bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Systemet bygger på erfarenheter från terrorattentatet vid (årsredovisning 2019, s. 45). säger sig ha tillräckliga resurser, rutiner, kunskap och it-stöd för att ta fingeravtryck och fotografier men uppger att det finns vissa brister i driftssäkerheten i it-stöden för att ta fingeravtryck. Bristerna är kända, och en dialog förs med leverantörerna av it-stöden (årsredovisning 2019, s. 50). driftsatte ett nytt it-system som har inneburit ökade möjligheter att följa upp hittegodsverksamhetens resultat. Som exempel kan nämnas att det numera är möjligt att bättre följa upp andelen hittegods med funnen ägare. Antalet registrerade hittegodsärenden i det nya it-systemet mars–december uppgick till 70 522 stycken. Andelen hittegods med funnen ägare uppgick till (årsredovisning 2019, s. 57). utför också när det gäller förvaltningsrättsliga ärenden stämningsmannadelgivningar på uppdrag av myndigheter (främst domstolar), företag och enskilda personer. Även egna ärenden delges på detta sätt när det anses lämpligt. uppgick antalet registrerade ärenden till 35 715 jämfört med 34 028 och 32 589 . För att effektivisera processen för stämningsmannadelgivning infördes en funktion för automatisk slagning när en person ansöker om pass. Syftet är att undersöka om personen som ansöker om pass söks av för delgivning. Vid en träff i systemet ska personen delges handlingarna när hon eller han hämtar ut sitt pass i passreceptionen. arbetar med att funktionen även ska tillämpas vid ansökan om nationellt identitetskort, där det förväntas kunna genomföras ännu fler delgivningar. Driftsättning av denna funktion är planerad till (årsredovisning 2019, s. 57). fortsatte arbetet med att vidareutveckla e-tjänsterna för vissa vapentillståndsärenden. Målsättningen med e-tjänsterna är att det ska leda till en effektivisering av ärendeprocessen och att tillgängligheten ska öka för allmänheten (årsredovisning 2019, s. 57 f.). påbörjade också ett arbete med digitalisering av handläggningen av skaderegleringsärenden (årsredovisning 2019, s. 59). avslutade ett pilotprojekt om införande av ett digitalt arbetssätt för allmänna ärenden. Projektet har övergått till ett införande där region är först ut att arbeta med utökad digital handläggning (årsredovisning 2019, s. 60). Utskottet har behandlat frågan om polisens effektivitet och också föreslagit flera tillkännagivanden i denna och närliggande frågor till regeringen. I samband med behandlingen av budgetpropositionen anförde utskottet följande (bet. 2017/18:JuU1 s. 86): Utskottet anser i likhet med regeringen att resultatet i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna, och att det är oroande att kvaliteten och produktiviteten i utredningsarbetet har försämrats. En större effektivitet i polisorganisationen är enligt utskottet av största angelägenhet. har, som regeringen framhåller, här ett särskilt ansvar för att öka effektiviteten i utredningsarbetet. För att öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat måste uppföljningen av polisens resultat förbättras. För detta krävs enligt utskottet att har tydliga och mätbara mål för verksamheten. Dessa mål måste också följas upp såväl internt inom myndigheten som av en extern aktör. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:92). Utskottet behandlade även motionsyrkanden om tydligare mål (bet. 2018/19:JuU10 s. 18 f.). Utskottet, som vidhöll sin tidigare redovisade uppfattning att resultaten i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna och att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet, noterade bl.a. att de tidigare tillkännagivandena om en effektivare polis och om tydligare och mätbara mål inte var slutbehandlade. och att Statskontorets slutrapport bereds inom . Utskottet noterade även den återrapportering som sker till regeringen i fråga om resultat och långsiktiga mål och utskottet utgick från att regeringen följer frågan noga. Mot denna bakgrund fann utskottet inte skäl att åter föreslå ett tillkännagivande om tydliga och mätbara mål för myndighetens verksamhet. Vid behandlingen av budgetpropositionen vidhöll utskottet sin tidigare redovisade uppfattning att resultaten i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna och att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Utskottet ansåg att det var viktigt att hela rättskedjan stärks för att säkerställa en högre andel lagförda brott. Utskottet noterade dock att tidigare tillkännagivanden om en effektivare polis (bet. 2015/16:JuU1 punkt 3, rskr. 2015/16:106) och om tydligare och mätbara mål (bet. 2017/18:JuU1 punkt 21, rskr. 