bet · H701KrU11 · 2020-04-24 00:00:00 — Avgiften bör justeras om det blir för stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet i relation till beslut om tilldelning till public service-bolagen (bet. 2018/19:KrU2 och bet. 2018/19:KrU14). Public service ska vara tillgängligt för alla, spegla mångfalden i hela landet och kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans. Verksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen ska beaktas och utrymme ska ges för en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Public service-bolagens uppdrag 2020–2025 består i att se till hela publikens behov och intressen för att på så vis vara relevanta för alla och inte i första hand att maximera antalet tittare eller lyssnare. Diskriminering ska motverkas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Nyhetsuppdraget ska bedrivas så det ger allsidig information som utgår från olika perspektiv och stimulerar till debatt. SR och SVT ska stärka sin journalistiska bevakning i svagt bevakade områden och ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar. Första-sändningar och förstapubliceringar på de nationella minoritetsspråken ska öka jämfört med nivåer. Public service-bolagens samlade utbud på de nationella minoritetsspråken ska uppgå till minst samma nivå som 2019. Motsvarande krav ska gälla för SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk. Samtliga public service-bolag ska öka sitt utbud på jiddisch i förhållande till den nivå som uppnås 2019. Med anledning av yrkandet om försäljning av vissa delar av public service vill utskottet uppmärksamma public service-bolagens uppdrag att bidra till att stärka en livskraftig produktionsmarknad i hela landet. Public service-bolagen är med sina långsiktiga och stabila finansieringsförutsättningar viktiga aktörer på den svenska produktionsmarknaden. Deras inköp och beställningar är därmed av avgörande betydelse för ett stort antal produktionsbolag. Avslutningsvis vill utskottet referera till att 1978 fattade beslut om att programverksamhet skulle delas upp och flyttas till två dotterbolag, ett för tv och ett för riksradio. Förändringen motiverades med att man ville decentralisera beslut och säkra mångfald i programfrågor. Radion och televisionen skulle stå friare från varandra för att öka mångfalden och bedömningen var att radion inte riskerade att hamna i televisionens skugga med detta upplägg (prop. 1977/78:91, prop. 1977/78:144, bet. 1977/78:KrU24). Utskottet finner ordningen med tre public service-bolag som ändamålsenlig även i dagens medielandskap, inte minst för att säkra en mångfald av perspektiv. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:1056 (SD) yrkande 1, 2019/20:1092 (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2019/20:1152 (M), 2019/20:1459 (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2948 (M), 2019/20:3125 (M) yrkandena 2–4, 2019/20:3151 (SD) yrkandena 2–4, 2019/20:3255 (C) yrkande 26 samt 2019/20:3378 (L) yrkande 13. Distributionskanaler för public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inte begränsa public service-bolagens uppdrag till olika distributionskanaler, renodling av bolagens uppdrag för att inte konkurrera med kommersiella aktörer, att sända nyhetsprogram i sin helhet i tv, tillgång till public service-bolagens material på samt tillgängliggörande av journalistiskt public service-material för fri användning. Utskottet hänvisar till villkor och riktlinjer för innevarande sändningstillstånd 2020–2025 samt pågående utredningsarbete. Jämför reservation 8 (C). I motion 2019/20:1459 anför och (båda M) att public service inte bör konkurrera med kommersiella aktörer (yrkande 2) och att regeringen framöver ska sträva efter att formulera public service-bolagens uppdrag på ett sätt som inte begränsar deras uppdrag till specifika distributionskanaler (yrkande 4). Motionärerna menar att public service-bolagen i grunden är leverantörer av innehåll där konsumenten ska kunna välja teknisk plattform men att public service-bolagens uppdrag behöver renodlas och förtydligas för att inte konkurrera med kommersiella kanalers utbud. (M) yrkar i motion 2019/20:2720 yrkande 2 att regeringen bör överväga att ge SVT i uppdrag att sända sina nyhetsprogram i sin helhet i tv istället för ständiga hänvisningar till webbplatser. I motion 2019/20:2954 av (M) yrkar motionären att regeringen bör överväga en granskning av och förtydliga regelverket för SVT:s sändningstillstånd med