bet · H701KrU10 · 2020-04-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. konstnärlig frihet, konstnärers och kulturarbetares villkor, tillgång till kultur i hela landet, språk, nationella minoriteter, litteratur och bibliotek. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (M, C). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Avtal för konstnärers ersättningar Villkor och stöd för kulturskaparna Kultur i hela landet Internationella och lånecentralen för mångspråk Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Konstnärlig frihet, punkt 1 (M) 2.Konstnärlig frihet, punkt 1 (C) 3.Konstnärlig frihet, punkt 1 (L) 4.Konstnärligt företagande, punkt 2 (KD) 5.Kulturbryggan, punkt 4 (M) 6.Avtal för konstnärers ersättningar, punkt 5 (KD) 7.Villkor och stöd för kulturskaparna, punkt 7 (C) 8.Villkor och stöd för kulturskaparna, punkt 7 (V) 9.Kultursamverkansmodellen, punkt 8 (M) 10.Kultursamverkansmodellen, punkt 8 (C) 11.Kultursamverkansmodellen, punkt 8 (L) 12.Kultur i hela landet, punkt 9 (SD) 13.Kultur i hela landet, punkt 9 (C) 14.Språk, punkt 13 (SD) 15.Nationella minoriteter, punkt 14 (SD) 16.Nationella minoriteter, punkt 14 (C) 17.Läsfrämjande åtgärder, punkt 17 (M) 18.Läsfrämjande åtgärder, punkt 17 (L) 19.Biblioteksentreprenad, punkt 18 (V) 20.Internationella och lånecentralen för mångspråk, punkt 19 (SD) 21.Trygga bibliotek, punkt 20 (SD) 22.Trygga bibliotek, punkt 20 (L) 23.Fjärrlån av e-böcker, punkt 22 (V) 24.Enprocentsregeln, punkt 24 (SD) 25.Nordisk kulturkanon, punkt 25 (SD) 1.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 26 (M) 2.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 26 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat och avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4 samt 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 4 (KD) 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 6. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 5 (M) Avtal för konstnärers ersättningar 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 6 (KD) 2019/20:2898 av och (båda MP) yrkande 6. Villkor och stöd för kulturskaparna 2019/20:2861 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) 2019/20:1237 av (S), 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 9 (M) Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) Kultur i hela landet 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 2 i denna del och 9. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) 2019/20:2419 av (M). 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 5. 2019/20:2897 av och (båda MP). 2019/20:634 av m.fl. (SD) och 2019/20:3053 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 14 (SD) 2019/20:353 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:357 av m.fl. (SD), 2019/20:1612 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:2898 av och (båda MP) yrkande 5 och 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) 2019/20:7 av (KD) och 2019/20:8 av (KD). 2019/20:324 av (S). 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkandena 1 och 7, 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 17 (M) Reservation 18 (L) 2019/20:137 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 19 (V) Internationella och lånecentralen för mångspråk 2019/20:338 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2898 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 20 (SD) 2019/20:338 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (L) 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 6 och 2019/20:2898 av och (båda MP) yrkandena 1 och 3. 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Reservation 23 (V) 2019/20:2024 av m.fl. (M). 2019/20:358 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:959 av i m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:1246 av (S). Reservation 24 (SD) 2019/20:632 av m.fl. (SD). Reservation 25 (SD) Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), Per Lodenius (C), (SD), (M), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), Ciczie Weidby (V), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som gäller bl.a. konstnärlig frihet, konstnärers och kulturarbetares villkor, tillgång till kultur i hela landet, språk, nationella minoriteter, litteratur och bibliotek. Av dessa bereds 19 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns de motionsyrkanden som bereds förenklat. Utskottet träffade för att få information om förläggarverksamhet och bokutgivning. informerade Länsteatrarna i utskottet om sin verksamhet. besökte utskottet för att få information om verksamheten. höll en särskild debatt om mediernas och kulturens oberoende . Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är följande: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Konstnärspolitiska utredningen tillsattes av regeringen och redovisade sitt uppdrag . I betänkandet Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23) redovisades förslag som ska stimulera arbetsmarknaden så att fler konstnärer kan leva på sitt konstnärliga yrke. Förslagen avser även bl.a. att stärka konstnärernas position i dagens digitaliserade samhälle samt att ge bättre förutsättningar för att ungdomar i hela landet, oavsett socioekonomisk bakgrund, ska våga välja konstnärsyrket. Utredningen har tydliggjort behovet av ett samlat grepp för att stärka konstnärernas villkor och den infrastruktur de verkar i. Ett flertal remissinstanser har lämnat synpunkter på utredningens förslag. Konstnärspolitiska utredningens förslag bereds i . Beredningen har resulterat i att regeringen gav en rad centrala myndigheter uppdrag som syftar till att förbättra professionellt verksamma konstnärers och kulturskapares villkor. Regeringen har vidare aviserat en skrivelse om konstnärernas villkor . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kvalitetsaspekter, kulturformer och konstnärlig frihet inom kulturområdet. Jämför reservation 1 (M), 2 (C) och 3 (L). m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3048 yrkande 1 åtgärder för att minska den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll. Regeringen bör se över regleringsbrev och statliga uppdrag i syfte att minska den politiska styrningen av konsten och kulturens innehåll. Armlängds avstånd ska råda mellan kulturens utövare och politikerna. I kommittémotion 2019/20:3255 yrkande 1 vill Per Lodenius m.fl. (C) att ett brett kulturliv ska främjas där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar. Den konstnärliga friheten betonas i yrkande 5 i samma motion. Motionärerna framhåller att konsten behöver skyddas från direkt påverkan när den betalas av det offentliga för att säkra den konstnärliga friheten – det som kallas principen om armlängds avstånd. I kommittémotion 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att målen för kulturpolitiken ska utgå från frihet, mångfald och kvalitet. I samma motion yrkande 4 vill motionärerna att stödet till kulturen ska vara kvalitetsdrivande. Alla statliga bidrag och anslag till bl.a. institutioner, kulturskapare och fria grupper ska vara utformade på ett sätt som bidrar till långsiktig kvalitetsutveckling. Särskilda utvärderingsgrupper bör tillsättas för att utvärdera kvalitetsaspekter. Principen om armlängds avstånd ska gälla och säkras. Som framgår av de nationella kulturpolitiska målen ska statliga insatser på det kulturpolitiska området bl.a. främja en mångfald av kulturuttryck i samhället, vilket innebär att det finns behov av riktade kulturpolitiska insatser. Styrningen av dessa insatser behöver regelbundet följas upp, både utifrån regelverket för mål- och resultatstyrning och utifrån tillämpningen av principen om armlängds avstånd. fick Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys) i uppdrag av regeringen att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. I uppdraget ingår att analysera hur kulturpolitiska insatser kan påverka den konstnärliga friheten inom bidragsgivandet och i styrningen av verksamheten. Uppdraget rör stora delar av kulturen, förutom de delar som omfattas av speciallagstiftning såsom arkiv, bibliotek, museer och kulturmiljö. Översynen av bidragsgivningen ska avgränsas till kulturpolitiska insatser på statlig nivå. När det gäller verksamhetsstyrningen ska lokal och regional nivå vara i fokus. Tillämpningen av principen om armlängds avstånd i verksamhetsstyrningen bör enligt uppdraget särskilt belysas, däribland huruvida beslut har fattats av sakkunniga eller av politiker och hur kulturinstitutionernas relation till den politiska beslutsnivån ser ut. