bet · H801JuU31 · 2020-10-20 00:00:00 — Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande. Enligt utskottet bör regeringen noggrant följa utvecklingen av rättspraxis när det gäller straffet för mord. Om det skulle visa sig att dödligt våld mot närstående och gängrelaterade mord inte i betydligt större utsträckning än tidigare leder till livstids fängelse bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med ett nytt lagförslag som säkerställer att så blir fallet. I betänkandet finns en reservation (S, V, MP) och tre särskilda yttranden (S, C, V, MP). Ett yrkande i en motion väckt med anledning av proposition 2018/19:138 Straffet för mord. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord (S, V, MP) 1.Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord (S, MP) 2.Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord (C) 3.Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2018/19:138 Bilaga 2 Motionärernas lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagrådsremiss med lagförslag Bilaga 4 Lagrådsyttrande som utskottet begärt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord ställer sig bakom det som utskottet anför om livstids fängelse för mord och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2019/20:50 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (KD) och (MP). I proposition 2018/19:138 Straffet för mord föreslog regeringen en skärpning av straffet för mord. Förslaget innebar att det i straffbestämmelsen om mord anges att det som skäl för livstids fängelse särskilt ska beaktas om gärningen föregåtts av noggrann planering, präglats av särskild förslagenhet, syftat till att främja eller dölja annan brottslighet, inneburit svårt lidande för offret eller annars varit särskilt hänsynslös. Syftet med förslaget var att livstidsstraffet skulle kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning . beslutade , efter förslag från justitieutskottet, att anta lagförslaget (bet. 2019/20:JuU4, rskr. 2019/20:34). Lagändringen trädde i kraft . Under beredningen av lagstiftningsärendet Straffet för mord väckte m.fl. (M) i kommittémotion 2019/20:50 yrkande 1 ett förslag om ändring i regeringens lagförslag. Enligt motionärerna borde straffbestämmelsen om mord kompletteras med ytterligare två omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse, nämligen att gärningen riktat sig mot en närstående och att gärningen utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. Motionärernas yrkande finns i bilaga 1. Lagförslaget i motionen finns i bilaga 2. beslutade utskottet att bryta ut motionsyrkandet från ärendet Straffet för mord (bet. 2019/20:JuU4) och i stället behandla yrkandet i ett särskilt betänkande (prot. 2019/20:3 § 3). Utskottet beslutade även att ge sitt kansli i uppdrag att ta fram ett utkast till utskottspromemoria med förslag till lagändring i enlighet med det som yrkas i motionen i syfte att använda promemorian i den fortsatta beredningen av ärendet. Mot denna bakgrund tog justitieutskottets kansli fram utskottspromemorian Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för att döma till livstids fängelse för mord. Promemorian och remissyttrandena finns tillgängliga i justitieutskottets ärende med diarienummer 1050-2019/20. beslutade utskottet att ge sitt kansli i uppdrag att ta fram ett utkast till lagrådsremiss med förslag till lagändring i enlighet med det som yrkas i motion 2019/20:50 (M) yrkande 1 (prot. 2019/20:26 § 4). Utskottet beslutade därefter att inhämta Lagrådets yttrande över ett förslag till lag om ändring i (prot. 2019/20:37 § 2). Utskottets lagrådsremiss med lagförslag finns i bilaga 3. Lagrådet avstyrkte förslaget. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om livstids fängelse för mord och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationen (S, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (C) och 3 (V). I var straffskalan för mord ursprungligen fängelse eller på livstid (3 kap. 1 §). Straffskalan innebar att domstolen endast hade två alternativ när den skulle mäta ut ett fängelsestraff för mord – ett tidsbestämt straff eller ett livstidsstraff. ändrades straffskalan till fängelse , lägst tio och högst , eller på livstid (prop. 2008/09:118, bet. 2008/09:JuU17, rskr. 2008/09:251). Syftet med reformen var att skapa utrymme för en mer nyanserad straffmätning för mord och en höjd straffnivå för det tidsbestämda straffet för detta brott. I motiven angavs att fängelse på livstid borde förbehållas de allvarligaste fallen, t.ex. när domstolen ska bestämma ett gemensamt straff för flera mord eller ett mord och annan