bet · H701SfU17 · 2020-04-09 00:00:00 — I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om att ändra samordningsansvar till en samordningsskyldighet. bör vara skyldig att kalla den försäkrade, Arbetsförmedlingen, arbetsgivaren, behandlande läkare och facklig organisation till ett övergångsmöte innan ett eventuellt beslut fattas om att dra in den försäkrades sjukpenning. För att sjukpenningen ska dras in bör det också säkerställas att Arbetsförmedlingen kan påbörja ett ärende. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2989 yrkande 9 ett tillkännagivande om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen samt en anpassad arbetsmarknadssituation. Sjukskrivna bör stimuleras att delta i åtgärder som leder till en snabb återgång i arbete, och aktörerna måste vara aktiva innan tidsgränsen nås. I motion 2019/20:1042 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att 180-dagarsregeln bör ses över för att försäkrade ska få möjlighet att vara sjuka med sjukpenning tills de blir friska samt att hela rehabiliteringskedjan bör ses över. samordningsansvar att bistå den försäkrade fungerar inte enligt gällande regelverk. I motion 2019/20:1823 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att verka för att få överblick och ett tydligt ansvar för försäkrade så att inte någon riskerar att hamna utanför trygghetssystemet vid sjukdom. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag till och Arbetsförmedlingen att arbeta fram samma definition på arbetsförmåga. I motion 2019/20:1856 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att överväga att ändra sjukskrivningsprocessen och låta specialistläkare inom försäkringsmedicin hantera försäkrades sjukskrivningar när sjukperioden riskerar att bli långvarig. Specialistläkare bör användas för att effektivisera processen och få den rättssäker. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att verka för en översyn av försäkringsmedicinska beslutsstöd i dialog med vården. Beslutsstödet bör ändras och inte ge utrymme för generella diagnoser. I motion 2019/20:2102 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över rehabiliteringskedjan för att säkerställa att sjukförsäkringen ger trygghet för försäkrade som drabbas av sjukdom. Den försäkrade bör inte bli utan ersättning på grund av orsaker som inte beror på sjukdomstillståndet eller den försäkrade själv. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att definiera vilka arbeten som kan anses vara normalt förekommande på arbetsmarknaden. och Arbetsförmedlingen bör ha en gemensam definition om vad som är normalt förekommande arbete och vilka yrken som är normalt förekommande . m.fl. (C) begär i kommittémotion 2019/20:3250 yrkande 3 ett tillkännagivande om att samverkan enligt lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser bör prioriteras av samtliga parter. Det finns brister i samarbetet, vilket leder till att försäkrade riskerar att hamna mellan stolarna. Det är därför angeläget att alla parter tar ansvar för att få samverkan att fungera. I motion 2019/20:435 av (C) begärs ett tillkännagivande om att lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser bör ändras så att samordningsförbunden får behandla personuppgifter om försäkrade som är föremål för rehabiliteringsinsatser inom ramen för den samverkan som finansieras enligt lagen. Förbunden har ett påtagligt behov av att få behandla personuppgifter efter införandet av och en dom från förvaltningsrätten i län. I partimotion 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att fler får tillgång till samordningsförbundens insatser och att samordningsförbundens insatser blir tillgängliga i alla landets kommuner. Det skulle kunna ge effekter som förbättrad hälsa, minskad sjukfrånvaro och att fler personer kan försörja sig själva. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om tydliga samverkansuppdrag, långsiktiga former för samordnade insatser och tydligare styrning av samverkansförbunden. Samordningsförbunden utgör en bra och effektiv form för att bedriva rehabilitering från sjukskrivning, och verksamheten bör stärkas ytterligare. I motion 2019/20:1183 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om samordningsförbunden. Det är viktigt att rehabiliteringen fungerar så att den försäkrade får det stöd och den hjälp som hen behöver för att komma tillbaka till arbetslivet. Det bör därför ses över hur samordningsförbunden kan effektiviseras genom att utvärdera och förenkla den statliga medverkan. I motion 2019/20:2433 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa ett halvt karensavdrag. Möjligheten fanns