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet delar motionärernas uppfattning om den fria konstens betydelse och vikten av att konstnärlig verksamhet står fri från politikens påverkan i ett demokratiskt samhälle. Utskottet delar också uppfattningen att ett brett kulturliv och en långsiktig kvalitetsutveckling bör främjas. Mot bakgrund av bl.a. uppdraget till Kulturanalys är utskottet dock inte berett att bifalla motionerna. Motionerna 2019/20:3048 (M) yrkande 1, 2019/20:3255 (C) yrkandena 1 och 5 samt 2019/20:3070 (L) yrkandena 1 och 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stärka det konstnärliga företagandet. Jämför reservation 4 (KD). m.fl. (KD) vill enligt yrkande 12 i kommittémotion 2019/20:2790 stärka det konstnärliga företagandet. har regeringens uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja konstnärers villkor inom de kulturella och kreativa näringarna. Det innebär bl.a. att följa och informera om konstnärers företagande. Uppdraget ska redovisas i nämndens årsredovisning . Vidare ska , i samverkan med upphovsrätts-organisationerna inom de olika konstområdena, kartlägga digitaliseringens konsekvenser för konstnärer och analysera deras förutsättningar att verka i det nya digitala landskapet. I uppdraget ingår att undersöka olika sätt att stödja konstnärers möjlighet att utifrån gällande rätt verka i den digitala miljön och att där nyttja, tillvarata och säkerställa rättigheterna till sina verk. ska med sin sakkunskap bistå i detta uppdrag. Uppdraget ska redovisas särskilt till regeringen . () har i uppdrag av regeringen att redovisa vilka insatser myndigheten gjort inom kulturella och kreativa näringar nationellt och internationellt samt att göra en bedömning av dessa insatser. Inom ramen för den svenska export- och investeringsstrategi som presenterades ska samarbetsstrukturer för bl.a. de kulturella och kreativa näringarna fortsätta att utvecklas. har i uppdrag att redovisa hur myndigheten har arbetat för att utveckla information till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Utskottet vill betona vikten av åtgärder för att stärka det konstnärliga företagandet men med hänvisning till pågående insatser avstyrks motion 2019/20:2790 (KD) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stödja kollektivverkstäder och kollektiva ateljéer i hela landet. I motion 2019/20:2863 yrkande 6 vill m.fl. (MP) stödja kollektivverkstäder och kollektiva ateljéer i hela landet. Kollektivverkstäder och kollektiva ateljéer spelar en stor roll för möjligheten att utöva konstnärskap. Behovet av lokaler är stort, särskilt i storstadsområdena. Utskottet delar motionärernas bedömning att tillgången till kollektivverkstäder och kollektiva ateljéer spelar en stor roll för konstnärernas möjlighet att utöva sin verksamhet. Frågan om möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet har behandlats i Konstnärspolitiska utredningens betänkande Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23). Utredningens förslag bereds inom , och som framgår ovan är en skrivelse om att stärka konstnärers villkor planerad till . Utskottet ser inga skäl att föregripa pågående arbete och avstyrker därför motion 2019/20:2863 (MP) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att skapa goda förutsättningar för nyskapande kultur. Jämför reservation 5 (M). I kommittémotion 2019/20:3048 yrkande 5 vill m.fl. (M) skapa goda förutsättningar för nyskapande kultur. Motionärerna framhåller att ett riktat stöd för nya konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är en investering som lägger grunden till framtidens svenska konst- och kulturskapande. Kulturbryggan bör värnas och förbättras löpande samt byggas ut. Statsbidrag till nyskapande kultur fördelas av det särskilda beslutsorganet Kulturbryggan vid enligt förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur. Bidraget ska främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Bidrag får ges till verksamhet i projektform. Bidragen fördelas inom ramen för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. har avsatts för Kulturbryggan. Kulturbryggan ska kunna lämna stöd till samtliga konst- och kulturområden och ska i sin verksamhet arbeta för innovativ samverkan med andra finansiärer, såväl privata som offentliga. Vidare ska möjliga medfinansieringslösningar som kan finnas inom ramen för EU:s kultur- och medieprogram Kreativa och andra EU-program uppmärksammas. Utskottet vill framhålla vikten av goda förutsättningar för nyskapande kultur. Med hänvisning till Kulturbryggans bidragsgivning, regeringens pågående ovannämnda beredning av Konstnärspolitiska utredningens förslag om konstnärers villkor och kommande skrivelse finner utskottet dock inte skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3048 (M) yrkande 5. Avtal för konstnärers ersättningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande angående avtalet om medverkans- och utställningsersättning för konstnärer. Jämför reservation 6 (KD). I kommittémotion 2019/20:2790 yrkande 11 lyfter m.fl. (KD) fram att avtalet för konstnärers ersättningar för medverkan i utställningar () behöver utvecklas. gäller för statliga institutioner och bestämmer ekonomisk ersättning till konstnärer för att ställa