2017/18:92) inte är slutbehandlade samt att Statskontorets slutrapport om polisens ombildning bereds i . Utskottet konstaterade vidare att det numera finns en bred samsyn om en satsning på resursförstärkningar till , som innebär att myndigheten till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammanlagt 10 000 personer jämfört med . Utskottet noterade också den återrapportering som skett till regeringen i fråga om resultat och långsiktiga mål. Utskottet utgick därför från att regeringen följer frågan noga. Därför ansåg utskottet att det inte finns skäl att föreslå ett tillkännagivande om att stärka polisens kapacitet, om en mer effektiv polis eller om lokal brottsstatistik (bet. 2019/20:JuU1 s. 60). I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande när det gäller tillkännagivandet (skr. 2019/20:75 s. 50 f.): I samband med ombildningen av polisen gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla den interna styrningen och uppföljningen av verksamheten. I regleringsbrevet fick i uppdrag att vidareutveckla och konkretisera uppföljningen samt säkerställa att den implementerades i hela myndigheten. Regeringen gav dessutom i uppdrag att ytterligare utveckla sitt arbete med att följa upp, analysera och presentera resultatet av myndighetens samlade verksamhet och de resurser som finansierar den verksamhetsuppföljningen. har utvecklat verksamhetsuppföljningen och rapporterar regelbundet resultat och statistik till regeringen. presenterar och bedömer utredningsresultaten i förhållande till de mål som riksdag och regering har beslutat om, d.v.s. att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. I regleringsbrevet begär regeringen att månatligen ska redovisa statistik för ekonomi, verksamhet, personal, uppskattningar av dödligt våld och skjutningar. Därutöver har regeringen begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden, ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur målen ska operationaliseras. Vidare fick i uppdrag att analysera och bedöma vilka resultat som uppnåtts genom arbetet med medborgarlöften samt redovisa detta i årsredovisningen . har vidareutvecklat den interna styrningen och uppföljningen. Myndigheten har genomfört ett omfattande arbete med att ta fram en strategisk verksamhetsplan som ska gälla för åren 2020–2024. Den bygger på strategi 2024 i vilken myndigheten har fastställt vision, verksamhetsidé, långsiktiga mål och strategiska initiativ. De tre långsiktiga målen är framgångsrik brottsbekämpning och uppklaring, stark lokal närvaro och attraktiv arbetsplats och samarbetspartner. Under varje långsiktigt mål finns ett antal delmål och till dessa knyts ett antal nyckelaktiviteter som kommer att genomföras och följas upp. har också tagit fram ett antal indikatorer som ska följas upp och analyseras löpande. Punkten är inte slutbehandlad. Ökade möjligheter för allmänheten att följa polisens resultat Utskottet behandlade ett motionsyrkanden om ökade möjligheter för allmänheten att följa polisens resultat liknande det nu aktuella (bet. 2018/19:JuU10 s. 18 f.). Utskottet uttryckte förståelse för förslaget om åtgärder för att underlätta för allmänheten att följa polisens resultat lokalt men ansåg inte att det finns tillräckliga skäl att ställa sig bakom förslaget. Motionen avstyrktes därför. följde utskottets förslag (rskr. 2018/10:191). Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att en större effektivitet i polisorganisationen är av största angelägenhet. Som framgår har utskottet också efterfrågat tydliga och mätbara mål för verksamheten för att man ska kunna öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat. Detta kan även förväntas leda till bättre möjligheter att kunna följa resultaten på lokalnivå. Mot bakgrund bl.a. av att det tidigare tillkännagivandet om tydligare och mätbara mål inte är slutbehandlat finns det dock inte anledning för att nu göra ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2016 (L) yrkande 1 och 2019/20:3069 (M) yrkande 12. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion 2019/20:3248 (C) yrkande 4 om att ett bra ledarskap är en framgångsfaktor. I denna motion och även i motion 2019/20:2357 (M) efterfrågas bl.a. ett ökat ansvarsutkrävande av chefer. Som framgår ovan arbetar aktivt med att stärka ledarskapet i organisationen. Dessutom kan det ovan nämnda arbetet med tydliga och mätbara mål förväntas leda till bättre möjligheter till att utkräva ansvar av chefer för uppnådda resultat. Utskottet ser mot bl.a. denna bakgrund inte något behov av sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Som framgår ovan pågår det inom ett flertal projekt för att förbättra det administrativa stödet till poliser samt förbättra it-systemen. Det har enligt utskottet inte framkommit något som ger anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2019/29:528 (V) yrkande 3 och 2019/20:3248 (C) yrkande 5. Utskottet avstyrker därför dessa. Renodling av polisens arbetsuppgifter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om renodling av polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 3 (S, V, MP). I kommittémotion 2019/20:550 av m.fl. (SD) yrkande 4 anför motionärerna att bevakningsföretag själva skulle få ombesörja transporter med s.k. . Om en transport av t.ex. en omhändertagen berusad person kunde delegeras till ett bevakningsföretag skulle det göra det möjligt för polisen att prioritera andra saker som är viktigare. m.fl. (L) anför i partimotion 2019/20:2016 yrkande 2 att polisens arbetsuppgifter fortsatt kan renodlas. I samma motion yrkande 3 begärs att handräckning vid omhändertagande av berusade personer inte ska ombesörjas av polisen. I yrkande 4 anförs att uppgifter bör flyttas från polisen till kommuner eller andra myndigheter. Motionärerna anför bl.a. att polisen måste ges förutsättningar att använda arbetstiden så effektivt som möjligt. binds tusentals polisarbetstimmar upp av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som inte alls borde vara polisens ansvar. Vissa handräckningsuppgifter har redan flyttats från polisen till andra myndigheter, vilket motionärerna anser vara positivt. Men mer behöver göras. Yrkanden om renodling av polisens verksamhet framställs också i partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 5. Enligt motionärerna bör bl.a. åtgärder vidtas för att minimera polisens ansvar för transporter av frihetsberövade. En begäran om renodling av polisens verksamhet framställs även i kommittémotion 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 11 och i motion 2019/20:2524 av (M). I motion 2019/20:2218 av (M) efterfrågas att fler omhändertagna ska kunna ges vård och behandling vid omhändertagandet av berusade personer. Polisens huvuduppgifter är enligt bl.a. instruktion, polislagen och polisförordningen att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt förebygga och bekämpa brott. Polisen har även en mängd uppgifter som i mindre utsträckning anses ha samband med dessa huvuduppgifter. Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter Regeringen gav (dir. 2014:59) en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av polisens uppgifter i syfte att verksamheten ska renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på huvuduppgifterna att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. • undersöka om och i så fall hur polisens uppgifter när det gäller hantering av djur kan överföras till en annan huvudman • undersöka om det finns ytterligare arbetsuppgifter som på ett lämpligare sätt kan utföras av någon annan huvudman i syfte att frigöra resurser för att förstärka den centrala polisverksamheten • lämna fullständiga författningsförslag med utgångspunkt i de överväganden som görs • redovisa vilka kostnader polisen har för de uppgifter som föreslås få en ny huvudman • beräkna vilka kostnader förslagen kommer att medföra hos en ny huvudman • föreslå hur kostnaderna ska finansieras. Uppdraget skulle i den del som avser polisens uppgifter på djurområdet redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget i övrigt skulle redovisas . Regeringen beslutade därefter i tilläggsdirektiv (dir. 2015:3) att utredningen borde slutredovisas . I tilläggsdirektiven anförs sammanfattningsvis att genom de förslag om hanteringen av djurärenden som utredaren väntas redovisa, tillsammans med de förslag om transporter och omhändertagande av berusade personer som bereds inom , är de områden som är rimliga och angelägna att flytta bort från polisen omhändertagna. Utrymmet för att ytterligare renodla polisens verksamhet är begränsat, varför det inte är befogat att särskilt utreda frågan vidare. Regeringen konstaterade vidare att polisens uppgifter på området tidigare hade varit föremål för utredning. tillsattes en utredning med uppgift att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter. Utredningen, som antog namnet , lämnade sitt slutbetänkande . Utifrån slutsatserna av , tillsammans med remissutfallet, gjorde regeringen bedömningen att det finns tre områden där man kan se tydliga vinster med att föra över uppgifter från polisen till en annan huvudman. Dessa tre områden är ansvaret för omhändertagna personer enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., handräckning av frihetsberövade personer och polisens uppgifter