bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — I motionen beskrivs att rikspolischefen hemställde hos regeringen om att ska kunna ta hjälp av Försvarsmakten vid extraordinära händelser och inte bara vid terrorattentat som . Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att ge polisen möjligheter att fokusera på sin kärnverksamhet. I motionen föreslår därför motionärerna att lagstiftningen ändras så att Försvarsmakten ges möjlighet att stödja vid extraordinära händelser och att Försvarsmakten kompenseras resursmässigt för denna nya uppgift (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:3748 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att ställer sig bakom motionärernas förslag till mål för det militära försvaret (yrkande 1). ska med alla till buds stående medel bevara rikets frihet och självständighet. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra mot alla former av intrång från främmande stridskrafter. Därför anser motionärerna att målen för det militära försvaret ska vara att: • avvisa främmande stridskrafter som kränker svenskt territorium • avgöra mot främmande stridskrafter som tränger in på svenskt territorium och detta kräver att Försvarsmakten ska kunna möta militära intrång i hela landet, hejda sådana i flera riktningar samt kunna avgöra i en riktning • skydda den samhällsviktiga infrastrukturen samt kontrollera och skydda sjö- och luftfart inom svenskt territorium • skydda svensk resursutvinning i den svenska ekonomiska zonen • vidmakthålla aktuell försvarsplanering för skydd av alla strategiska resurser • frigöra resurser och skapa kvalitativa övningar genom försvarssamarbete i fred med alla nordiska länder • stödja andra myndigheter i kris och krig • stödja , och andra blåljusmyndigheter i kris och krig • stödja svenska fredsfrämjande internationella insatser så länge som stödet inte påverkar den nationella försvarsförmågan på ett negativt sätt Utöver de krigsförband som regeringen föreslagit yrkar motionärerna dessutom att ytterligare en mekaniserad brigad behöver sättas upp (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:877 av m.fl. (SD) anförs i frågan om arméns storlek att det behövs en fältarmé med flera olika typer av brigader och att ett väl spritt lokalförsvar är nödvändigt om ska kunna försvaras. Motionärerna anser att två mekaniserade brigader bör sättas upp under kommande försvarsbeslutsperiod med befintliga anläggningar, materiel, yrkesofficerare, kontrakterade och värnpliktiga. De bedömer vidare att ytterligare en brigad med tillhörande divisionsledning ska vara uppsatt (yrkande 16). Motionärerna föreslår att regeringen bör ge direktiv till det militära försvaret (yrkandena 2) och att ledning och samverkan utökas så att samarbetet mellan försvarsgrenarna framöver omfattar våra nordiska grannländer (yrkande 4). I motionen anförs att lokalförsvarsförband krävs (yrkande 17). Vidare lämnar motionärerna förslag om marinens utformning (yrkande 19) och flygvapnets utformning där de föreslår att antalet strids-flygdivisioner framöver uppgår till tio stycken utspridda på fem flygflottiljer (yrkande 21). När det gäller flygvapnets basorganisation anser motionärerna att regeringen bör ge flygflottiljerna i uppdrag att organisera minst två stycken flygbasbataljoner med förmåga att tillsammans upprätthålla en ordinarie flottiljbas samt flera sidobaser (yrkande 23). Motionärerna yrkar även på att gör ett tillkännagivande till regeringen om det som anförs i motionen om flygvapnets stridsledning (yrkande 24) och om helikopter-förbanden (yrkande 25). I kommittémotion 2020/21:677 av m.fl. (SD) anför motionärerna att Försvarsmakten och ordningsmakten ska ges i uppdrag att genomföra det som krävs i form av samövning och samordning för att Försvarsmakten ska kunna leverera ett snabbt och effektivt stöd till ordningsmakten vid ett storskaligt terrorangrepp (yrkande 12). Motionärerna föreslår vidare att samtliga lagar om Försvarsmaktens stöd till ordningsmakten bör ändras så att Försvarsmakten ges laga stöd att assistera polisen i upprätthållandet av lag och ordning vid extraordinära situationer (yrkande 13). I kommittémotion 2020/21:2950 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att krigsdugligheten ska öka inom alla krigsförband och försvarsgrenar (yrkande 1). Förmågan att kunna mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap är av grundläggande betydelse och behöver stärkas. Hela landet ska försvaras även om geografiska prioriteringar kan behöva göras utifrån rådande hotbild. Motionärerna anför att balans långsiktigt måste råda mellan verkansförband och stödfunktioner (yrkande 2). Krigsdugligheten ska öka inom alla försvarsgrenar men i motionen