allvarlig brottslighet eller när den tilltalade har dömts för särskilt allvarlig brottslighet (prop. 2008/09:118 s. 43). Straffbestämmelsen om mord ändrades på nytt (prop. 2013/14:194, bet. 2013/14:JuU28, rskr. 2013/14:223). Syftet med lagändringen var att livstidsstraffet skulle kunna användas i betydligt större utsträckning än tidigare och att livstids fängelse skulle utgöra ett normalstraff i den bemärkelsen att det kunde förutses att ett sådant straff skulle dömas ut i en majoritet av fallen. Lagändringen innebar att det i straffskalan för mord lades till att straffet är fängelse på livstid om omständigheterna är försvårande. I en dom prövade frågan om straffet för mord lagändring (NJA 2016 s. 3). Enligt domstolen kunde det syfte som anges i förarbetena – att öka tillämpningen av livstidsstraffet – inte anses vara förenligt med den genomförda lagändringen, vilket innebar att lagens ord skulle ha företräde. Högsta domstolens slutsats var att omformulering av lagtexten inte förändrade det rättsläge som rådde närmast . Högsta domstolens avgörande i NJA 2016 s. 3 innebar att beslut lagstiftningsärende inte fick någon verkan. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt återkomma till med ett nytt lagförslag. I tillkännagivandet angavs att livstidsstraffet för mord bör användas i betydligt större utsträckning än tidigare och vara normalstraffet i den bemärkelsen att det förutses dömas ut i en majoritet av fallen (bet. 2016/17:JuU16 punkt 3, rskr. 2016/17:211). Regeringens proposition 2018/19:138 Straffet för mord I propositionen Straffet för mord föreslår regeringen en skärpning av straffet för mord. Förslaget innebär att det i straffbestämmelsen om mord anges fem olika omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse. Syftet med lagändringen är att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning . beslutade , efter förslag från justitieutskottet, att anta lagförslaget (bet. 2019/20:JuU4, rskr. 2019/20:34). Lagändringen trädde i kraft . Den första omständigheten som domstolen särskilt ska beakta som skäl för livstids fängelse är om gärningen föregåtts av noggrann planering. Enligt motiven ska det vara fråga om mer ingående planering. Endast det förhållandet att gärningen har planerats är alltså inte tillräckligt, utan det ska handla om planering av mer kvalificerat slag. Så kan t.ex. vara fallet om någon kartlagt offrets vanor för att kunna utföra gärningen. Den andra omständigheten som särskilt ska beaktas är om gärningen präglats av särskild förslagenhet. Som exempel anges att tillvägagångssättet vid mordet varit sådant att det gjort brottet särskilt svårupptäckt. Vidare anges att omständigheten ofta torde sammanfalla med att gärningen har föregåtts av noggrann planering men att den inte behöver göra det. För att omständigheten ska beaktas som skäl för ett livstidsstraff krävs vidare att det är fråga om förslagenhet av mer kvalificerat slag. Att det vid gärningen förekommit inslag av förslagenhet är således inte tillräckligt, utan det krävs att gärningen är att karakterisera som särskilt förslagen. Den tredje omständigheten som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse är om gärningen syftat till att främja eller dölja annan brottslighet. Det rör sig enligt motiven om situationer där gärningen har samband med annan brottslighet och kan exempelvis avse att mordet ingår i en plan för genomförande av ett annat brott. Den fjärde omständigheten som särskilt ska beaktas är om gärningen inneburit svårt lidande för offret. Omständigheten skiljer sig från de föregående på så sätt att den tar sikte på brottsoffrets situation. I omständigheten ryms enligt motiven ett antal ytterligare faktorer, såsom att våldet har varit kraftigt, att offret har tillfogats omfattande eller allvarliga skador, att offret har upplevt svår smärta, att gärningen har haft karaktär av avrättning, att förloppet har varit utdraget och att offret har känt stark dödsångest. Slutligen ska som skäl för livstids fängelse särskilt beaktas om gärningen annars varit särskilt hänsynslös. Uttrycket tar sikte på sådana omständigheter vid gärningen som kan sägas vara särskilt graverande men som inte nämns tidigare i straffbestämmelsen. I motiven anges att det främst avser förhållanden som rör brottsoffrets situation eller karaktären på angreppet mot honom eller henne. En gärning kan anses vara särskilt hänsynslös exempelvis på grund av att brottet har riktat sig mot en närstående, att brottsoffret har befunnit sig i en skyddslös ställning, att brottet har utförts i offrets hem, att brottet har förövats inför ögonen