med den gamla karensdagen och borde kunna återinföras även i dagens system med karensavdrag, vilket kan uppmuntra fler att försöka arbeta. I kommittémotion 2019/20:2796 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att skräddarsy sjukskrivningsgraden. En försäkrads återgång i arbete efter sjukskrivning bör bedömas utifrån vad som fungerar för individen. Förmånssystemet bör ses över, och ersättningsnivåerna bör kunna ändras i steg om . I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om flexibel sjukskrivning. På olika håll i landet har det genomförts försök med flexibel sjukskrivning. Det bör införas generellt för att den försäkrade ska kunna få arbeta i den omfattning som är möjlig. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om incitament att återgå i arbete. Det bör vara möjligt för den försäkrade som har varit sjukskriven länge att återgå i arbete med bibehållen ersättning . Om arbetstiden ökar därutöver bör ersättningsnivån minskas gradvis. I motion 2019/20:180 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att en utveckling av det särskilda högriskskyddet bör utredas. Det bör underlättas för fler långtidssjukskrivna att få möjlighet att närma sig arbete med tryggheten att det finns en sjukförsäkring att falla tillbaka på om sjukdomen eller hälsan försämras. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att 25-procentsstegen vid sjukskrivning bör tas bort till förmån för en mer flexibel sjukskrivning. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att underlätta för medarbetare att i samråd med arbetsplatsen planera arbetstider utifrån medarbetarens förutsättningar och arbetets beskaffenhet. Sjukförsäkringens förmånsnivåer för sjukpenning bestäms från den försäkrades normala arbetstid. I praxis finns det vissa undantag men då krävs det medicinska underlag för att få arbetsträna på annat sätt. Reglerna bör ändras så att förmånsnivåerna bestäms mer flexibelt. I partimotion 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn så att SGI baseras på den fastställda lönerevideringen retroaktivt, oavsett när löneavtalet undertecknades. I många fall undertecknas ett löneavtal mellan parterna efter att själva lönerevisionen skulle ha gjorts, och arbetstagaren får sedan sin lönerevidering retroaktivt. SGI beräknas då utifrån den gamla, lägre lönenivån. I kommittémotion 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att slopa de fasta förmånsnivåerna i sjukpenningen, aktivitets- och sjukersättningen och rehabiliteringspenningen med en individanpassad procentsats på mellan . Sjukförsäkringen bör göras om så att förmånsnivåerna blir mer flexibla. I motion 2019/20:738 av (S) begärs ett tillkännagivande om sjukförsäkringen. Försäkringsskyddet bör stärkas och taket höjas så att fler försäkrade kan få ett fullgott skydd. I motion 2019/20:1513 av och (båda MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att införa flexibel sjukpenning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att individanpassa hur arbetstiden vid deltidssjukskrivning förläggs. Reglerna om hur arbetstiden ska förläggas för en person som är deltidssjukskriven bör bli mer flexibla. Det är bättre att få pröva att jobba fler timmar och få möjlighet till hel återhämtning andra dagar. Det skulle ge förutsättningar att snabbare komma tillbaka till arbete. En välfungerande sjukskrivningsprocess kännetecknas av att den försäkrade ges ett bra stöd för att återfå hälsan och för att snabbt kunna återgå i arbete. När det brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. En förutsättning för en välfungerande sjukskrivningsprocess är att respektive aktör tar sitt ansvar, men också att det finns en dialog och samverkan mellan de berörda aktörerna. Det gäller i det enskilda fallet där samverkan kan vara avgörande för att stödja individen åter till hälsa och arbete. Det gäller också på strukturell nivå där gemensamma uppdrag och överenskommelser mellan berörda aktörer är viktiga för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess. Utskottet kan konstatera att regeringen har avskaffat den bortre tidsgränsen och presenterat ett åtgärdspaket om sju områden med 25 konkreta åtgärder som bygger på att regeringen, berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och hälso- och sjukvården tillsammans tar ansvar och är aktiva. Det handlar om förebyggande åtgärder, insatser under sjukfallet och stöd för att hjälpa försäkrade att komma tillbaka i arbete. När det gäller det försäkringsmedicinska beslutsstödet har och i uppdrag att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. För del handlar det om att se över och utveckla läkarintygen för att underlätta uppgiftsutlämnandet. För del gäller det bl.a. att utveckla det försäkringsmedicinska stödet. I uppdraget ingår också att se över metoder vid psykiatriska diagnoser. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan vidare konstatera att det i betänkandet För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa (SOU 2018:90) föreslås åtgärder för ett sektorsövergripande arbete för psykisk hälsa. Vidare är arbetsgivaren skyldig att ta fram en plan för återgång i arbete tillsammans med den anställde som är sjukskriven. Den införda lagreglerade skyldigheten kombineras med ett utökat ekonomiskt stöd, bidrag för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd och med insatser i förebyggande syfte. har i uppdrag att, inom ramen för sitt lagstadgade samordningsansvar, förstärka detta arbete genom att ge stöd till individen. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har i uppdrag att utvärdera reformen. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har Arbetsförmedlingen och haft i uppdrag att se över befintligt regelverk för kvinnors respektive mäns ersättning vid deltagande i rehabiliteringsinsatser som bedrivs i samverkan mellan myndigheterna. Myndigheterna lämnade in en gemensam rapport . Myndigheternas förslag har därefter beretts vidare inom och utmynnat i departementspromemorian Ersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering (Ds 2018:32). Regeringen föreslår nu i en proposition att den som är försäkrad, och som på grund av sjukdom är tillfälligt förhindrad att delta i en arbetslivsinriktad rehabilitering, ska kunna behålla rehabiliteringsersättningen under högst (prop. 2019/20:126). Lagändringen föreslås träda i kraft . För att förbättra försäkrades övergång mellan sjukförsäkringen och arbetsmarknaden införde och Arbetsförmedlingen en ny mötesform, kallad omställningsmöte. stärktes den försäkrades ekonomiska trygghet genom att SGI:n skyddas för den som övergår från en skyddad period med sjukpenning till att aktivt söka ett arbete (förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst). Utskottet noterar att utredningen trygg sjukförsäkring med människan i centrum i ett delbetänkande föreslår att det bl.a. ska införas ett lägre beviskrav vid prövning av vissa sjukskrivnas återgång i arbete hos arbetsgivaren och att tidpunkten för prövning av sjukskrivna mot ett normalt förekommande arbete ska senareläggas (SOU 2019:2). Vidare lämnar utredningen i delbetänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring bl.a. förslag om tidsgränserna vid i rehabiliteringskedjan och om begreppet normalt förekommande arbete (SOU 2020:6). Särskilda regler föreslås för försäkrade som fyllt . Vidare föreslås att ska ange vad för typ av arbete som avses så att det blir tydligare hur arbetsförmågan har bedömts. Uppdraget ska slutredovisas . I övrigt noteras att en särskild utredare – en nationell samordnare – har i uppdrag att göra det lättare för alla medverkande att samverka i sjukskrivningsprocessen (dir. 2018:27). Samordnaren ska bl.a. analysera nuvarande förhållanden när det gäller samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen, se över hur det förebyggande arbetet och stödet för återgång i arbete utvecklas hos olika aktörer och främja dialog för att skapa en smidigare process för individen från dag ett i ett sjukfall så att individen kan återfå hälsa och återgå i arbete. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller samordningsförbunden har ISF i uppdrag att utvärdera förbundens verksamhet. ISF har lämnat delrapporterna Samordningsförbundens organisation och verksamhet (2019:1) och någon skillnad? (2019:4). Uppdraget ska slutredovisas senast . Utskottet, som kan konstatera att ett brett och omfattande arbete pågår, anser att beredningen av de många förslagen bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2257 (M) yrkandena 1 och 7, 2019/20:2796 (SD) yrkande 1, 2019/20:435 (C), 2019/20:3250 (C) yrkandena 1–4, 6 och 24, 2019/20:3104 (V) yrkandena 1, 6 och 10–12, 2019/20:2989 (KD) yrkande 9, 2019/20:1042 (S), 2019/20:1183 (S), 2019/20:1856 (S) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1823 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2102 (S) yrkandena 1 och 2. Som utskottet har angett tidigare föreslår Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2012:47 och SOU 2015:21) att tryggheten i socialförsäkringen ska förbättras och ersättningarna baseras på historiskt faktiska inkomster. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 10) aviserar att den arbetar vidare med förslaget. Vidare föreslog Parlamentariska socialförsäkringsutredningen att en försäkrad i vissa fall ska kunna få sjukpenning med fler förmånsnivåer än 25, 50, . Utredningen ansåg att flexibel sjukpenning ska kunna ges som arbetsförmågan bedöms mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. Enligt utskottets mening bör beredningen av förslagen avvaktas, och utskottet anser att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden om sjukförsäkringens utformning m.m. Motionerna 2019/20:2796 (SD) yrkandena 6, 7 och 10, 2019/20:180 (C) yrkandena 1–3, 2019/20:3105 (KD) yrkande 12, 2019/20:2989 (KD) yrkande 10, 2019/20:738 (S) samt 2019/20:1513 (MP) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2017/18:96 Karensavdrag – en mer rättvis självrisk anger att den avser att följa upp att reformen om karensavdrag får avsedda effekter. Motion 2019/20:2433 (M) avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. se över de ekonomiska villkoren inom aktivitets- och sjukersättningen. Jämför reservation 31 (C), 32 (V) och 33 (KD). Aktivitetsersättning kan beviljas i två olika former, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga, dels på grund av förlängd skolgång (36 kap. 15 § SFB). Sjukersättning ges till en försäkrad i åldrarna 19–(33 kap. 16 § SFB). kan både aktivitets- och sjukersättning ges till personer . Före juli 2017 kunde dessa unga personer endast beviljas aktivitetsersättning. Både aktivitets- och sjukersättning ges dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som har inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan ges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt ges hel förmån. Beräkning av aktivitets- och sjukersättning Av 34 kap. SFB framgår att den inkomstrelaterade aktivitets- och sjukersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har haft partiell aktivitets- eller sjukersättning beviljas sådan ersättning i högre omfattning, exempelvis från en halv till hel ersättning. Antagandeinkomsten anknyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. För försäkrade som hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan arbeta och behålla rätten till sjukersättning. Den utbetalda sjukersättningen minskas dock till viss del med hänsyn till arbetsinkomstens storlek (37 kap. SFB). Vilande aktivitets- och sjukersättning gäller att en försäkrad som haft aktivitetsersättning kan få pröva att studera med hela ersättningen vilande. Om den försäkrade prövar att arbeta blir hela eller en del av ersättningen vilande, beroende på hur mycket han eller hon arbetar. En försäkrad som har sjukersättning kan få pröva att arbeta med vilande sjukersättning och ett belopp på betalas ut (36 kap. 18 § SFB). Tre fjärdedels aktivitets- och sjukersättning För personer som får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning ska det göras särskilda insatser för att han eller hon ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan (33 kap. 26–28 §§ SFB). ansvarar för att sådana insatser kommer till stånd. I motion 2019/20:1940 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av de ekonomiska villkoren för personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Sjuk- och aktivitetsersättningen bör inte minskas för försäkrade som deltar i kommunens dagliga verksamhet och uppbär habilitetsersättning. I kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn eller utredning av aktivitets- och sjukersättningen. Sjukfrånvaron ökar och många hamnar i utanförskap. Det förebyggande arbetet och andelen som arbetar med stöd av olika åtgärder bör öka. I partimotion 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda regelverket gällande sjukersättningen och bedömningen av arbetsförmågan för att säkerställa ekonomisk trygghet för långvarigt sjuka. Vid bedömningen av arbetsförmågan bör få ta hänsyn till omständigheter i det enskilda fallet, t.ex. ålder, kön och tidigare arbetslivserfarenhet. Det behövs också en förändring av reglerna för hur arbetsförmågan ska vara nedsatt för att sjukersättning ska beviljas. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka möjligheten att höja bostadskostnadstaket i bostadstillägget för sjuk- och aktivitetsersättningen. En försäkrad med aktivitets- och sjukersättning har sämre möjligheter att få tillgång till bostäder med god standard och tillgänglighet jämfört med ålderspensionärer. I kommittémotion 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om förbättrade regler för sjuk- och aktivitetsersättning för yngre. Reglerna om att personer i åldrarna 19–kan beviljas sjukersättning måste följas upp. Det behöver säkerställas att omfattande insatser har gjorts för att så långt det är möjligt ta till vara försäkrades kapacitet och utvecklingsmöjligheter innan den som är kan komma i fråga för sjukersättning. I motion 2019:20:1730 av (-) begärs ett tillkännagivande om att utreda en mer flexibel sjukersättning. En del sjukdomar går i skov och leder till att den försäkrade orkar att jobba mer vissa perioder och mindre andra perioder. Därför bör förmånsnivåerna ändras och individanpassas. I motion 2019/20:997 av (S) begärs ett tillkännagivande om att reglerna för sjukersättningen bör ses över för att skapa goda förutsättningar att studera på deltid med bibehållen sjukersättning. För att skapa möjlighet för den försäkrade att kunna delta på den ordinarie arbetsmarknaden bör reglerna kring sjukersättning och studier ses över. Nuvarande regler skapar inlåsningseffekter. I motion 2019/20:1410 av (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga behovet av åtgärder för att tillgodose rimlig kompensation vid inkomstbortfall på grund av bestående arbetsoförmåga. kompenseras den försäkrade vanligtvis endast med 30–av tidigare förvärvsinkomst. Sjukersättningen bör därför baseras på inkomstbasbelopp i stället för prisbasbelopp. höjdes garantiersättningen i aktivitets- och sjukersättningen med . Beräkningen av bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget som knyts till aktivitets- och sjukersättningen höjdes . Utskottet välkomnar de generella höjningarna och anser inte att det nu finns anledning för att göra ett tillkännagivande om att ytterligare stärka den ekonomiska situationen för försäkrade eller att låta sjukersättningen baseras på inkomstbasbelopp i stället för prisbasbelopp. Motionerna 2019/20:3104 (V) yrkande 15 och 2019/20:1410 (S) avstyrks med det anförda. När det gäller habiliteringsersättning anger att det finns skäl att överväga hur denna ersättning bör behandlas skattemässigt och gentemot andra ersättningar och bistånd enligt socialtjänstlagen för att säkerställa att ersättningen får den avsedda effekten, att stimulera till deltagande i daglig verksamhet (SOU 2018:88). Beredning pågår inom . Med hänsyn till pågående beredningen saknas det enligt utskottet skäl för att göra ett tillkännagivande om en översyn av de ekonomiska villkoren för försäkrade som deltar i kommunens dagliga verksamhet och uppbär habiliteringsersättning. Motion 2019/20:1940 (M) avstyrks därmed. När det gäller att förbättra möjligheterna att komma i arbete eller behålla ett arbete föreslår vissa flexiblare insatser, t.ex. flexjobb, för personer som har en nedsatt arbetsförmåga till följd av funktionsnedsättning eller sjukdom (SOU 2018:21). I departementspromemorian Ändrade bestämmelser om särskilda insatser med tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning (Ds 2019:29) föreslås vidare att bl.a. en tydligare ansvarsfördelning för personer med tre fjärdedels sjuk- eller aktivitetsersättning. har i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413/SF). ISF har i uppdrag att granska och analysera hur tillämpar bestämmelserna och om utredningsskyldigheten i handläggningen av bl.a. ärenden om aktivitetsersättning där ansökan om ersättning har avslagits. ISF har även i uppdrag att analysera orsakerna till variationen i avslag och nybeviljande av aktivitetsersättning. För att trygga en välfungerande sjukskrivningsprocess har regeringen även tillsatt en nationell samordnare som, med individens och samhällets bästa i fokus, ska främja samverkan mellan aktörerna i sjukskrivningsprocessen (dir. 2018:27). Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att regeringen kontinuerligt arbetar med att utveckla och öka tryggheten i försäkringen samt förbättra möjligheterna för försäkrade med aktivitets- och sjukersättning att arbeta med stöd av olika åtgärder. Utskottet anser att det saknas skäl för att nu göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna. Motionerna 2019/20:3250 (C) yrkande 8, 2019/20:3104 (V) yrkande 8, 2019/20:2989 (KD) yrkande 16, 2019/20:997 (S) och 2019/20:1730 (-) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att se över arbetsskadeförsäkringen, att säkerställa en jämställd och rättvis arbetsskadeförsäkring och att klassa skador som sker på daglig verksamhet som arbetsskada. Jämför reservation 34 (SD), 35 (C) och 36 (V). I motion 2019/20:2188 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att tillsätta en utredning som tar fram en modell för en obligatorisk, primär arbetsskadeförsäkring som vilar på försäkringsmässig grund och som skapar ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att skapa trygga och säkra arbetsmiljöer.