hänvisning till att public service-bolagens användning av olika medieformer utgör ett hot mot de svenska medieföretag som inte mottar offentlig finansiering. I motion 2019/20:2958 av (M) yrkas på att regeringen ser över public services möjlighet att använda licenspengar för att konkurrera ut traditionella medier på plattformar som inte omfattas av sändningstillståndet. Per Lodenius (C) yrkar i motion 2019/20:903 att regeringen bör vidta åtgärder för att garantera tillgång till svensk public service på . I kommittémotion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 28 vill motionärerna att regeringen ser över förutsättningarna för , SVT och UR att så långt som det är möjligt tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning. fattade beslut om formerna för public service-bolagens sändningar samt tillhandahållanden (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:2) och regeringen fattade beslut om sändningstillstånd. Det är avgörande för public services legitimitet och förtroende att en så stor del av befolkningen som möjligt kan ta del av public service-bolagens sändningar. Marknäten gör att programmen kan tas emot av publiken utan krav på abonnemang och garanterar public service-bolagen en god kontroll över hela distributionskedjan. Public service-bolagens sändningar via marknätet ska därför kunna tas emot av av den fast bosatta befolkningen och SR ska fortsätta att sända ljudradio i fyra rikstäckande programtjänster i analoga marksändningar (FM) varav en bör ha regionalt uppdelat innehåll. Definitionen av public service-bolagens kärnverksamhet har i och med innevarande sändningstillstånd (2020–2025) utvidgats till att omfatta tillhandahållanden av radio- och tv-program på public service-bolagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. För att upprätthålla public service-bolagens oberoende och integritet och för att få en god kontroll över distributionen via internet ska de egna plattformarna vara prioriterade för att nå publiken. Publiken ska inte vara hänvisad till att använda externa distributionsplattformar för att kunna ta del av public service-innehåll. Public service-bolagen har även getts möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av programverksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget. Varje enskilt innehållsvillkor ska dock huvudsakligen uppfyllas i marknätet. Enbart programverksamhet som bedrivs på bolagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet får tillgodoräknas. Här ska också nämnas 2018-års tryck- och yttrandefrihetskommitténs uppdrag att utreda om det finns skäl att möjliggöra villkor för public service-bolagen som är oberoende av om sändning eller tillhandahållande sker genom tråd eller på annat sätt (dir. 2018:51). Uppdraget ska redovisas till regeringen. tillgång till SVTPlay handlar till stor del om upphovsrättsfrågor. Regeringen uppger i skrivelse 2019/20:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2019, att förhandlingarna i EU om direktivet om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter avslutades och att dessa är tillämpliga på vissa av public service-bolagens online-sändningar och vidaresändningar av tv- och radioprogram. Överenskommelsen med antogs av rådet och direktivet trädde i kraft . Detta kan bidra till en lösning på möjlighet att ta del av utbudet på SVTPlay. Arbetet med att införliva direktivet i svensk lagstiftning har enligt regeringen påbörjats (prop. 2019/20:1 utg. omr. Utskottet finner sammantaget inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:903 (C), 2019/20:1459 (M) yrkandena 2 och 4, 2019/20:2720 (M) yrkande 2, 2019/20:2954 (M), 2019/20:2958 (M) samt 2019/20:3255 (C) yrkande 28. Nordiskt samarbete inom public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djupare samarbete i nyhetsrapportering mellan de nordiska länderna, om att SVT ska sända nyhetssändningar på nordiska språk och om samverkan mellan nordiska public service-bolag. Utskottet hänvisar till pågående verksamhet. Jämför reservation 9 (SD). m.fl. (SD) vill i kommittémotion 2019/20:1092 yrkande 4 se ett djupare samarbete i nyhetsrapportering mellan de nordiska länderna, bl.a. via ett referensgranskningssystem där länderna kan ge varandra konstruktiv kritik. I motion 2019/20:704 yrkar och (båda SD) att SVT bör sända nyheter på skandinaviska språk från nordiska länder. Även och (båda SD) vill i motion 2019/20:3143 yrkande 4 se samverkan mellan nordiska public service-bolag. Utskottet