på närstående till offret, t.ex. offrets barn, eller att gärningsmännen har varit i numerärt överläge. I propositionen framhålls att uppräkningen inte är uttömmande. Det kan alltså finnas andra försvårande omständigheter knutna till själva gärningen som medför att straffvärdet är så högt att fängelse på livstid bör dömas ut. Som exempel på förhållanden som bör tala för livstids fängelse anges att brottet har begåtts i samband med brott i vinningssyfte, att brottet har inneburit ett angrepp på någon i hans eller hennes tjänsteutövning eller att brottet har begåtts med sådan avsikt som anges i 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott utan att straffansvar enligt den bestämmelsen föreligger. För ett livstidsstraff talar vidare, liksom tidigare, att den tilltalade har dömts för särskilt allvarlig brottslighet eller att ett gemensamt straff ska bestämmas för flera mord eller ett mord och annan allvarlig brottslighet. I propositionen betonas även att domstolen ska göra en helhetsbedömning av samtliga omständigheter som är relevanta för straffmätningen i det enskilda fallet. Det ska också beaktas att dessa kan föreligga i olika grad. Att det ska göras en samlad bedömning innebär att straffmätningen kan resultera i ett tidsbestämt straff, trots att det finns omständigheter som talar för ett livstidsstraff. Så kan t.ex. vara fallet om det finns förmildrande omständigheter av viss styrka. Det kan exempelvis röra sig om att brottet har föregåtts av ett kraftigt provocerande beteende (jfr prop. 2008/09:118 s. 43). Om det saknas omständigheter som talar för livstids fängelse, ska ett tidsbestämt straff dömas ut oavsett om det finns några förmildrande omständigheter eller inte. I propositionen anges vidare att lagändringen innebär att straffnivån höjs även för mord som inte bestraffas med fängelse på livstid och att hela straffskalan bör användas vid straffmätningen. Under utskottsbehandlingen av propositionen Straffet för mord (prop. 2018/19:138, bet. 2019/20:JuU4) väckte m.fl. (M) i kommittémotion 2019/20:50 yrkande 1 ett förslag om ändring i regeringens lagförslag. Enligt motionärerna bör straffbestämmelsen om mord kompletteras med ytterligare två omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse, nämligen att gärningen riktat sig mot en närstående och att gärningen utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. Utan en sådan komplettering av bestämmelsen finns det enligt motionärerna risk för att brott mot närstående som begås i hemmet och gängmord som begås på öppen gata inte kommer att leda till livstids fängelse. Motionärerna hänvisar till lagändring som innebar att det i straffskalan för mord lades till att straffet är fängelse på livstid om omständigheterna är försvårande. Motionärerna framhåller att det i förarbetena till den lagändringen angavs vilka omständigheter som skulle vara att betrakta som försvårande. Enligt Högsta domstolens avgörande i NJA 2016 s. 3 innebar omformulering av lagtexten emellertid inte någon förändring av rättsläget. Mot den bakgrunden är det enligt motionärerna viktigt att brott som riktat sig mot en närstående uttryckligen ingår i uppräkningen av omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord. När det gäller gängbrottslighet pekar motionärerna på att domstolen som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet särskilt ska beakta om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt (29 kap. 2 § 6 ). Genom den bestämmelsen och dess förarbeten finns redan en definition av begreppet brottslighet som utövats i organiserad form. Bestämmelsen träffar mord som begås som ett led i gängkriminalitet, vilket kan medföra strängare straff, men den innebär inte nödvändigtvis att påföljden blir livstids fängelse. Ett sätt att understryka att gängrelaterade mord ska medföra livstids fängelse är enligt motionärerna att lägga till formuleringen från 29 kap. 2 § 6 i uppräkningen av omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord. De omständigheter som anges i straffbestämmelsen om mord är enligt motionärerna inte tillräckliga för att säkerställa att mord som begås inom ramen för organiserad brottslighet träffas av den nya lagregeln. Som framgår ovan under Redogörelse för ärendet remitterade utskottet en utskottspromemoria som ett led i beredningen av motionsyrkandet. Nedan följer en sammanfattning av remissinstansernas synpunkter. Förslaget har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Flera remissinstanser tillstyrker eller har inte någon invändning mot förslaget, nämligen , , , Säkerhetspolisen, Kriminalvården, , , , , (Nationellt