt sitt syfte, men lagen har också visat sig ha vissa brister. är t.ex. mycket kritiskt till hur vissa kommuner har vägrat att ta emot nyanlända invandrare som anvisats dit, och en brist med bosättningslagen är att det inte finns några möjligheter att rikta sanktioner mot de kommuner som vägrar att ta emot de nyanlända som anvisats till kommunen. Jag anser därför att regeringen, i enlighet med vad jag anfört ovan, bör genomföra en översyn av bosättningslagen, bl.a. för att åtgärda bristen på sanktionsmöjligheter mot de kommuner som inte följer lagen. Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (L) av Gulan Avci (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 26 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 5. Redan när en nyanländ invandrare anvisas till en kommun bör det göras tydligt att var och en har ett ansvar att hitta ett eget boende och jobb för att kunna stå på egna ben. Det är bra att utskottet delar vår uppfattning att det är viktigt att börja med insatser på ett så tidigt stadium som möjligt och att samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska bli obligatoriskt från dag ett i . Vi menar dock att det bör tydliggöras att kommunerna på olika sätt bör stödja den nyanlände att hitta egen bostad t.ex. genom att skriva in sig i en bostadskö. Om nyanlända invandrare från början kommer in i ordinarie kösystem undviks i högre utsträckning att grupper ställs mot varandra. Med det sagda anser vi att regeringen bör verka för att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö. Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 9 och 10 samt 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 22, 2019/20:239 av (S), 2019/20:822 av m.fl. (SD), 2019/20:892 av (M), 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10 och 17. Integrationen måste börja fungera. Vårt samhälle är delat, och om inte utvecklingen vänder riskerar denna delning att bli permanent. Svenska språket är nyckeln till det svenska samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Fler måste lära sig det svenska språket snabbare än vad som sker . vill införa tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska, så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . Vi konstaterar att januariöverenskommelsen innehåller förslag om att samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska bli obligatoriskt från dag ett i . Vi motsätter oss inte förslagen i sak men delar inte utskottets uppfattning att januariöverenskommelsen, som slöts mellan partier som egentligen bara förenas i vad de är emot, ger några förutsättningar för en framgångsrik integrationspolitik. Det behövs fler och snabbare åtgärder.