vill återigen hänvisa till att SR och SVT enligt sina sändnings-tillstånd –2025 ska bedriva nyhetsuppdraget så det ger allsidig information som utgår från olika perspektiv och stimulerar till debatt. Likaså ska de sända program om och från de nordiska grannländerna i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. SR och SVT redogör i sina årliga redovisningar för ett väletablerat och mångsidigt nordiskt samarbete i såväl produktions- som utvecklingsfrågor. Bland annat nämns program som problematiserar likheter och skillnader mellan de nordiska länderna såsom Norsken, svensken och dansken, producerat av Norsk Rikskringkasting (NRK) för radion respektive samproduktionen Världens lyckligaste land, ett tv-program där forskare och kulturpersonligheter diskuterar vad som är så speciellt med . Utskottet vill i sammanhanget också nämna Nordvision, ett samarbete mellan de nordiska public service-bolagen som syftar till att stärka public service i . Fondens medel är öronmärkta för nordiska samproduktioner och samarbetsprojekt för att stärka det nordiska kultursamarbetet och stimulera nyttjandet av nordiska författare och artister. Nordvision nämner 2019 som då samproduktionerna kring drama för unga var mycket hög med tolv dramaserier och fem dokumentärserier. Likaså är Nordicom vid en oberoende organisation med medarbetare från samtliga nordiska länder med finansiering från bl.a. . Nordicom bedriver forskning om medier och kommunikation för att utveckla kunskapen om mediernas roll i samhället. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2019/20:704 (SD), 2019/20:1092 (SD) yrkande 4 samt 2019/20:3143 (SD) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M) och 2 (C). Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan. Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KrU13. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker följande motionsyrkanden med hänvisning till detta. Motion 2019/20:341 av i m.fl. SD yrkandena 1 och 2 samt 4–11 I motionen yrkas om ett förslag till förändringar inom svensk filmpolitik (yrkande 1), om att regeringen ska presentera ett nytt helhetsförslag för svensk filmpolitik i samråd med partier och branschens berörda aktörer (yrkande 2), om finansiering av svensk film (yrkande 4), om att utreda möjligheterna till gemensamma nordiska produktionsincitament för film (yrkande 5), om insatser mot illegal hantering av film (yrkande 6), om att regeringen bör tillsätta en förutsättningslös utredning om möjligheterna till en differentierad biografavgift för inhemsk film i förhållande till utomeuropeisk film (yrkande 7), om småortsbiografernas framtid och deras vikt för landsbygden (yrkande 8), om att kulturarvsfilmproduktioner bör vara ett mål för filmpolitiken (yrkande 9), om att det nordiska filmpolitiska samarbetet bör utökas (yrkande 10) samt om det internationella samiska filminstitutet (yrkande 11). Motion 2019/20:1404 av Lawen Redar m.fl. (S) I motionen yrkas om att regeringen bör se över möjligheterna att införa produktionsrabatt för film- och tv-inspelningar. Motion 2019/20:3048 m.fl. (M) yrkande 14 I motionen yrkas om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning om filmpolitiken. Motion 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 11 I motionen yrkas om att framtidens filmpolitik bör utredas. Motion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 10 I motionen lyfts finansieringen av mindre orters biografer betydelse för att ge god tillgång till kultur i hela landet fram och behovet av produktionsincitament för en väl fungerande inhemsk filmbransch. Medie- och informationskunnighet, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 4. I det samtida informationssamhället har internet i allt större utsträckning kommit att bli ett av flera verktyg för att sprida antidemokratiska budskap med syfte att rekrytera nya medlemmar. Rasistiska och sexistiska budskap har en stor spridning på nätet och för många unga är hat via nätet vardag. De utsätts, ser andra utsättas och utsätter själva andra. De möter kränkningar, hot och trakasserier i bloggar, kommentarsfält och sociala medier. Stora delar av radikaliseringen av enskilda personer och grupper sker via olika chattforum och dolda webbplatser. De falska nyheter som sprids på nätet ser ofta trovärdiga ut. Så pass trovärdiga att de kan lura rutinerade journalister, politiker och experter som borde veta bättre. Detta faktum ställer stora krav på förmågan och viljan att kritiskt