bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 15. Vi anser att det fortfarande finns betydande brister i tillsyn, uppföljning och följdåtgärder när det gäller hur verksamheter fungerar. Det handlar bl.a. om kontroller av familjevård, krav på utbildning och kompetens samt stöd till familjehem och jourhem. Vi vill att regeringen ser över möjligheterna att utveckla tillsynen och att införa tydliga sanktioner i flera steg vid upprepade brister i exempelvis kvalitet och tillgänglighet. Att inte fullfölja sitt uppdrag måste få tydliga påföljder. Förändringar i socialtjänstlagen, punkt 11 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:932 av (S) och 2019/20:1903 av (M) yrkandena 2 och 3. Vi menar att långa väntetider är ett problem i och de drabbar först och främst enskilda i behov av sociala insatser. Långa väntetider kan också stå kommunerna dyrt eftersom de kan tvingas betala en särskild avgift vid oskäliga väntetider. Den särskilda avgiften är ett viktigt redskap för att öka efterlevnaden av gällande lagstiftning men ser vi ett behov av att reformera bestämmelserna, dels i syfte att minska risken för att avgifterna leder till oönskade effekter, dels i syfte att skapa ett mer rättvist system för kommunerna. Vi vill att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att reformera bestämmelserna om särskild avgift vid oskäliga väntetider. Det får inte bli viktigare för kommunerna att verkställa insatser än att på bästa sätt tillgodose den enskildes behov. Vidare bör avgiftens storlek stå i proportion både till den insats som inte verkställs och till berörd kommuns storlek. Digitalisering av , punkt 12 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 13. Vi anser att det behövs nationella mål för digitalisering av i hela landet för att bl.a. minska tidsåtgången för administration, underlätta hanteringen av ärenden, förbättra och utveckla mer avancerade beslutsstöd samt förbättra uppföljningen av resultat. Regeringen bör återkomma med åtgärder som syftar till att se över mål och lagstiftning gällande digitalisering av . Framtagande av en sammanhållen digital struktur, punkt 13 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 14. Vi anser att en mer digitaliserad socialtjänst kan stödja och avlasta medarbetare och underlätta för den som söker kontakt med . Det behövs en sammanhållen digital struktur som underlättar införandet av digitala tjänster inom i hela landet. Vi vill att regeringen skyndsamt ger i uppdrag åt Myndigheten för delaktighet, , samt Kommuner och Regioner att gemensamt ta fram detta. Regeringen ska även tydligt peka ut vilken myndighet som ska vara sammanhållande och ha det yttersta ansvaret ifall det blir svårt att komma överens eller fatta konkreta beslut. samverkan med andra, punkt 14 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkande 10. Vi vill att regeringen ger i uppdrag att gemensamt med representanter för socialtjänst, skola, vård, psykiatri och polis utveckla metoder för ett mer strukturerat och metodiskt samarbete och samverkan. stöd ska stärka mindre kommuners möjligheter att hålla en hög professionell kompetens inom . samverkan med andra, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 11. Vi menar att det måste gå smidigare att samarbeta över kommungränser i den sociala barn- och ungdomsvården. Vi vill att alla hinder ska undanröjas för att förbättra skyddsnätet för utsatta barn och unga. Regeringen bör se över frågan. Prestationskrav och begränsningar av rätten till försörjningsstöd, punkt 15 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2019/20:2442 av och (båda M). Vi anser att hembesök är ett viktigt verktyg för att kunna ge rätt stöd till dem som är i behov av försörjningsstöd samt även för att identifiera fusk och felaktiga utbetalningar. Därför bör socialtjänstlagen ändras i syfte att alla kommuner ska kunna göra regelbundna, och vid behov oanmälda, hembesök hos den som har försörjningsstöd. Den som inte accepterar sådana hembesök bör inte ha rätt till försörjningsstöd. Regeringen bör återkomma till med förslag om att ändra socialtjänstlagen. Barns ekonomiska behov, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Jag menar att har blivit väldigt belastad när övriga trygghetssystem monterats ned, framför allt de enheter som arbetar med ekonomiskt bistånd. Arbetet med ekonomiskt bistånd ska både hjälpa människor med att tillgodose de grundläggande behoven och hjälpa människor att kunna tillgodose sina egna behov genom arbete eller andra stödsystem. Jag menar att fokus har lagts på det senare, och många kommuner har lagt stora resurser på att starta egna arbetssökande verksamheter. Det är självklart bra att arbeta mot självförsörjning, men när den principen hamnar i fokus riskerar den akuta situationen som handlar om att människor står utan pengar till mat och