centrum för kvinnofrid), (samhällsvetenskapliga fakulteten) och kristna råd. anför som en allmän utgångspunkt att det alltid är angeläget att det finns straffbestämmelser som motverkar allvarlig brottslighet. Enligt bekräftar förslaget att samhället ser allvarligt på våld som på olika vis drabbar barn och det svarar också mot principen om barnets bästa och visar att skyddar barn mot våld i hemmet. motsätter sig i och för sig inte det föreslagna tillägget men ifrågasätter behovet av ändringen. Inte heller motsätter sig förslaget men har synpunkter på den närmare utformningen av den omständighet som tar sikte på gärningar som begås i sammanhang av kriminella grupperingar. förordar ett förtydligande i lagtexten när det gäller gärningar som riktat sig mot en närstående men har i övrigt inga synpunkter på förslaget. ombudsmän, , Hovrätten för Nedre , , , , , , , , (juridiska fakultetsstyrelsen), (juridiska fakultetsnämnden och kriminologiska institutionen) och avstyrker eller är kritiska till den föreslagna ändringen. Flera remissinstanser, t.ex. ombudsmän, , och , pekar på att straffbestämmelsen om mord har ändrats. ombudsmän anför att det torde vara mycket ovanligt att justeringar i en författning görs så snart inpå en genomförd lagändring och att det för att motivera en sådan ordning fordras att det finns ett tydligt behov. påtalar att det knappast finns några erfarenheter av den nya bestämmelsens praktiska tillämpning och att det inte heller har framkommit att det skulle finnas några grundläggande brister i utformningen av bestämmelsen. Att på det sätt och av de skäl som föreslås ändra innehållet i en beslutad bestämmelse öppnar enligt hovrätten för hastiga och mindre väl genomtänkta förändringar av central lagstiftning. Hovrätten framhåller också att täta förändringar av viss straffrättslig lagstiftning medför att rättsväsendet i måste tillämpa flera olika lydelser av samma bestämmelse parallellt. anser att det är rimligt att först utvärdera vilken effekt den senaste lagändringen får innan ytterligare förändringar genomförs. Ett antal remissinstanser ifrågasätter behovet av den föreslagna ändringen, däribland , och . Remissinstanserna hänvisar bl.a. till att de föreslagna omständigheterna är att betrakta som försvårande vid bedömningen av straffvärdet för mord och att den omständigheten att gärningen har riktat sig mot en närstående omfattas av uttrycket ”annars varit särskilt hänsynslös” i bestämmelsens nuvarande lydelse. När det gäller omständigheten att gärningen utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form menar att det enligt gällande rätt inte är lika tydligt att omständigheten kan utgöra skäl för just livstids fängelse för mord. Enligt myndigheten framgår det emellertid tydligt av 29 kap. 2 § 6 att omständigheten särskilt ska beaktas vid straffvärdebedömningen. menar att gängkriminella personers dödsskjutningar på öppen gata redan täcks av andra omständigheter som nämns i 3 kap. 1 § . En liknande synpunkt framförs av . , och (kriminologiska institutionen) anser att förslaget bryter mot systematiken i 3 kap. 1 § eftersom det innebär att omständigheter som tar sikte på specifika situationer blandas med omständigheter som är mer allmänt hållna. Justitiekanslern framhåller att bestämmelsen enligt den föreslagna lydelsen skulle få en alltför kasuistisk utformning. Justitiekanslern pekar också på risken att förslaget skapar tillämpningsproblem, särskilt i förhållande till andra omständigheter som ska beaktas som skäl för livstids fängelse men som inte särskilt nämns i bestämmelsen. anser att förslaget riskerar att begränsa domstolarnas utrymme att göra en allsidig bedömning vid straffmätningen, bl.a. skulle frågan om betydelsen av att en viss omständighet inte nämns i paragrafen kunna bli relevant på ett sätt som den inte blir vid en mindre detaljerad reglering. Liknande synpunkter framförs av Hovrätten för Nedre , och . Flera remissinstanser pekar på olika tillämpningssvårigheter när det gäller omständigheten att gärningen utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. ifrågasätter om den föreslagna ändringen skulle få den effekt på det gängrelaterade våldet som eftersträvas med hänsyn till de svårigheter som kan finnas för åklagaren att bevisa att brottet har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. Även bedömer att det i många fall blir svårt att avgöra om omständigheten är styrkt. Bevissvårigheterna kan enligt tingsrätten leda till att omständigheten förhållandevis sällan kommer att vara skälet för att påföljden bestäms till fängelse på livstid. Tingsrätten