förhålla sig till information och ibland hårt vinklade budskap som förmedlas inom såväl traditionella som digitala medier. Enligt behövs en nationell medie- och informationskunnighetsreform (SOU 2016:80). För att lärare ska ha möjlighet att bemöta faktaresistens och argumentera med elever vars åsikter influeras av framför allt alternativa media och fake news krävs kompetenshöjande åtgärder. Det arbetet handlar om något mycket mer än vanlig källkritik. Jag menar att verksamheten inom ramen för Statens medieråds satsning för mig, ett digitalt utbildningsmaterial i medie- och informationskunnighet som vänder sig till skolor, skolbibliotek och folkbibliotek, bör utökas. Jag ser att även spelar en viktig roll för ökad medie- och informationskunnighet hos både elever och vuxna. Jag vill därför att regeringen ger i uppdrag att inrätta ett kunskapslyft för lärare i medie- och informationskunskap. Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:341 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 12. Kulturpolitikens huvuduppgift är att ge förutsättningar för att mer konst och kultur skapas samt att mer konst och kultur kan möta en publik. Detta har viktiga funktioner även för andra delar av samhället i form av utbildning och bildning, hälsa, integration och tillväxt. Den illegala spridningen av film kostar svensk film ca (siffror). Detta är långsiktigt ett stort hot mot filmen som konstart. Om människor slutar att betala för att se film undergräver detta branschens möjlighet att leva och utvecklas som fri konstart. behöver en sammanhängande och väl genomarbetad politik för att komma till rätta med detta växande problem. Vi vill därför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utarbeta en sammanhängande och långsiktig strategi. Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:341 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 12 samt 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 15. Vi anser att rådande filmpolitik inte ger förutsättningar för en livskraftig filmbransch i . De filmpolitiska förändringar som genomförts har inte förbättrat förutsättningarna för filmbranschen i stort. Stiftelsen Svenska Filminstitutets (SFI) samarbete med filmbranschen via de branschråd som finns på plats via den statliga filmpolitiken fungerar inte tillfredsställande. Vi vill att branschen via råden får ett större inflytande än vad som är fallet . Kritiken mot branschråden har varit tung, inte minst från branschen själv och frågan har återkommande hamnat i medialt fokus. Även Statskontoret har kritiserat att övergången till den nya statliga filmpolitiken inte har fungerat tillfredsställande vad gäller branschens inflytande via de aktuella råden. Stora delar av den kritik som har framkommit har haft poänger och delas av oss, t.ex. är ett av problemen att branschråden bara håller möten . Vi anser vidare att det inte bör ingå i SFI:s målsättningar att anslå ekonomiska medel efter könsfördelning. Kvalitetssäkring och bedömning sett till innehållet bör vara de primära kriterierna för huruvida en film får produktionsstöd, framför olika former av kvotering. Jämställdhet innebär för att män och kvinnor är lika inför lagen och har samma rättigheter och skyldigheter och att alla människor oavsett könstillhörighet har rätt och möjlighet att välja sin egen väg i livet. Vi menar således att jämställdhet inte per definition innebär att män och kvinnor måste göra exakt samma saker i exakt samma omfattning. Vi vill att åtgärder vidtas i en riktning som ger branschen större möjlighet till insyn och påverkan. Vi vill inte heller att dagens filmpolitik ska ha någon målsättning för att någondera könet ska ha en bestämd minimiandel av produktionsstödet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lokala filmarkiv och nationalscen för film, punkt 3 (SD, V) av (SD), Ciczie Weidby (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:137 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:2864 av och (båda MP). Biografernas digitalisering och framväxten av nya digitala visningsformer för livesändningar av exempelvis dans, opera och annan musikföreställning har gett möjligheter till ett ökat och mer flexibelt kulturutbud i hela landet. Av Landsbygdskommitténs betänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd framgår att digitaliseringen av film medfört att vilande biografer på mindre orter har kunnat öppnas igen (SOU 2017:1). I Stiftelsen Svenska Filminstitutets arkiv finns