hyra att hamna i skymundan. I socialtjänstlagens målparagraf finns en princip om barns bästa och att ”barns behov särskilt ska beaktas”. Ur barnets perspektiv borde dessa föräldrar få det stöd och den hjälp de behöver så att de kan stötta barnen på bästa sätt. Barnfamiljer skulle kunna få ett förhöjt stöd efter . I står det att barnets bästa ska komma i främsta rummet i alla åtgärder som rör barn. Jag anser att regeringen bör verka för att bistånd bedöms utifrån barns behov och att barn bör garanteras ekonomisk trygghet. Riksnormen för försörjningsstöd, punkt 17 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 3. Försörjningsstödet, eller socialbidrag som det också kallas, är tänkt som det yttersta skyddet när andra möjligheter är uttömda. För många arbetslösa har det dock blivit en långvarig försörjning, inte minst för utrikes födda kvinnor som ofta är överrepresenterade i försörjningsstödet. Att bryta beroendet av försörjningsstöd anser vi är centralt inte bara för att bekämpa utanförskapet, utan också för att det är en jämställdhetsfråga. Kommunerna kan besluta om generella undantag i inkomstprövningen eller behovsbedömningen som gör att försörjningsstödet blir mer generöst. För att öka drivkrafterna till arbete anser vi att det i stället bör fastställas att riksnormen ska vara det enda som får prövas. Det innebär inte att ett hushåll alltid får lika mycket som ett annat eftersom försörjningsstödet även fortsättningsvis utgår från en individuell bedömning. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som anförs ovan. Riksnormen för försörjningsstöd, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 18. Riksnormen omfattar endast vissa kostnader av det som kom att benämnas försörjningsstöd. Vid sidan om riksnormen lades en andra del av försörjningsstödet för poster där det skulle göras en individuell skälighetsbedömning av kostnaderna, t.ex. hyra och elkostnader. Riksnormen räknas upp , men klyftan mellan låginkomsttagare och mottagare av ekonomiskt bistånd har ökat kraftigt. Sådant som kan tyckas vara självklart att ha tillgång till , t.ex. dator och bredband, ingår inte i , även om i sina allmänna råd om ekonomiskt bistånd rekommenderar att dator med internetuppkoppling bör ingå i ett hems utrustning. Jag anser att socialbidragsnormen bör ses över. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad som anförts. Ekonomiskt bistånd och jämlikhet, punkt 18 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 25. Försörjningsstödet ges fortfarande på hushållsnivå och betalas inte sällan ut till mannen i familjen. Vi menar att försörjningsstödet i stället bör delas mellan de vuxna i hushållet som har ett gemensamt ansvar för hushållets försörjning och betalas ut individuellt. Det skulle vara ett sätt att markera kvinnors individuella rättigheter och stärka inflytandet över familjens ekonomi. Regeringen bör återkomma i denna fråga. Ekonomiskt bistånd och jämlikhet, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 5. Det behövs en översyn av äldres kostnader och ersättningar. Jag anser att nivåerna för och vad som ingår i försörjningsstödet, existensminimum och förbehållsbelopp för äldre bör ses över i syfte att minska de stora skillnaderna mellan kommunerna. Jag anser vidare att man bör se över möjligheten att skapa ett jämställt försörjningsstöd. Utbetalningen av försörjningsstödet bör utformas likt socialförsäkringsbalkens lagstiftning om utbetalning av barnbidrag som betalas ut med hälften till vardera föräldern. Vidare anser jag att det bör införas krav på aktivering för att få försörjningsstöd. Riktlinjerna till kommunerna ska tydliggöras så att samma krav på aktivering ställs på en man och kvinna som bor i samma hushåll och får försörjningsstöd, om inte särskilda skäl föreligger. För att få försörjningsstödet utbetalat ska båda personerna i familjen studera svenska, delta i praktik, arbetsträna eller söka jobb. Regeringen bör återkomma till med förslag på ändringar. Ekonomiskt bistånd och jämlikhet, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 25. Jag anser att behöver en politik för jämlikhet. Socialförsäkringssystemet behöver rustas upp. Det ekonomiska biståndet behöver få en ordentlig genomlysning med målet om att barn ska garanteras ekonomisk trygghet, i synnerhet barn som lever i varaktigt låg inkomststandard. Begreppet skälig levnadsnivå ska följa standardutvecklingen i samhället. liksom beräkningen av inkomster behöver också ändras. Det behövs en bred utredning för att stärka det ekonomiska biståndet och öka familjers och barns livschanser. Regeringen bör tillsätta en utredning av det ekonomiska biståndet med målet att öka jämlikheten. Övriga frågor om ekonomiskt bistånd och jämlikhet, punkt 19 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 39. Det krävs en mer likvärdig tillgång till stöd, vård och hjälpmedel som styrs av behov och inte av geografi. För att minska skillnaderna av olika stöd och avgifter vill vi se en översyn av nivåer som ingår i försörjningsstödet samt skillnaderna i tillgång och kostnad på hjälpmedel och vårdavgifter, i syfte att kunna ta fram gemensamma riktlinjer för en mer jämlik vård var man än bor. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som anförs ovan. Övriga frågor om försörjningsstöd, punkt 20 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:1945 av (M). I dagens kan tyvärr skillnaden mellan bidrag och lön vara mycket låg för en barnfamilj, vilket både skickar märkliga signaler till familjen och är respektlöst mot skattebetalarna. I en familj med fyra barn kan familjen tjäna på att sluta jobba och i stället leva på bidrag. Regeringen behöver se över och utreda detta så att man kan göra något åt skillnaden mellan bidrag och lön samt se över regelverket vad gäller försörjningsstöd vid deltidsarbete. Övriga frågor om försörjningsstöd, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:1945 av (M). Vad som ska räknas som inkomster påverkar nivån på försörjningsstödet. Det är reella inkomster som ska räknas enligt allmänna råd, men allt oftare räknas även fiktiva inkomster. Den biståndssökande har exempelvis en skyldighet att söka andra förmåner i första hand. Om någon t.ex. inte söker bostadsbidrag kan motsvarande summa dras bort från försörjningsstödet. Detta förfarande har godkänts genom rättspraxis. Även ideellt skadestånd räknas som inkomst vid beräkning av försörjningsstöd. Det innebär att om ett brottsoffer får skadestånd dras motsvarande summa bort från försörjningsstödet. Det innebär att den kompensation som det är tänkt att ett brottsoffer ska få uteblir för dem med ekonomiskt bistånd. Jag anser att beräkningen av inkomster bör ses över och regeringen bör återkomma till med förslag på hur detta ska åstadkommas. Utsatta EU-medborgare, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4, 8, 10 och 12. Den fria rörligheten, som innebär att alla EU-medborgare har rätt att röra sig mellan medlemsländerna och att vistas i andra stater utan andra tillstånd än en giltig legitimation, är en viktig grundprincip inom . Statliga och kommunala strategier för att bemöta utsatta EU-medborgare är utformade utifrån föreställningen att de bor här , men i praktiken lever en stor del av gruppen här under betydligt . Den rättsliga statusen för utsatta EU-medborgare som lever i är oklar och jag menar att den behöver klargöras. Regeringen bör tydliggöra den rättsliga statusen för utsatta EU-medborgare som lever i , med utgångspunkt i de människorättskonventioner som är bundet av. Jag ser även ett behov av att förtydliga ansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna och regionerna för att underlätta kommunala insatser och undersöka möjligheterna att införa ett statligt anslag som kommunerna kan söka pengar från för att ordna boenden åt de mest utsatta, inklusive hemlösa EU-medborgare. Regeringen bör återkomma med förslag för att stärka det statliga ansvaret och den regionala samordningen för utsatta EU-medborgare i syfte att minska belastningen på kommunerna och få dem att ta sitt ansvar. Jag vill att regeringen ska ta fram en nationell handlingsplan med en nollvision för hemlösheten. En generell välfärd som omfattar alla utgör det starkaste skyddet för hela samhället, inkluderat de allra mest utsatta. En nationell handlingsplan med en nollvision för hemlöshet skulle innebära ett starkare skydd mot hemlöshet för alla människor i , inkluderat utsatta EU-medborgare. Regeringen bör återkomma med förslag om nationellt ansvar för utsatta EU-medborgares boende och undersöka möjligheterna att införa ett statligt anslag som kommunerna kan söka pengar från för att ordna boenden åt de mest utsatta, inklusive hemlösa EU-medborgare, Enligt är rätten till stöd enligt socialtjänstlagen beroende av om personen i fråga har rätt att vistas i och den som inte har denna rätt är endast berättigad till nödbistånd. Det är problematiskt att bedömning vilar på så svagt underlag och det är oacceptabelt att de konventioner är bundet av inte får praktiskt genomslag i frågor om socialt bistånd till utsatta EU-medborgare. Jag menar att regeringen bör se över rätten till socialt bistånd för människor som de facto uppehåller sig i och inte endast är på genomresa enligt de konventioner som är bundet av. Jag är mycket kritisk mot regeringens hantering av nationella samordnare, både vad gäller valet av samordnare, hur uppdragen styrts och hur deras slutsatser hanterats. Regeringen tycks sakna verklig vilja att komma åt själva grundproblematiken. I stället för att rikta in sig på den diskriminering och utsatthet som gruppen lever med upplever jag att avsikten verkar vara att sopa undan frågan och på olika sätt göra