bet · H701SoU12 · 2020-05-29 00:00:00 — I kartläggningen har myndigheten beaktat samtidiga psykiatriska diagnoser, självskadebeteende (inklusive suicidförsök) och dödlighet i suicid bland personer med könsdysfori. gör följande sammanfattade slutsatser (s. 11): Diagnostiserad könsdysfori ökar i befolkningen, framförallt bland barn och unga vuxna där andelen nya fall bland unga 13–med registrerat kön kvinna vid födseln har ökat mest. Ökningen av nya fall kommer att medföra en ökande prevalent population av personer med könsdysfori. Mot bakgrund av detta kommer utvecklingen att ställa krav på att hälso- och sjukvården är dimensionerad för utredning och behandling. Behandlingen kan dessutom vara livslång vilket medför att personer med könsdysfori behöver stöd från hälso- och sjukvården under långa perioder. Personer med könsdysfori, särskilt unga, har hög förekomst av samtidiga psykiatriska diagnoser, självskadebeteende eller suicidförsök jämfört med befolkningen. Samtidiga psykiatriska diagnoser bland personer med könsdysfori är därför en faktor som behöver beaktas närmare under utredning. Dödlighet i suicid är högre bland personer med könsdysfori i jämförelse med befolkningen. har personer med könsdysfori, som begår suicid, en mycket hög förekomst av samtidiga allvarliga psykiatriska diagnoser som i sig innebär kraftigt förhöjda risker för suicid. Därför går det inte att utröna i vilken mån könsdysfori ensamt kan bidra till suicid, eftersom dessa psykiatriska diagnoser ingår som en del i vad som föregår suicid. I regleringsbrev för budgetåren 2019 och 2020 har myndigheten fått i uppdrag att kartlägga förskrivningen av pubertetshämmande och könskonträra läkemedel hos personer med könsdysfori. Syftet är att öka kunskapen om läkemedelsbehandling av könsdysfori. Uppdraget ska redovisas . besvarade socialminister (S) en interpellation (ip. 2018/19:308) om lagstiftningen om könsdysfori. Socialministern svarade bl.a. följande: har frågat mig hur många utredningar om könsdysfori som har påbörjats och hur trenden ser ut samt hur många som har påbörjat behandling till följd av diagnosen könsdysfori och hur många som står under pågående behandling till följd av detta. Vidare har ställt frågor rörande dem som ångrar sig och undrar hur många det är som påbörjat behandling av könsdysfori men sedan ångrat sig före eller efter behandlingen, liksom om jag instämmer med Smer, , om att sjukvården kan för lite om behandlingen. undrar vidare om regeringen kommer att ge i uppdrag att analysera och beforska användningen av pubertetshämmande och könskonträra läkemedel som sker off-label. undrar också om regeringen kommer att ge i uppdrag att uppdatera sitt kunskapsstöd God vård av barn och unga med könsdysfori. Ytterligare en fråga handlar om för hur många minderåriga barn landets kommuner har fattat beslut om att könskorrigerande behandling får påbörjas trots att föräldrarna inte är överens samt för hur många minderåriga landets kommuner har fattat beslut om tvångsomhändertagande enligt LVU då föräldrar eller vårdnadshavare motsatt sig utredning eller behandling till följd av diagnosen könsdysfori. Slutligen undrar om regeringen kommer att gå fram med ett lagförslag i i enlighet med sin lagrådsremiss om att barn ned till ska kunna ändra juridiskt kön och att barn ned till ska kunna genomgå kirurgiska ingrepp i könsorganen utan föräldrarnas medgivande och utan att föräldrarna får insyn i eller information om åtgärderna. Jag tackar för frågorna och ska försöka besvara dem. När det gäller frågor om statistik vill jag dock poängtera att våra expertmyndigheter kan ge mer precisa svar. Enligt en ny sammanställning av har diagnosen könsdysfori ökat –2015. fick ca 1 av 100 000 personer diagnosen . var det ungefär 8 av 100 000. sökte ca 1 200 personer i landet vård för utredning av könsdysfori. Könsbekräftande medicinsk behandling vid könsdysfori har i ett flertal utländska och svenska studier visat sig reducera könsdysfori och förbättra psykisk hälsa. var det i 15 personer som ångrade sig. När det gäller uppdragen till och med anledning av Smers skrivelse kan jag informera om att vi i enlighet med skrivelsen gett SBU i uppdrag att genomföra en systematisk kunskapsöversikt över det vetenskapliga underlaget för utredning av diagnos och behandling av barn och unga med könsdysfori. Blir det ytterligare uppdrag får jag återkomma till det. Någon officiell statistik om hur många socialnämnder som har fattat beslut om att ett barn får påbörja könskorrigerande behandling trots att föräldrarna inte är överens finns inte att tillgå. Jag vill poängtera att beslut som rör barn ska utgå från barnets bästa. fattade regeringen beslut om en lagrådsremiss innehållande förslag till ny lagstiftning. Lagrådet avstyrkte dock regeringens förslag och framförde allvarlig kritik. Kritiken kommer att beaktas i den fortsatta beredningen. Regeringen kommer därför att inhämta erforderligt beredningsunderlag för att arbeta fram ett reviderat lagförslag. Det är viktigt att personer med könsdysfori får rätt stöd och behandling, vilket är fokus för mitt arbete med den här frågan. Motionsyrkanden om könstillhörighet behandlades senast i socialutskottets betänkande 2018/19:SoU8. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Inledningsvis noterar utskottet att regeringen beslutade om en lagrådsremiss med lagförslag om vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen och att Lagrådet avstyrkte lagstiftning i enlighet med förslagen i lagrådsremissen. Som framgår ovan av socialministerns svar på en interpellation kommer regeringen att inhämta erforderligt beredningsunderlag för att arbeta fram ett reviderat lagförslag. Utskottet noterar vidare att har redovisat ett uppdrag i rapporten vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och socialnämndens roll vid ändring av det kön som framgår av folkbokföringen. Utskottet konstaterar att rapporten är under beredning i . Utskottet noterar också att har olika uppdrag inom området, bl.a. att uppdatera myndighetens kunskapsstöd God vård av barn och ungdomar med könsdysfori. bör enligt utskottet inte föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör motionerna avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om . Jämför reservation 36 (KD). I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 122 föreslås ett tillkännagivande om att tillföra större ekonomiska resurser till (Smer). Motionärerna anför att de medicinsk-etiska frågornas antal och svårighetsgrad ökar när teknikutvecklingen går framåt och att Smer har i uppdrag att vara i framkant när det gäller etiska bedömningar. Bakgrund och pågående arbete Smer är ett organ tillsatt av regeringen som har till uppgift att belysa medicinsk-etiska frågor ur ett övergripande samhällsperspektiv. I rådet ingår ordförande, åtta företrädare för de politiska partierna och tio sakkunniga. Verksamheten finansieras genom anslag för kommittéverksamhet. gav regeringen generaldirektör i uppdrag att biträda med att genomföra en analys av behovet på nationell nivå av etiska analyser inom det medicinska området och beskriva i vilka former och i vilken utsträckning behovet tillgodoses. behov av etiska analyser ska särskilt beaktas. I uppdraget ingår även att, utifrån målgruppernas behov, se över uppdraget för Smer och lämna förslag på hur rådets uppdrag ska formuleras. Vidare ska redogöra för möjliga organisationsformer för Smers verksamhet och redovisa för- och nackdelar med dessa olika alternativ. Om analysen och översynen visar på behov av författningsändringar ska förslag på nödvändiga sådana lämnas. ska i sitt arbete beakta Statskontorets analys i rapporten och hur liknande råd har utformats i andra länder. Uppdraget ska utföras i samråd med Smer och med socialutskott. Uppdraget gäller fram t.o.m. (S2019/03068/FS). Enligt uppgift från utgör resultatet av detta uppdrag underlag för fortsatt analys av dessa frågeställningar. Ett motionsyrkande om stärkta resurser till Smer behandlades senast i socialutskottets betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:293). Som framgår ovan pågår arbete på . bör enligt utskottet inte föregripa resultatet av detta arbete, och därför bör motionen avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:SoU1, 2018/19:SoU8 och 2018/19:SoU9. Under /20 har detta gjorts i betänkandet 2019/20:SoU1. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Kompetensförsörjning, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3291 av (SD) yrkande 1. Vi anser att vårdens medarbetare bör stärkas. Enligt vår mening bör regeringen skyndsamt ta ett större samlat grepp om vårdens kompetensförsörjning. Vi anser vidare att regeringen bör säkerställa bemanning och kompetens för vården av de mest sjuka. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör säkerställa tillgången till neurologer i vården. Kompetensförsörjning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3291 av (SD) yrkande 1. Vi anser att vårdens medarbetare bör stärkas. Enligt vår mening bör regeringen skyndsamt ta ett större samlat grepp om vårdens kompetensförsörjning. Vi anser vidare att regeringen bör säkerställa bemanning och kompetens för vården av de mest sjuka. Vi anser också att regeringen bör säkerställa tillgången till neurologer i vården. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör verka för att fler utbildas till patologer. Kompetensförsörjning, punkt 1 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3291 av (SD) yrkande 1. Vi anser att vårdens medarbetare bör stärkas. Enligt vår mening bör regeringen skyndsamt ta ett större samlat grepp om vårdens kompetensförsörjning. Specialistsjuksköterskor, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 6. Jag anser att regeringen i enlighet med slutsatserna i utredningen specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77) bör inrätta yrkeskategorin avancerad klinisk specialistsjuksköterska. Enligt min mening är detta ett viktigt led i att möjliggöra fler karriärvägar för sjuksköterskor. Arbetsmiljö, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 53 och 2019/20:1826 av m.fl. (S). Vi anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för stärkta, hälsofrämjande insatser för vårdens medarbetare. Hälso- och sjukvården ska enligt vår mening stimulera, uppmuntra och möjliggöra för så många medarbetare som möjligt att stärka sin egen hälsa genom t.ex. fysisk träning. Vi anser vidare att regeringen bör stärka uppföljningen och analysen av arbetsmiljöerna i vården. Regeringen bör ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kontinuerligt följa upp, utvärdera, sammanställa och analysera arbetsmiljöerna i vården. Arbetsmiljö, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 53 och 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:1826 av m.fl. (S). Vi anser att regeringen bör verka för en nationell handlingsplan för nolltolerans mot hot och våld mot vårdpersonal. Om personal, patienter eller anhöriga drabbas av våld och aggressioner ska det bemötas med full kraft. är det enligt vår mening viktigt att vård möjliggörs även för kriminella och aggressiva patienter. Vidare anser vi att regeringen bör utreda förutsättningarna för stärkta, hälsofrämjande insatser för vårdens medarbetare. Hälso- och sjukvården ska enligt vår mening stimulera, uppmuntra och möjliggöra för så många medarbetare som möjligt att stärka sin egen hälsa genom t.ex. fysisk träning. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör stärka uppföljningen och analysen av arbetsmiljöerna i vården. Regeringen bör ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kontinuerligt följa upp, utvärdera, sammanställa och analysera arbetsmiljöerna i vården. Fortbildning, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 23. Vi anser att regeringen bör se över möjligheten till stöd för införande av obligatorisk fortbildning för vårdens medarbetare. Regeringen bör enligt vår mening ge i uppdrag att ta fram ett sådant stöd. Fortbildning, punkt 4 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 6. När legitimation har utfärdats så saknas det reglering för hur man tillförsäkrar den legitimerade yrkespersonen kontinuerlig fortbildning. Vi anser därför att regeringen bör se över frågan om lagstadgad rätt till fortbildning för legitimerad personal. Vidareutbildning, punkt 5 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att regeringen bör se över förutsättningarna för en nationell modell för vidareutbildning. En nationell modell i samverkan mellan stat och regioner bör utredas. Det behövs enligt vår mening ett strukturerat samarbete och samordning som underlättar och uppmuntrar till vidareutbildning. Legitimation m.m., punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 32 och 2019/20:325 av (S), 2019/20:1498 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 11, 2019/20:2522 av (M) och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 7. Vi anser att regeringen bör verka för att snabbutbildningar av undersköterskor upphör. Enligt vår mening bör undersköterska bli ett legitimationsyrke. Legitimation m.m., punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:325 av (S), 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2019/20:1498 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:2522 av (M). Jag anser att regeringen bör se över ytterligare främjande åtgärder för att läkare utbildade utanför EU ska ha goda möjligheter att validera sin utbildning. Det finns enligt min mening fortfarande behov av att ytterligare främja en snabb och smidig validering av utlandsutbildad personal, inte minst i välfärden där arbetskraftsbristen väntas bli allt större. Jag vill se ytterligare stärkta åtgärder för att få vårdutbildad personal etablerad på svensk arbetsmarknad. Legitimation m.m., punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:325 av (S), 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2019/20:1498 av (M), 2019/20:2522 av (M) och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 7. Jag anser att regeringen bör se över frågan om begränsad rätt att behandla alla allvarliga sjukdomar för andra än yrkesutövare inom sjukvårdens legitimationsyrken. Läkarlegitimationen måste enligt min mening säkras och fyllas med innehåll när det gäller kraven på vetenskaplighet. Lagstiftningen måste skärpas så att innehav av en läkarlegitimation tydligt förknippas med ansvar för den behandling och de råd man ger. Förskrivning, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:936 av (S). Jag anser