bet · H701KrU10 · 2020-04-24 00:00:00 — genomfördes en organisationsförändring inom , där Internationella publika verksamhet och det statliga medieförsörjningsuppdraget separerades. Målsättningen med den nya organisationen är att utifrån det statliga uppdraget bättre kunna möta behoven vid de svenska biblioteken. Utskottet finner inte skäl att bifalla motionsyrkandena. Motionerna 2019/20:338 (SD) yrkande 2 och 2019/20:2898 (MP) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trygga bibliotek. Jämför reservation 21 (SD) och 22 (L). I kommittémotion 2019/20:338 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att regeringen ger berörda aktörer och institutioner i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för hur biblioteken som studiemiljö ska kunna säkras från grupper som försöker använda biblioteken till annat än det tilltänkta syftet. Det har återkommande rapporterats om oroligheter på bibliotek runtom i landet. Oroligheterna påverkar också arbetsmiljön för de som arbetar inom biblioteksväsendet. m.fl. (L) efterlyser i kommittémotion 2019/20:3070 yrkande 6 en reglering för trygga bibliotek. Det har blivit allt vanligare med stök och allvarliga händelser som hot, trakasserier och våld mot besökare och bibliotekspersonal. Biblioteken måste vara trygga för att uppfylla sina uppgifter. De som drabbas hårdast av otrygghet på bibliotek är de som behöver biblioteken mest. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt bibliotekslagen (2013:801) verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. De ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla och vara anpassad till användarnas behov. För bibliotekspersonal är det i första hand arbetsgivaren, det vill säga bibliotekens huvudmän, som har ansvaret för arbetsmiljön. har publicerat information om framför allt förebyggande arbete mot hot och våld på sin webbplats. Bland annat hänvisas till föreskrifterna om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) som gäller på alla arbetsplatser. I föreskrifterna anges att arbetsgivaren ska utreda de risker för våld eller hot om våld som kan finnas i arbetet samt vidta de åtgärder som kan motiveras av utredningen. Arbetet ska ordnas så att risk för våld eller hot om våld förebyggs så långt som möjligt. gav regeringen ett uppdrag till (Brå) att kartlägga brottslighet och ordningsstörningar på simhallar och bibliotek. Syftet med kartläggningen är att ge en bild av förekomsten och karaktären på brottsligheten och ordningsstörningarna, inklusive vilken typ av brott och handlingar som begås samt om handlingarna riktas mot personal eller besökare. Brå ska om möjligt också belysa i vilken omfattning brott och ordningsstörningar begås av straffmyndiga personer. Brås kartläggning ska kunna ligga till grund för en bedömning av behovet av en reglering av tillträdesförbud till simhallar och bibliotek. Uppdraget ska redovisas . Som utskottet tidigare framhållit (bet. 2018/19:KrU13) väcker de senaste årens rapporter om förekomsten av hot och trakasserier på biblioteken oro. Utskottet delar motionärernas åsikt att en trygg och öppen miljö för besökare och personal är en förutsättning för att biblioteken ska kunna fullgöra sina uppdrag. Ansvaret för arbetsmiljön ligger på bibliotekens huvudmän, och utskottet utgår från att dessa vidtar åtgärder för att förebygga hot och trakasserier mot bibliotekspersonal. Utskottet inväntar med intresse resultatet av pågående uppdrag och finner att det inte finns skäl att bifalla motionsyrkandena men fortsätter att noga följa frågan om trygga bibliotek. Motionerna 2019/20:338 (SD) yrkande 3 och 2019/20:3070 (L) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell biblioteksstrategi. och (båda MP) framför i motion 2019/20:2456 yrkande 6 behovet av att fortsätta investera i biblioteken som mötesplats för unga. och (båda MP) framhåller i motion 2019/20:2898 yrkande 1 vikten av att få den nationella biblioteksstrategin på plats och i yrkande 3 kopplingen mellan pedagogik och bibliotek. Motionärerna anför att strategin behöver komma på plats för att säkerställa att bibliotekslagen uppfylls och att bibliotekens roll och potential tas tillvara. (KB) har på regeringens uppdrag tagit fram förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom det allmänna biblioteksväsendet. KB redovisade sitt uppdrag i rapporten – Förslag till en nationell biblioteksstrategi. Rapporten innehåller förslag om