framhåller också vikten av att bestämmelsen i 3 kap. 1 § utformas så att det blir tydligt när påföljden ska bestämmas till fängelse på livstid och när ett tidsbestämt straff kan bli aktuellt. Den tillförda omständigheten att gärningen utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form medför enligt tingsrätten inte sådan tydlighet. Enligt tycks det råda en diskrepans mellan vad promemorian vill träffa med den nya omständigheten och vad den valda formuleringen medger. menar att den föreslagna lagändringen inte kommer att omfatta de situationer som avses, bl.a. mot bakgrund av att relationer och samarbete i den kriminella miljön snarare präglas av ombytliga relationer och instabila strukturer än att de utövas i organiserad form. (kriminologiska institutionen) och har liknande invändningar. Hovrätten för Nedre anser att begreppet närstående medför svårigheter vid den praktiska tillämpningen och anför bl.a. att avgränsningen av begreppet som sådant är problematisk. anser däremot att omständigheten som tar sikte på brott mot närstående är tydligt avgränsad och förefaller lätt att tillämpa. Enligt bör det framgå av lagtexten att även den omständigheten att gärningen riktat sig mot en tidigare närstående person ska beaktas som skäl för livstids fängelse. Några remissinstanser, bl.a. och , anser att det finns skäl att överväga andra lagtekniska lösningar, t.ex. en gradindelning av brottet. Utskottet beslutade, som framgår ovan, att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget till lagändring. Lagrådet avstyrkte förslaget (se bil. Sammanfattningsvis anförde Lagrådet att frågan om 3 kap. 1 § bör ändras på nytt inte bör avgöras förrän tillämpningen av paragrafens nu gällande lydelse har analyserats samt ytterligare överväganden har gjorts angående behovet och ändamålsenligheten av de föreslagna ändringarna. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort lidande för många. Brottsligheten medför inte bara konsekvenser för dem som utsätts för brott utan drabbar även andra, t.ex. barn som bevittnar våld i hemmet. Brottet begås dessutom ofta i den egna bostaden, en plats där alla ska ha rätt att få känna sig trygga. Utskottet noterar vidare att det dödliga skjutvapenvåldet i kriminella miljöer har ökat markant i . Våldet utövas allt oftare utomhus i stadsmiljö där utomstående personer löper stor risk att komma till skada. Denna utveckling mot en allt grövre gängbrottslighet, inte minst i socialt utsatta områden, är enligt utskottet mycket oroväckande och måste vändas. I motionen föreslås att det i straffbestämmelsen om mord, utöver de försvårande omständigheter som redan framgår av bestämmelsen, även ska anges att det som skäl för livstids fängelse särskilt ska beaktas om gärningen riktat sig mot en närstående eller utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detta är sådana omständigheter som särskilt bör beaktas som skäl för livstids fängelse, och delar även de farhågor som uttrycks i motionen om att det utan en sådan komplettering av bestämmelsen finns en risk för att brott mot närstående som begås i hemmet och gängmord som begås på öppen gata inte kommer att leda till livstids fängelse. har utskottet dock även tagit intryck av den kritik som riktats mot förslaget. Som framgår har Lagrådet avstyrkt förslaget bl.a. med hänvisning till att frågan om 3 kap. 1 § bör ändras på nytt inte bör avgöras förrän tillämpningen av paragrafens nu gällande lydelse har analyserats samt ytterligare överväganden har gjorts angående behovet och ändamålsenligheten av de föreslagna ändringarna. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionärernas förslag inte bör genomföras innan tillämpningen av den senaste lagändringen har analyserats. Enligt utskottet bör regeringen därför noggrant följa utvecklingen av rättspraxis när det gäller straffet för mord. Om det skulle visa sig att dödligt våld mot närstående och gängrelaterade mord inte i betydligt större utsträckning än tidigare leder till livstids fängelse bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med ett nytt lagförslag som säkerställer att så blir fallet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed delvis motion 2019/20:50 (M) yrkande 1. Omständigheter som särskilt ska beaktas som skäl för livstids fängelse för mord (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: 2019/20:50 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser inte att det finns skäl för en sådan lagändring som motionärerna föreslår. Vi anser därför att bör avslå motionen. Vi utvecklar våra skäl för detta i våra särskilda yttranden 1 respektive 3.