närmare 9 000 filmer. Om kommande generationer ska kunna ta del av vårt filmiska kulturarv, , måste det digitaliseras. Vi anser att det svenska filmiska kulturarvet har lika stor vikt som andra kulturarv och det får inte förfalla. Det filmiska kulturarvet får inte heller vara otillgängligt för allmänheten. Med den digitalisering som görs kan filmerna visas på alla digitala biografer och på webben, via dvd och tv m.m. Det handlar kort sagt om en historisk möjlighet att göra kulturarvet tillgängligt i stor skala, som det finns en historisk risk att större delen av filmarvet går förlorat om inte denna chans tillvaratas. Det finns många problem i arbetet med att digitalisera. Dock menar SFI att läget nu ser ljusare ut än bara . Däremot står de lokala filmarkiven inför samma tekniska problem som har mött och de har generellt mindre resurser än de nationella arkiven för att påbörja digitaliseringsprojekt. Med det sagt måste satsningarna kvarstå. Vi vill att regeringen utreder statusen för de lokala filmarkiven och säkerställer att det finns kompentens, teknik och ekonomiska resurser att digitalisera dessa arkiv. Vidare bör regeringen fastställa om det kan vara aktuellt med ett uppdrag för SFI att ta hand om lokala filmarkiv som riskerar att bli förstörda. Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7 samt 2019/20:3151 av (SD) yrkande 2, 2019/20:1056 av (SD) yrkande 1 och 2019/20:1152 av (M), 2019/20:1459 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2948 av (M), 2019/20:3125 av (M) yrkandena 2–4, 2019/20:3151 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:3378 av m.fl. (L) yrkande 13. Public service, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrande-frihetsgrundlagen, är grundbultar i vårt mediesystem och i förlängningen i vår demokrati. För oss fyller public service en viktig funktion då det är att betrakta som ett allmänintresse. Utifrån socialkonservativa och nationalistiska utgångspunkt är det av yttersta vikt att det finns en medial aktör som skapar kvalitetsinnehåll på svenska språket, har till uppdrag att spegla hela vårt land och är tillgänglig för samtliga medborgare oavsett enskilda medborgares fysiska förutsättningar. Public service har ett viktigt grunduppdrag i att arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation, ha ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion för svenska folket, producerat på svenska i och vara en aktör som främjar svenska språket och belyser svensk kultur och natur. Utöver det har public service även ett särskilt viktigt uppdrag att säkerställa att betydelsefull information når hela befolkningen vid krissituationer. Det är därför också viktigt att public service-bolagen får de adekvata resurser de behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts dem. har vi förespråkat en översyn av finansieringen av public service, med utgångspunkt i ett skattebaserat system utifrån en modell som är utformad likt begravningsavgiften. Eftersom skatten då blir anpassad efter de faktiska kostnaderna som mediet uppbär, hindras politiska intressen att ta kontroll över public services finansiering. Övriga partier anslöt sig senare till vårt förslag. Skattefinansierade system kräver hög tilltro och trovärdighet. Detta sker vanligtvis inom övrig offentlig förvaltning genom offentlighetsprincipen som garanterar transparens. Med nuvarande finansieringsmodell blir det allt viktigare att man känner förtroende för verksamheten och innehållet. Därför krävs det att nuvarande system, för att få folklig legitimitet, reformeras med flertal åtgärder för att säkra och stärka innehållets saklighet och opartiskhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:1056 av (SD) yrkande 1, 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2019/20:1152 av (M), 2019/20:1459 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2948 av (M), 2019/20:3125 av (M) yrkandena 2–4, 2019/20:3151 av (SD) yrkandena 2–4 och 2019/20:3378 av m.fl. (L) yrkande 13. Det sker stora och snabba förändringar inom medieområdet och medievärlden har breddats med ett allt mer differentierat medieutbud. Med den digitala utvecklingen har många fördelar tillkommit, men är tidningar under ekonomisk press. Public service spelar en stor roll för spegling av hela landet. Den behövs sida vid sida med de privata aktörerna för att ha en mångfald av perspektiv. Ett fortsatt brett uppdrag för public service är centralt för att utbudet ska vara fortsatt relevant för många i .