en stärkt gemensam infrastruktur, bl.a. uppbyggnad av nationella digitala bibliotekstjänster, stärkt biblioteksverksamhet för de nationella minoriteterna, ett säkrat utbud av tillgängliga medier för personer med funktionsnedsättning och ökad tillgång till medier på andra språk än svenska. Den fria tillgången till vetenskapliga publikationer och forskningsresultat föreslås vidare stärkas. I rapporten lyfts läsning och lärande fram som medel för att nå målet att stärka bildningen och därmed demokratin. Rapporten framhåller bl.a. att folkbiblioteken ska inspirera till barns fritidsläsning och komplettera utbildningssektorn inom läskunnighetsområdet samt att barnbibliotekens roll för barns fria läsning bör förstärkas ytterligare. I rapporten understryks vidare behovet av en utbyggd och välfinansierad skolbiblioteksverksamhet som är integrerad med pedagogiken. KB föreslår sex strategiska reformer: stärkta skolbibliotek, stärkta bibliotek för nationella minoriteter och urfolk, stärkt mångspråkig biblioteksverksamhet, stärkta nationella digitala bibliotekstjänster, stärkt nationell biblioteksmyndighet samt stärkt nationell struktur för kompetensutveckling inom biblioteksväsendet. Rapporten har remissbehandlats och förslagen bereds i . Som redogjorts för under avsnitt Läsfrämjande åtgärder pågår en utredning om åtgärder för att stärka skolbiblioteken. En skrivelse om barns och ungas läsande väntas . Utskottet finner inte skäl att föregripa utredarens förslag, kommande skrivelse om barns och ungas läsning eller beredningen av KB:s förslag till ny nationell biblioteksstrategi. Motionerna 2019/20:2456 (MP) yrkande 6 och 2019/20:2898 (MP) yrkandena 1 och 3 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utredning av fjärrlån av e-böcker och en översyn av stödfunktioner för digitalisering av utgett material. Jämför reservation 23 (V). I partimotion 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås att regeringen utreder och återkommer med förslag för att fjärrlån av e-böcker ska bli möjligt. Digitalisering och e-lån är ett effektivt sätt att bredda verksamheten och möta ett växande behov. I yrkande 4 begärs en översyn av stödfunktioner för att möjliggöra en större digitalisering av material som är utgett i . antog EU det nya upphovsrättsdirektivet (DSM-direktivet, Digital Single Market). Direktivet berör bl.a. bibliotek, både som forskningsorganisationer och som kulturarvsinstitutioner. Direktivet innebär en fortsatt harmonisering av medlemsstaternas upphovsrätt och syftar till att anpassa reglerna till den digitala inre marknaden. Frågan om genomförandet av direktivet i svensk rätt bereds i och regeringen avser att lämna en proposition 2021. ska i samråd med medlemsstaterna anordna dialoger med berörda parter i syfte att ta fram riktlinjer för tillämpningen av de nya bestämmelserna om ansvar för plattformar för användaruppladdat innehåll. Regeringen har bjudit in ett stort antal myndigheter, organisationer och företag att delta i genomförandearbetet. Syftet är att inhämta ett brett underlag inför genomförandet, men också inför de dialoger som kommer att anordnas av . Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Som framgår av avsnittet Nationell biblioteksstrategi innehåller KB:s rapport skattkammare – Förslag till en nationell biblioteksstrategi utkast till en stärkt gemensam infrastruktur, bl.a. uppbyggnad av nationella digitala bibliotekstjänster. Rapportens förslag bereds inom . I avvaktan på beredningen av rapportförslagen och genomförandet av det nya upphovsrättsdirektivet ser utskottet inte skäl att bifalla motionsyrkandena. Motion 2019/20:3103 (V) yrkandena 3 och 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om klassificering och sökbarhet. m.fl. (M) föreslår i motion 2019/20:2024 att länder och språk ska vara sökbara under den begynnelsebokstav som anger landet och språket. Motionärerna anför bl.a. att det förekommer att bibliotek i år klassificerar bosniska, kroatiska och serbiska böcker under den gamla benämningen BKS. Självständiga språk i fristående nationer bör sorteras var för sig. I bibliotekslagen (2013:801) föreskrivs det att ansvaret för biblioteksverksamhet fördelar sig på olika huvudmän. Kommunerna är huvudmän för folkbiblioteken. Som anges ovan är utformningen av biblioteksverksamheten en fråga för kommunerna. Utskottet finner inte skäl att bifalla yrkandet. Motion 2019/20:2024 