på djurområdet. Frågorna om handräckning och omhändertagande och förvar av berusade personer hade utretts i betänkandet Transporter av frihetsberövade (SOU 2011:7) där det föreslagits att Kriminalvården ska få ett tydligare ansvar för transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. I betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) föreslogs bl.a. att huvudansvaret för förvaring och tillsyn vid omhändertagande av berusade personer ska ligga hos i egenskap av huvudman för hälso- och sjukvården. Regeringen gjorde bedömningen att utrymmet för att ytterligare renodla polisens verksamhet var begränsat. En fråga som skulle kunna övervägas var om polisens hantering av pass och identitetskort kunde flyttas till en annan huvudman. Regeringen gjorde bedömningen att även om den frågan skulle kunna vara intressant att utreda skulle den inte i första hand frigöra polisiära resurser, vilket var syftet med den nu aktuella utredningen. Den borde därmed inte utredas i detta sammanhang. De mindre uppgifter som antydningsvis nämndes i utredningens direktiv, t.ex. stängsling av gruvhål och tillstånds-givning för hotell och pensionat, bedömdes vara av marginell karaktär. Det var därför enligt regeringens bedömning inte befogat att särskilt utreda frågan vidare Regeringen gick senare fram med förslag vad gäller hanteringen av djurärenden (prop. 2016/17:224). och transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57) som biföll (rksr. 2017/18:145 och rksr. 2016/17:149). De nya bestämmelserna om transporter av frihetsberövade syftade till att renodla verksamhet och till att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet (bet. 2016/17:JuU9 s.1 f.). Omhändertagande av berusade personer Enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. får den som anträffas så berusad av alkoholdrycker eller annat berusningsmedel att han eller hon inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller för någon annan omhändertas av en polis. En omhändertagen person som inte får vård på sjukhus eller någon annan vårdinrättning, inte tas om hand på något annat sätt och som inte heller kan friges, får hållas kvar. Den omhändertagne får då tas i förvar av polisen om det är nödvändigt med hänsyn till ordning eller säkerhet. Den omhändertagne ska friges så snart det kan ske utan skada för honom eller henne själv och det inte längre finns skäl för omhändertagande, dock som huvudregel senast . Regeringen anförde i proposition 2016/17:224 Renodling av arbetsuppgifter att flera samverkande faktorer lett till ett försämrat resultat i brottsutredningsverksamheten. Bland annat hade polisorganisationens ombildning medfört en stor påfrestning på verksamheten. som ombildningen hade genomförts hade arbetsbelastningen för polisen blivit större, bl.a. på grund av de ökade migrationsströmmarna, terrorism och ökad grov brottslighet. För att upprätthålla förtroendet för arbete med utredning och lagföring måste fler brott upp. Det var därför viktigt att den negativa resultatutvecklingen kunde brytas. Att utreda brott är en av polisens kärnuppgifter och måste prioriteras för att det övergripande målet för kriminalpolitiken, att minska brottsligheten och öka människors trygghet, ska kunna nås. Regeringen anförde vidare i propositionen att det redan gjorts satsningar för att renodla polisens kärnverksamhet, dels i fråga om ansvaret för omhändertagna personer enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., dels i fråga om ansvaret för handräckning av frihetsberövade personer. Ett särskilt projekt hade genomförts –2016 om omhändertagande av berusade personer m.m. med syfte att få till stånd en praxisändring så att regioner, kommuner och polisen gemensamt kunde utveckla alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård och omsorgsanalys (Vårdanalys) fick regeringens uppdrag att följa upp bl.a. effekterna av projektet (S2017/00357/FS). Vårdanalys konstaterade att 15 av 21 län hade ingått överenskommelser när satsningen avslutades . Överenskommelserna omfattade emellertid inte endast alternativ till polisarrest utan vissa syftade i stället till att förbättra förebyggande och fortsatta insatser för omhändertagna personer eller på olika sätt utveckla den medicinska säkerheten i polisarresterna. Vårdanalys konstaterade att projektsatsningarnas möjligheter att bidra till mer omfattande, bestående och långsiktiga effekter var begränsade. Det var viktigt att ha rimliga förväntningar på vad en treårig satsning kunde uppnå. Vårdanalys konstaterade att det inte gick att se några förändringar på nationell nivå när det gällde antalet eller andelen omhändertagna som