livet lite svårare för de utsatta EU-medborgare som lever i . Regeringen bör formulera om uppdragsbeskrivningen för nästa nationella samordnare så att uppdraget syftar till att minska utsattheten och fattigdomen hos utsatta EU-medborgare, med ett tydligt människorättsperspektiv, samförståndsavtal med respektive om samarbete och utbyte av kunskap om barns rättigheter, jämställdhet och social välfärd syftar till att stärka de bilaterala relationerna och fungera som plattform för utbyte i arbetet med utsatta grupper. Jag menar att regeringen måste se över samarbetet med och utifrån insikter om romers marginalisering, fattigdom och omfattande diskriminering så att insatser kan riktas mot att stärka den romska gruppen. Regeringen bör återkomma med en ny strategi för samarbetet med och som tar itu med fattigdom, diskriminering och antiziganism och stärker romers egenmakt. Expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först, punkt 22 (S, C, MP) av (C), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 92. Varje kommun har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Vi ser positivt på både och Kammarkollegiets uppdrag att fördela medel till kommuner och civilsamhället för att stärka insatser mot hemlösheten. Vi är emellertid inte beredda att ställa oss bakom förslaget att inrätta en nationell expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först. Något tillkännagivande behövs därför inte. Motionen bör avslås. Nollvision för hemlöshet, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 3. Jag anser att bostaden är en social rättighet. Alla människor ska ges likvärdiga möjligheter att leva i goda bostäder i bra miljöer till rimliga kostnader. Bostaden utgör en viktig förutsättning för människors möjligheter att förverkliga sina livsprojekt, och att vara utan bostad är att vara berövad rätten till ett fullgott liv. råder det en akut bostadsbrist i stora delar av , inte minst i storstadsregionerna. Hemlösheten slår hårdast mot människor som har små ekonomiska resurser och som inte är attraktiva på dagens bostadsmarknad. Orsakerna till hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden kan finnas på både strukturell, institutionell och individuell nivå. har saknat en nationell hemlöshetsstrategi, vilket lett till att det förebyggande arbetet med att motverka hemlösheten inte kunnat samordnas och effektiviseras tillräckligt och inte heller kunnat följas upp av staten. En nationell handlingsplan med en nollvision för hemlöshet skulle innebära ett starkare skydd mot hemlöshet för alla människor i , inkluderat utsatta EU-medborgare. Regeringen bör ta fram en nationell handlingsplan med en nollvision för hemlösheten. Hemlöshet i övrigt, punkt 24 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 91 och 2019/20:1157 av och (båda SD) och 2019/20:2455 av (MP) yrkandena 1, 5 och 6. har vi en annan syn på missbruk . Vi vet att det är en beroendesjukdom och inte en svaghet i personligheten. Vi vet att en person med beroendesjukdom behöver kvalificerad hjälp men vi vet också att en trygg social situation medverkar till bättre resultat. Det är här den evidensbaserade metoden Bostad först kommer in i bilden. Ett arbetssätt som tar sin utgångspunkt i att det första, och ibland enda, en hemlös behöver är ett eget boende, en plats att kalla sitt hem. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta regler för hur Bostad först ska vara den primära insatsen för hemlösa/bostadslösa personer med samtidig beroendesjukdom. Insatser och stöd för medberoende eller anhöriga, punkt 25 (SD, L) av (L), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:1601 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:2931 av och (båda SD) yrkande 3 och 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 3. Vi anser att det inte bara är den enskilda individen som drabbas vid ett riskbruk eller beroende utan även omgivningen, som familj, vänner och kollegor, påverkas. Förutom den ökade risken att själv utveckla ett eget missbruk är död i självmord, olyckor eller våld nära så stor jämfört med jämnåriga som växer upp utan missbruk i familjen. Beroendevården ska erbjuda insatser och stöd för medberoende, t.ex. anhöriga. Inkludering ökar också möjligheten till ett drogfritt liv. Regeringen bör ta fram ett förslag på hur detta kan åstadkommas. Missbruksvården i övrigt, punkt 26 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkandena 3, 9 och 12 samt 2019/20:931 av (S), 2019/20:1975 av (L) yrkande 2, 2019/20:2305 av m.fl. (S), 2019/20:2931 av och (båda SD) yrkande 2 och 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 2. Det förebyggande arbetet för barn och unga ska alltid ligga i fokus men för ungdomar som utvecklat ett missbruk behöver behandling och stöd finnas lättillgängligt och kunna erbjudas och utan föregående biståndsbedömning.