att regeringen bör skapa fler karriärvägar genom utökad förskrivningsrätt för specialistsjuksköterskor. Vissa grupper av specialistsjuksköterskor bör enligt min mening få en utökad rätt att skriva ut läkemedel. Det kan t.ex. handla om specialistsjuksköterskor som är verksamma inom ett visst vårdområde, som astma eller diabetessjukvård, som får förskriva läkemedel kopplade till detta område. Vård och behandling av olika sjukdomar m.m., punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6 samt 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2019/20:94 av (SD) yrkandena 1 och 3–5, 2019/20:452 av (S), 2019/20:567 av (S), 2019/20:2101 av (S) yrkande 2, 2019/20:2274 av (S), 2019/20:2316 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2768 av och (båda SD), 2019/20:3003 av (M) och 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 9. Vi anser att regeringen bör ta fram en samlad vårdkedja för patienter med kronisk migrän. Regeringen bör också se över frågan om ett nationellt vårdprogram och uppföljningen av migränvård. Vidare anser vi att regeringen bör förbättra efterlevnaden av de nationella riktlinjerna för diabetesvård. Regeringen bör också stärka det psykosociala stödet till personer med diabetes. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör inrätta en nationell funktion för stöd och rådgivning dygnet runt till diabetiker. Vård och behandling av olika sjukdomar m.m., punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:94 av (SD) yrkandena 1 och 3–5, 2019/20:2768 av och (båda SD), 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:452 av (S), 2019/20:567 av (S), 2019/20:2101 av (S) yrkande 2, 2019/20:2274 av (S), 2019/20:2316 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3003 av (M). Vi anser att regeringen bör ta fram ett nationellt vårdprogram för en jämlik endometriosvård. Regeringen bör också standardisera konceptet med endometriosteam inom svensk hälso- och sjukvård. Regeringen bör se över frågan om att endometrioscentrum ska finnas tillgängliga i alla regioner. Regeringen bör även se över frågan om att endometriosdrabbade ska erbjudas stöd och råd av en kontaktansvarig sjuksköterska eller barnmorska. Regeringen bör enligt vår mening verka för att ta fram effektiva verktyg som individanpassad behandling, strategiskt förebyggande arbete och liknande åtgärder mot ätberoende. Vidare anser vi att regeringen bör förbättra efterlevnaden av de nationella riktlinjerna för diabetesvård. Regeringen bör också stärka det psykosociala stödet till personer med diabetes. Avslutningsvis anser vi att regeringen bör se över frågan om att öka barns tillgång till vård för posttraumatisk stress. Enligt vår mening behöver utsatta barns tillgång till långsiktigt stöd och vård för posttraumatisk stress öka i sjukvårdsregionerna. Vård och behandling av olika sjukdomar m.m., punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:94 av (SD) yrkandena 1 och 3–5, 2019/20:452 av (S), 2019/20:567 av (S), 2019/20:2101 av (S) yrkande 2, 2019/20:2274 av (S), 2019/20:2316 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2768 av och (båda SD), 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2019/20:3003 av (M). Jag anser att regeringen bör se över frågan om att öka barns tillgång till vård för posttraumatisk stress. Enligt min mening behöver utsatta barns tillgång till långsiktigt stöd och vård för posttraumatisk stress öka i sjukvårdsregionerna. Nationella riktlinjer, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 6 och 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 12. Vi anser att regeringen bör ta fram och genomföra nationella riktlinjer om migränvård och regeringen bör enligt vår mening ge ett sådant uppdrag till . Nationella riktlinjer, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 6, 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 6. Vi anser att regeringen bör se över frågan om nationella riktlinjer för vården efter en förlossning. Vi anser också att regeringen bör ta fram och genomföra nationella riktlinjer om migränvård och regeringen bör enligt vår mening ge ett sådant uppdrag till . Avslutningsvis anser vi att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en mer jämlik och sammanhållen förlossningsvård. Enligt vår mening finns det behov av att slå fast vilken vård kvinnor har rätt till i samband med graviditet och förlossning. Nationella riktlinjer, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 6 och 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 1. Jag anser att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för att skapa förutsättningar för en mer jämlik och sammanhållen förlossningsvård. Enligt min mening finns det behov av att slå fast vilken vård kvinnor har rätt till i samband med graviditet och förlossning. Nationella riktlinjer, punkt 9 (V) av (V).