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om enprocentsregeln. Jämför reservation 24 (SD). I motion 2019/20:1246 av (S) yrkas på en undersökning av möjligheten att lagstifta om stöd till konstnärlig utsmyckning vid byggnation i regi av staten, regionerna, kommunerna eller det privata. Det vore enligt motionären önskvärt om enprocentsregeln blev lagstadgad så att alla nyuppförda eller renoverade offentliga byggnader och platser också blev en investering i konst. I kommittémotion 2019/20:358 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs en utredning om en utvidgad enprocentsregel och sanktionsmöjligheter vid kommersiella aktörers överträdelser gentemot känsliga kulturmiljöer. i m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:959 yrkande 7 en utredning av vilka direktiv som borde införas för att enprocentsregeln för konst i det offentliga rummet ska kunna tillämpas bättre och leda till ökad estetisk hållbarhet. Enprocentsregeln är en finansieringsmodell för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer vars syfte är att skapa ett stabilt och mer långsiktigt ekonomiskt utrymme för konsten vid planering och byggande av offentliga miljöer. Regeln innebär att ca en procent av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad, bör avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. I proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö underströk regeringen enprocentsregelns stora betydelse för konstnärers medverkan och konstens plats i utformningen av offentliga byggnader och miljöer. gav regeringen i uppdrag till tre centrala myndigheter att arbeta med frågor med anknytning till gestaltad livsmiljö och enprocentsregeln. uppdrag bestod i att, i samarbete med statliga fastighetsförvaltare, utarbeta ett metodstöd för hur upp till en procent av budgeten för ett byggprojekt vid nybyggnation alternativt om- eller tillbyggnad kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger. fick i uppdrag att samla och redovisa kunskap om och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan redovisas och tas till vara i plan- och byggprocessen. uppdrag bestod bl.a. i att bedriva ett samlat arbete med arkitektur och gestaltad livsmiljö. Konstnärspolitiska utredningen har lämnat förslag som rör enprocentsregeln (SOU 2018:23). Utredningens förslag bereds inom och en skrivelse om konstnärers villkor är att vänta . Regeringen gav i uppdrag att redovisa insatser och resultat i fråga om myndighetens arbete med gestaltad livsmiljö utifrån det nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål som har beslutat om (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Utskottet anser att det är viktigt att medel avsätts för konstnärlig gestaltning vid utformning av offentliga byggnader och miljöer. Utskottet är dock inte berett att lämna ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Motionerna 2019/20:1246 (S), 2019/20:358 (SD) yrkande 1 och 2019/20:959 (SD) yrkande 7 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning av möjligheterna att införa en gemensam nordisk kulturkanon. Jämför reservation 25 (SD). m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:632 en utredning av möjligheterna att införa en gemensam nordisk kulturkanon. Motionärerna anför att borde följa upp satsningen på den nordiska litteraturkanonen genom att ta fram en ny nordisk kulturkanon som även innefattar arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Som framhållits i tidigare betänkanden (bet. 2014/15:UU9, bet. 2018/19:UU14) bygger det nordiska samarbetet i hög grad på en kulturell värdegemenskap och kultursamarbetet är en av hörnstenarna i detta samarbete. Utskottet finner dock inte skäl att utreda möjligheterna att införa en gemensam nordisk kulturkanon. Motion 2019/20:632 (SD) avstyrks därmed. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M) och 2 (C). Motionerna tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare (bet. 2018/19:KrU11, bet. 2018/19:KrU12 och bet. 2018/19:KrU13). beslutade i enlighet med utskottets förslag och avslog yrkandena. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nu kan beredas i förenklad form och avstyrker samtliga motionsyrkanden. Motion 2019/20:137 av m.fl. (V) yrkande 3 I motionen föreslås att regeringen tillsätter en statlig utredning för att genomlysa musiklivets villkor på alla nivåer från statliga subventioner, turnéstruktur och myndigheters samverkan till exportfrågor. Motion 2019/20:161 av (C) I motionen föreslås att förutsättningarna och villkoren för att tillåta andra språk än svenska vid myndighetsutövning utreds. Motion 2019/20:338 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 I yrkande 4 föreslås att möjligheterna att tydligare knyta vissa av bibliotekens tjänster till medborgarskapet ska utredas, och i yrkande 5 anförs att bibliotekslagen inte bör ålägga biblioteken att prioritera litteratur på andra språk än svenska och de officiella minoritetsspråken. Motion 2019/20:339 av m.fl. (SD) yrkande 2 Motionärerna yrkar på ett tillkännagivande om att bevara, levandegöra och samla kunskap om utlandssvenskarnas dialekter och kulturer. Motion 2019/20:344 av m.fl. (SD) yrkande 4 Motionärerna yrkar på att möjligheterna att göra Folkmusikens hus i till ett nationellt folkmusikcentrum ska utredas för att säkra att dess verksamhet får en stabil och långsiktig finansiering. Motion 2019/20:346 av m.fl. (SD) yrkande 2 I motionen föreslås att med inspiration från ett bildningsprojekt i ska arbeta fram en egen immateriell kulturkanon för svenska samhällsvärderingar. Motion 2019/20:350 av m.fl. (SD) I motionen anförs att arbetet med att ta fram en dialekter, som bedrivits vid och folkminnen, bör återupptas. Motion 2019/20:351 av m.fl. (SD) I motionen begärs lagändringar så att punktskrift ska omfattas av språklagen (2009:600). Motionärerna anför bl.a. att synskadades rätt till punktskrift som en del av det svenska språket inte är skyddad i svensk lagstiftning. Motion 2019/20:354 av m.fl. (SD) yrkande 2 I motionen framförs att bör få möjlighet att utveckla verksamheten och föra ut fler föreställningar i landet. Motion 2019/20:492 av och (båda C) I motionen föreslås att utvecklas till en nationell sommarscen för för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Motion 2019/20:630 av m.fl. (SD) I motionen yrkas på att regeringen utreder möjligheterna att inrätta ett hus i . Motion 2019/20:1581 av (SD) I motionen yrkas på att regeringen synliggör och med en turné. Motion 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6 I yrkande 3 anförs att en mångfald av finansiärer inom kulturområdet bör värnas och möjliggöras. I yrkande 6 begärs en utvärdering av scenkonstallianserna. Motion 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 I yrkande 2 begärs en utredning om hur kulturens finansiering kan breddas. I yrkande 3 efterfrågas ett ökat svenskt engagemang i det internationella kultursamarbetet. Motionärerna vill att det skapas attraktiva förutsättningar för etablering och upprätthållande av konstnärliga miljöer på hög internationell nivå. Motion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 I yrkande 3 vill motionärerna att det skapas förutsättningar för ett kulturliv i världsklass, och i yrkande 4 begärs en ökning av det kulturella utbytet med övriga världen. Konstnärlig frihet, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4 samt 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 5. Konsten ska vara fri och skyddas från politisk klåfingrighet. För oss är det självklart att armlängds avstånd ska råda mellan kulturens utövare och politiker. Det är grundläggande att konsten ska vara fri och fredas från politisk klåfingrighet. Staten ska inte gå in och styra konsten och de fria institutionerna, hur vällovliga dessa ambitioner än är. De statliga kulturpolitiska målen ska inte bli styrande till den grad att de exkluderar vissa grupper. Kulturpolitikens huvuduppgift är att ge förutsättningar för att mer konst och kultur ska skapas och för att mer konst och kultur ska kunna möta en publik. Kultur angår alla. Det är en fråga om både bildning och demokrati. En prioriterad fråga inom kulturpolitiken bör därför vara att skapa ett samhälle där fler känner att de vill verka och kan utvecklas som konstnärer – där fler skapar kultur och där fler kan komma i kontakt med kulturen. De fria konsterna är ett av våra viktigaste medel för att värna yttrandefriheten. Vi ser med stor oro på all sorts radikalisering och extremism med antidemokratiska förtecken, oavsett om den är religiös eller politisk. Kulturpolitiken kan i dessa sammanhang bidra till ökad dialog och kunskapsspridning. Regeringen bör se över regleringsbrev och statliga uppdrag och vidta åtgärder för att minska den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konstnärlig frihet, punkt 1 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 