betonas särskilt vikten av att säkerställa förmåga vid arméns krigsförband och att hela landet ska kunna försvaras (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:303 av m.fl. (V) anförs att Försvarsmaktens främsta uppgift är att tillhandahålla ett militärt försvar som kan möta de kriser vi ställs inför – ytterst en väpnad konflikt. Motionärerna framhåller att är ett alltför litet land för att inte samordna och koordinera sina resurser och att Försvarsmaktens stöd till samhället och andra myndigheter enbart sker inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmåga och resurser. I motionen anförs att det är direkt kontraproduktivt att våra myndigheter inte har i uppdrag att samarbeta när det gäller vårt lands säkerhet och motståndskraft mot civila hot. Motionärerna yrkar därför på en utredning om hur Försvarsmakten kan få i uppdrag att både i sin planering och i sin verksamhet dimensionera för att kunna bistå samhället vid nationella kriser och katastrofer samt vid extraordinära händelser. Detta bör omfatta såväl pandemier, cyberattacker och sjöräddning som brandbekämpning och naturkatastrofer, och utredningen bör även se över hur ett eventuellt ersättningssystem kan konstrueras. I kommittémotion 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna att bör godkänna inriktningen för krigsförband i krigs-organisation 2021 som anges i Försvarsberedningens rapport (yrkande 3) och att utvecklar förmågan att ge och ta emot inter-nationell hjälp vid en kris (yrkande 10). I motionen anförs att försvaret i stor utsträckning handlar om att öka bredden och volymen i krigsorganisationen (yrkande 17), vilket också anförs i fråga om markstridskrafterna (yrkande 23). Motionärerna yrkar att fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan bör utvecklas (yrkande 24) och att möjligheten att förstärka sjöstridskrafterna för att säkerställa skyddet av importsjöfart och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid bedrivs på ostkusten bör ses över (yrkande 26). När det gäller luft-stridskrafternas yrkar motionärerna på en förstärkning av basorganisationen (yrkande 29). I kommittémotion 2020/21:3498 av m.fl. (KD) framhåller motionärerna att polis och militär vid extrema situationer ska ha ett gott samarbete. Polisens möjlighet att ta hjälp av försvaret för att bevaka skyddsobjekt bör utökas till att även gälla annat än skyddsobjekt. Motionärerna yrkar därför på vikten av ett tätare samarbete mellan försvar och polis i extrema situationer (yrkande 5). I motion 2020/21:2259 av (M) anförs att om-gående bör vidta åtgärder och rusta upp vårt försvar för att stärka vår försvars-förmåga och kunna hantera ett eventuellt allvarligt krisläge (yrkande 1). I motion 2020/21:3542 av m.fl. (M) anförs att bör ställa sig bakom försvaret av och att ett starkare försvar för att säkra är en central prioritering. Med den ambitionen anser motionären att en ökad militär närvaro i är nödvändig och att man bör gå vidare med en tredje armébrigad baserad i . I motion 2020/21:2244 av m.fl. (M) anför motionärerna att regeringen bör se över möjligheten att stärka försvaret av och . Något som även framhålls i motion 2020/21:3465 av (M). har i sitt yttrande till utskottet anfört att man, utifrån de utgångspunkter som justitieutskottet har att beakta i propositionen, anser att försvarsutskottet bör tillstyrka regeringens förslag och avstyrka motion 2020/21:3747 (M, KD) yrkande 4. I yttrandet finns två avvikande meningar (M, SD, KD) och ett särskilt yttrande (L). (Se yttrande 2020/21:JU3y i bilaga 5). Mål för det militära försvaret och det militära försvarets förmåga Utskottet instämmer med regeringen som föreslagit att målet för det militära försvaret ska vara att ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp, att hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i och utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt. Det militära försvaret ska även ha förmåga att främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt eget territorium och i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser, vilket utskottet också välkomnar. Vidare delar utskottet regeringens syn att förmågan att skydda samhället och dess funktionalitet genom att bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap avser insatser med befintlig förmåga och befintliga resurser. För att öka möjligheten att följa upp och uttala sig om måluppfyllelse föreslår regeringen att termen förmåga infogas i förslaget till mål, vilket utskottet tycker är positivt. ser utskottet att många andra åtgärder också krävs för att regeringen ska kunna redovisa måluppfyllelsen av målet för . Utskottets överväganden i denna del framkommer i avsnittet Styrning och uppföljning av totalförsvarsverksamhet. I sammanhanget vill utskottet understryka att det civila och militära försvaret är ömsesidigt förstärkande. I totalförsvarspropositionen lyfts de operativa målen fram i regeringens styrning av Försvarsmakten i fråga om utformning och eko-nomiska avvägningar inom verksamheten i syfte att åstadkomma en mer sammanhållen styrning av försvarsområdet. Utskottet välkomnar regeringens utgångspunkt att den operativa förmågan ska vara styrande för inriktning och uppföljning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar samt utbildnings- och övningsverksamheten. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att detta ökar möjligheten att precisera vilket stöd Försvarsmakten behöver från det civila försvaret. Inom ramen för den svenska säkerhetspolitiken ska bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsätta att fördjupas. De internationella försvarssamarbetena bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra, och de tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Utskottet delar regeringens bedömning att Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering och att samarbetet med Nato bör utvecklas inom ramen för partnerskapet. Regeringen bedömer att det ger en möjlighet att utveckla den militära förmåga och att bidra till civila och militära kvalificerade krishanteringsinsatser, vilket utskottet också anser. Utskottet vill dock betona att försvarssamarbetet med intar en särställning och bör fördjupas ytterligare. Samarbetet med omfattar även planering och förberedelser för hävdandet av respektive lands territoriella integritet. Precis som regeringen framhållit anser utskottet att så långt som möjligt bör utveckla en gemensam operationsplanläggning med . Att kan ge och ta emot militärt och civilt stöd är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av en kris eller krig. Utskottet tillstyrker det mål för det militära försvaret som regeringen föreslagit och utskottet bedömer att det även ger en inriktning för förmågan att ge och ta emot hjälp samt för förutsättningarna för Försvarsmaktens roll vid civila kriser. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden om andra mål för det militära försvaret och om det militära försvarets förmåga. Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället Som utskottet anfört ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag om att det militära försvaret ska ha förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och befintliga resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap, vilket i sak också överensstämmer med försvarsberedningens förslag. Med en förstärkt grund- och krigsorganisation samt utökad utbildning av totalförsvarspliktiga m.m. bedömer utskottet att det militära försvarets förutsättningar att kunna bistå övriga samhället kan öka. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning att Försvarsmakten tillsammans med andra berörda myndigheter ska samverka och planera för hur resurser ska kunna användas effektivt vid olika situationer. Utskottet är vidare positivt till att inriktningen att hemvärnet även fortsättningsvis ska utföra viktiga uppgifter vid hanteringen av fredstida kriser. I fråga om motion 2020/21:3747 (M, KD) om Försvarsmaktens möjlighet att stödja polisen vid extraordinära händelser (yrkande 4) noterar utskottet att justitieutskottet i sitt yttrande avstyrker yrkandet och konstaterar att motionärernas förslag är mer långtgående än Försvarsberedningens förslag, som utgår från situationer då beslut om beredskapshöjningar eller höjd beredskap har fattats och inte fredstida situationer. delar justitieutskottets uppfattning när det gäller denna fråga. Eftersom utskottet tillstyrker målet för det militära försvaret i detta avseende och delar regeringens bedömning avstyrker utskottet samtliga motionsyrkandena om dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället, inklusive stöd till polisen. Försvarsmaktens krigsorganisation och ytterligare förstärkningar av krigsorganisationen Regeringen delar i huvudsak Försvarsberedningens och Försvarsmaktens bedömningar om hur krigsorganisationen bör utvecklas –2030. Utskottet välkomnar därför det föreslag till inriktning av Försvars-maktens krigsorganisation som regeringen har lämnat. Regeringen anför att inriktningen för Försvarsmaktens krigsorganisation gäller från då utvecklingen av den nya krigsorganisationen påbörjas. Utskottet delar dock regeringens bedömning att de långa ledtiderna för anskaffning av materiel och infrastruktur samt för personalförsörjningen medför att krigsorganisationen kommer att vara färdig först . Krigsförbanden kommer successivt att organiseras och fyllas upp med personal och