förts till vård eller arrest. Vårdanalys betonade att det var en brist att de statistikuppgifter som presenterats i rapporten enbart sträckte sig . Enligt Vårdanalys hade satsningen framförallt bidragit till att sätta frågan på agendan och till att flera steg hade tagits i rätt riktning för att hantera de utmaningar som finns inom området. Det var enligt Vårdanalys viktigt att huvudmännen framöver kunde komma överens om hur ansvarsfördelningen för tillnyktring ska förtydligas och fungera i praktiken. Regeringen borde överväga hur det var möjligt att från nationell nivå bäst stötta huvudmännen i att tydliggöra ansvaret. Det var även viktigt att det nationella arbetet utgick ifrån och anpassades till de lokala och regionala förutsättningarna. För att kunna utforma och tydliggöra ansvaret i praktiken behövdes det mer kunskap om vilka behov de omhändertagna har och vilka insatser som fungerar bra respektive mindre bra. Enligt Vårdanalys var en central förutsättning för att tydliggöra ansvarsfördelningen i praktiken att kunskapsstödet kunde utvecklas (En lob i mål? Uppföljning av satsningen för ett förbättrat omhändertagande av berusade personer, Rapport 2018:1, s. 167 f. och 137). konstaterade följande om omhändertagande av berusade personer i en tillsynsrapport : Enligt med nationella utvecklingsplan för 2019-2021 har nationella operativa avdelningen genom utvecklingscentrum Öst inlett samtal med kommuner och landsting angående frågan om ökad medicinsk säkerhet i arrest och åtgärder för att minska antalet omhändertagna enligt LOB som placeras i polisarrest. Generellt finns i viss mån en osäkerhet när det gäller den egna förmågan att bedöma vårdbehov av omhändertagna personer. Osäkerheten gäller både ingripandepersonal, arrestantvakter och personer som tjänstgör i funktion som genomför förmansprövningar. Omständigheter som försvårar bedömningen är bland annat förekomsten av blandmissbruk och den omhändertagnes eventuella sjukdomsbild, till exempel förekomst av förväxlingssjukdomar. Vid en genomgång av avdelningen för särskilda utredningars ärenden avseende dödsfall som skett i eller i nära anslutning till vistelse i polisarrester av personer omhändertagna enligt LOB mellan åren 2016 kan det konstateras att dödsorsak i flera fall kan relateras till drogpåverkan i kombination av flera olika droger. (plan för utveckling av polisiära metoder och utrustning , PM 2019:7, avsnitt 2.1, Tillsynsrapport 2019:2, s. 21). beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). I propositionen föreslog regeringen att Kriminalvården skulle få rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . I regleringsbrevet fick i uppdrag att i samband med budgetunderlaget redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits för att säkerställa att processen för Kriminalvårdens övertagande av transporter genomförs på ett sådant sätt att det upprätthålls en väl fungerande transportverksamhet. Kriminalvården hade även fått i uppdrag att i samband med budgetunderlaget redovisa vidtagna åtgärder och de ytterligare åtgärder som planeras för att ta över transporter av frihetsberövade från . I polisens årsredovisning redovisade att Kriminalvården tog över ansvaret för vissa transporter som tidigare utfördes av men att Kriminalvården dock ännu inte fullt ut hade kunnat säkerställa kapaciteten för att genomföra samtliga transporter (s. 100). remissbehandlade regeringen betänkandet utkast till lagrådsremiss Effektivt resursutnyttjande vid transporter av frihetsberövade (dnr Ju2019/01829/L5). Flera remissinsatser har varit kritiska till förslaget bl.a. Säkerhetspolisen och JO som bedömde att det var tveksamt om förslagen kommer att leda till en bättre situation för de frihetsberövade (Dnr R 39-2019). Regeringen anför i budgetpropositionen 2020 att den för att göra polisverksamheten mer effektiv har den genomfört en renodling. Vissa uppgifter, exempelvis en del transporter av frihetsberövade och en del djurärenden har flyttats till andra myndigheter. Syftet med dessa reformer är att frigöra tid för polisens verksamhet (prop. 2019/2020:1 utg. omr. 4, s. 54). Utskottet har tidigare behandlat motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter. Vid behandling av budgeten (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet ett tillkännagivande om redovisning av åtgärder för en effektivare polis. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). tillkännagav vidare i samma motionsbetänkande om polisfrågor för regeringen att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skulle återupptas (bet. 2015/16:JuU20 s. 30, rskr. 2015/16:197). I budgetbetänkandet (bet.