5 samt 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4. I kulturen och det fria samhällslivet får vi möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Vi kan utveckla vår kreativitet genom möten med det oväntade. Med den digitala tekniken har mycket kultur och kunskap blivit tillgänglig för så många fler. Det har blivit enklare att sprida kultur och möjligheten till delaktighet är nu större . Det digitala samhället har blivit en del av vår vardag. Detta syns inte minst på nya breda kulturformer som dataspel, på möjligheter att se föreställningar som framförs på en annan kontinent hemmavid och på den svenska musiken som sprids och uppskattas i stora delar av världen. Med de möjligheter som digitalisering ger får fler möjlighet att finna ett uttryck som passar just dem. Det skapar också företag, jobb och exportinkomster. Med kreativitet växer vi som individer men också som samhälle. Ett brett kulturliv ska främjas där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar. För att säkra den konstnärliga friheten behöver konsten skyddas från direkt påverkan när den betalas av det offentliga, det som brukar kallas principen om armlängds avstånd. Det behövs också modeller för offentlig och privat samverkan i dessa sammanhang så att armlängds avstånd gäller även där. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konstnärlig frihet, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4 samt 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 5. Stödet till kulturen ska vara kvalitetsdrivande. Alla statliga bidrag och anslag till institutioner, kulturskapare, fria grupper etc. ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Särskilda utvärderingsgrupper bör tillsättas för att utvärdera kvalitetsaspekter. Principen om armlängds avstånd ska gälla och säkras. Målen för kulturpolitiken bör utgå från frihet, mångfald och kvalitet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konstnärligt företagande, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 12. Konsten skänker ett mervärde i livet för alla människor. Det är därför viktigt att de konstnärer och kulturskapare som skapar de konstverk, musikstycken, dansverk och böcker som vi alla får glädje av ges drägliga livsvillkor och möjligheter att utöva sin konst utan att ekonomiskt behöva stå på ruinens brant. har många konstnärer svårt att klara sitt uppehälle. Stödformer och försäkringsvillkor är inte anpassade efter konstnärernas speciella arbetsvillkor och livssituation. För att nå en kulturell frihet och mångfald i måste dessa brister i systemet uppmärksammas och justeras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kulturbryggan, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 5. Det som betraktas som nyskapande kultur kan komma att vara en etablerad del av vårt gemensamma kulturarv. Villkoren för nyskapande kultur bör därför vara goda. Kulturbryggan skapades av alliansregeringen för att aktivt stötta nyskapande kultur. Detta är en investering som lägger grunden för framtidens svenska konst- och kulturskapande. Erfarenheten visar att riktat stöd för nya konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är viktigt. Vi värnar Kulturbryggan, och vår ambition är att löpande förbättra och bygga ut reformen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avtal för konstnärers ersättningar, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 7. Det s.k. , ramavtalet för konstnärers ersättning för medverkan vid utställningar, är bindande för staten men det är också många kommuner som tillämpar avtalet. Fler kommuner bör involveras. Konstnärspolitiska utredningen har lämnat förslag om (SOU 2018:23) och regeringens beredning avvaktas. fungerar bra men behöver utvecklas. Upphovsmannens rätt att bestämma när, var, hur och om hans eller hennes verk ska göras tillgängligt för allmänheten måste värnas, då den är själva fundamentet i en fri marknad och gör att konstnärer kan leva på sitt skapande. Dessa önskemål har dock inte varit möjliga att tillmötesgå, trots upphovsrättsinnehavarnas personliga önskemål, på grund av hur avtalet är formulerat. Detta behöver ses över i syfte att göra reglerna mer flexibla men med kulturskaparnas intressen noga bevakade, i synnerhet eftersom konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig från situationen inom de flesta andra yrken. Arbeten inom kultursektorn är oftast tillfälliga och arbetslösheten är hög.