materiel samt samövas. Utskottet välkomnar inriktningen att JAS 39 C/D även i fortsättningen kommer att utgöra kärnan i stridsflygsystemet under nästa försvarsbeslutsperiod och tillsammans med JAS 39 E, kommer att vara en viktig del av krigsorganisationen även bortom 2030. Vidmakthållande av JAS 39 C/D gör det även möjligt att nyttja ett antal flygplan som avancerat skolflygplan och är grundläggande för uppbyggnaden av stridsflygs-divisionerna på det sätt regeringen anfört i totalförsvarspropositionen. Eftersom beslutar om krigsorganisationen och regeringen har framhållit att det är avgörande att alla krigsförband är personellt och materiellt uppfyllda och är samövade lägger utskottet stor vikt vid att får en resultatredovisning av organisationens utveckling i dessa avseenden. När det gäller övning vill utskottet i likhet med regeringen även betona vikten av att fortsätta övningssamarbetet med länder kring, och med engagemang i, . Utskottet vill särskilt framhålla samarbetet mellan svenska och finska förband. Förmågan att genomföra operationer med andra länder och organisationer bör stärkas och regeringen bedömer att den är viktig för att utveckla kompetensen inom krigsorganisationen. Regeringens inriktning är att krigsorganisationen bör vara allsidigt sammansatt för att kunna genomföra olika typer av operationer. Regeringen har i sammanhanget även betonat att krigsorganisationen bör ges en stärkt uthållighet givet de krav som ställs på totalförsvaret i sin helhet. Vidare framhåller regeringen att det behövs en bättre balans mellan ingående delar, framför allt mellan stöd- och verkansförband. Utskottet delar regeringens syn på inriktningen i alla dessa avseenden och välkomnar att regeringen avser att ta fram en plan för utvecklingen av krigsorganisationen i ett tioårsperspektiv eftersom det ökar långsiktigheten när det gäller utvecklingen av personal, infrastruktur och övningar. I budgetpropositionen avser regeringen att redovisa till hur krigsorganisationen utvecklas i relation till planen och till anslagen ekonomi. Utskottet ser mycket positivt på förbättringar av resultatredovisningen, men kan konstatera att beslutar om inriktningen för Försvarsmaktens anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel i ett tolvårsperspektiv, vilket ska resultatredovisas i budgetpropositionerna. När det gäller hemvärnet vill utskottet understryka att det utgör en viktig del i försvaret av det svenska territoriet och har en central roll i att skydda mobilisering av övriga krigsförband samt för skyddet och försvaret av viktiga områden och anläggningar. Utskottet lägger stor vikt vid att hemvärnets materielförsörjning och personalförsörjning säkerställs eftersom detta skapar förutsättningar för att andra delar av Försvarsmakten ska kunna verka. I fråga om lokalförsvarsskyttebataljonerna i krigsorganisationen bedömer utskottet att det finns skäl att överväga om dessa i stället bör benämnas skyttebataljoner bl.a. mot bakgrund av soldaternas långa grundutbildning. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag i bilaga 2 om Försvarsmaktens krigsorganisation efter justering av skrivfelet som regeringen pekat på. Utskottet ser den föreslagna krigsorganisationen som en helhet och finner inte skäl att ompröva enskilda delar eller enskilda förstärkningar av denna. Med det utskottet anfört avstyrks samtliga motionsyrkanden om Försvarsmaktens krigsorganisation och ytterligare förstärkningar av krigsorganisationen. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att –2025 återinrätta ett antal grundorganisatoriska enheter. avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 37 (V), 38 (M), 39 (SD) och 40 (V). Bakgrund och tidigare beredning beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation, vilket gjordes i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). beslutade då om grundorganisationens omfattning och förbandens loka-lisering. Med detta som utgångspunkt reglerar regeringen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvars-makten. Av myndighetens instruktion framgår vidare att Försvarsmakten själv beslutar om sin organisation i de delar som inte regleras i instruktionen. godkände regeringens förslag att lägga ned Södra militärdistriktsstaben i , Mellersta militärdistriktsstaben i och Norra militärdistriktsstaben i (prop 2004/05:160, bet. 2005/06:FöU2, rskr. 2005/06:28). I budgetpropositionen redovisade regeringen bedömningen att Försvarsmaktens sjukvårdscentrum borde omorganiseras genom att Flyg-medicincentrums verksamhet skulle inordnas i Sjukvårdscentrum. Regeringen bedömde vidare att Försvarsmaktens sjukvårdscentrum borde byta namn till Försvarsmedicincentrum, att borde byta namn till Ledningsregementet och trängregemente till Trängregementet. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) innebar inga förändringar i grund-organisationen. I betänkandet konstaterade utskottet att det värdesätter den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformning. Utskottet ansåg vid beredningen av frågorna att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Även när utskottet behandlat frågorna därefter har utskottet framhållit att det inte funnits skäl att ompröva enskilda delar av den grundorganisation som har fattat beslut om (bet. 2015/16:FöU3, bet. 2016/17:FöU6 och bet. 2017/18:FöU6). Utskottet har konstaterat att regeringen reglerar Försvars-maktens organisation med beslut som grund. Inom ramen för och regeringens beslut är det Försvarsmaktens ansvar att bestämma verksamhetens utformning. biföll regeringens förslag om att inrätta som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FöU1, rskr. 2017/18:101). beslutade om att bemyndiga regeringen att inrätta organisationsenheter i form av en arméstab, en marinstab och en flygstab i Försvarsmakten samt att lokalisera dessa till , /respektive (prop 2018/19:18 bet. 2018/19:FöU3, rskr. 2018/19:91). När det gäller den framtida infrastrukturförsörjningen har Försvarsmakten och gemensamt lämnat förslag om bl.a. regeringens målstyrning av samt regeringens styrning för ökad lokaleffektivitet, vilket redovisas i Försvarsmaktens kompletterande budgetunderlag (FM2019-9956:33). Utöver detta redovisas att myndigheterna anser att styrningen bör likriktas när det gäller samhälls-investeringar för Försvarsmaktens behov så att styrningen av infra-strukturinvesteringar anpassas till den styrning som etablerats för investeringar i materiel. Försvarsmakten och ser det som en förutsättning för att de ska kunna genomföra planerade investeringar inom angivna tidsförhållanden. I det kompletterande budgetunderlag har Försvarsmakten på regeringens uppdrag planerat för att etablera ett nytt regemente i –2030 samt förlägga artilleriutbildning till och Villingsberg. Försvarsmakten och redovisar att de inte haft möjlighet att genomföra en fördjupad analys av förutsättningarna för etablering på de angivna orterna varför myndigheternas planering uppges utgå från antaganden som är förknippade med väsentliga osäkerheter. Försvarsmaktens initiala bedömning, tillsammans med , är att kostnaden för att etablera en organisationsenhet i uppgår till ca –2030. Försvarsmakten har vidare inplanerat utbildning av en till två lokalförsvarsskyttebataljoner till en bedömd kostnad om ca –2030. I det kompletterande budgetunderlaget lyfts ett antal planeringsmässiga osäkerheter fram om tillgänglighet till befintlig infrastruktur och eventuella nyförhyrningar. Tillkommande kostnader för tillfälliga infrastruktur-anpassningar utesluts inte och skjutfältens förutsättningar och miljötillstånd för att möjliggöra relevanta utbildningsförutsättningar utgör del av dessa osäkerheter. På motsvarande sätt har Försvarsmakten bl.a. planerat att förlägga artilleriutbildning till och Villingsberg med en etableringsstart –2025 och med full kapacitet . Försvars-maktens uppdrag var även att förstärka förmågan till indirekt eld genom etablering av en divisionsartilleribataljon med eldrörsartilleri. Av främst ekonomiska och produktionsrationella skäl förordar Försvarsmakten i det kompletterande budgetunderlaget att artilleriutbildningen förläggs i Villingsberg framför en delad gruppering med . Myndigheter bedömer att ökade investeringskostnader riskerar att uppstå och att det sannolikt finns behov av nybyggnationer vid en etablering i . Försvarsmakten framhåller vidare osäkerheter kring miljötillstånd för skjut- och övningsverksamhet. (har i sitt samråd till det kompletterande budgetunderlaget meddelat att de delar Försvarsmaktens bedömning i fråga om och Villingsberg.) I Villingsberg bedöms till stora delar befintlig infrastruktur, skjutfält, för-läggningsplatser och utbildningslokaler finnas som kan motsvara ut-bildningens omfattning, även om fortsatt beredning och analys krävs för etablering av artilleriutbildningen. Försvarsmakten konstaterar vidare att det inte är produktionsrationellt att dela upp en avgränsad verksamhet, som utbildning av en artilleribataljon, mellan två orter. och Försvarsmakten anser dock att det finns betydande risker både och kostnad kopplade till otillräckliga underlag om infrastruktur för militär etablering i och Villingsberg. I budgetunderlaget bedömer Försvarsmakten att det blir möjligt att redovisa ett genomarbetat, realiserbart och ekonomiskt beräknat förslag till etablering i samt vilka andra verksamheter som behöver nedprioriteras eller utgå till följd av etableringen där.