ut verk som konstnären äger. Avtalet syftar till att skapa bättre villkor för bild- och formkonstnärerna genom att öka deras möjligheter att få ersättning för konstnärligt arbete i utställningssammanhang. Samtliga statliga museer som bedriver utställningsverksamhet har i sina regleringsbrev ett återrapporteringskrav om efterlevnaden av . Mot bakgrund av dessa uppdrag, pågående beredning av Konstnärspolitiska utredningens förslag och kommande skrivelse om konstnärernas villkor avstyrker utskottet motion 2019/20:2790 (KD) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka biblioteksersättningen. I motion 2019/20:2898 yrkande 6 anför och (båda MP) att biblioteksersättningen behöver fortsatt öka. Bibliotekens legitimitet bärs upp av att upphovsrättsinnehavarna har rimliga villkor vid utlåning och användande av deras verk inom bibliotekens tjänster. Biblioteksersättningen ska bidra till att förbättra de litterära upphovsmännens ekonomiska villkor. ingicks en överenskommelse mellan och upphovsmännens organisationer om en ny höjd nivå på biblioteksersättningens grundbelopp . Till följd av detta beräknas den totala biblioteksersättningen 2020 uppgå till ca , vilket är en höjning med jämfört med . Biblioteksersättningen fördelas inom anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Utskottet avstyrker motion 2019/20:2898 (MP) yrkande 6. Villkor och stöd för kulturskaparna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturarbetares villkor, regelverk för fria grupper inom scenkonsten, stärkt skydd för konstnärer, inrättande av en konstnärsombudsman, kunskapsstöd till konstaktörer i hela landet och bättre förutsättningar för icke-offentliga aktörer. Jämför reservation 7 (C) och 8 (V). I kommittémotion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7 lyfts frågan om kulturarbetares villkor. Motionärerna anför att det finns många olika sätt att förbättra villkoren för kulturarbetare. Motionärerna vill förbättra möjligheterna för kulturarbetare som är företagare och frilansare att ta del av socialförsäkringarna, t.ex. genom särskilda informationsinsatser. m.fl. (V) begär i partimotion 2019/20:3103 yrkande 6 att regeringen gör en översyn av regelverken för de fria grupperna inom scenkonsten. För att de fria grupperna ska vara en kraft att räkna med och kunna erbjuda föreställningar i hela landet behövs långsiktiga verksamhetsbidrag och en höjning av anslagen. I motion 2019/20:2861 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 anförs att skyddet måste stärkas för konstnärer som utsätts för hot, hat och otillbörlig påtryckning som syftar till att inskränka den konstnärliga friheten. En konstnärsombudsman bör inrättas vid stötta och vägleda utsatta konstnärer. m.fl. (MP) vill i motion 2019/20:2863 yrkande 3 främja kunskapsstöd till konstaktörer i hela landet med utgångspunkt i samtidskonstuppdrag. I samma motion yrkande 7 efterlyses bättre förutsättningar för icke-offentliga aktörer. Konstnärspolitiska utredningen anförde i sitt betänkande, Konstnär – oavsett villkor (SOU 2018:23), att det finns ett behov av att ta ett samlat grepp för att stärka konstnärernas villkor och den infrastruktur de verkar i. Som framgår ovan gav regeringen uppdrag till flera centrala myndigheter som ett första steg i arbetet med att stärka konstnärers villkor inom samtliga konstarter, så som scen, bild- och form, ord, film och ton. I avsnittet Konstnärligt företagande ovan redogörs för uppdragen till att bl.a. kartlägga digitaliseringens konsekvenser för konstnärer och att göra insatser för att främja konstnärers villkor inom de kulturella och kreativa näringarna. I detta sammanhang ska också nämnas uppdrag om insatser inom kulturella och kreativa näringar nationellt och internationellt. Vidare har i uppdrag att redovisa arbetet med att utveckla information till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Som framgått ovan har regeringen aviserat att en skrivelse om konstnärernas villkor ska lämnas . antog regeringen handlingsplanen Till det fria ordets försvar – Åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. Målet med handlingsplanen var att lägga grunden för ett mer systematiskt arbete och att stärka det förebyggande arbetet genom ökad kunskap och riktade åtgärder som kan minska utsattheten för hot och hat hos nämnda grupper. Som ett led i handlingsplanen har utarbetat en vägledning för att motverka hot och hat. Vägledningen riktar sig till professionellt utövande konstnärer i yrkesroller inom samtliga konstområden. De frågor som vägledningen tar upp rör hatbrott, hot och olaga hot, fysiskt våld, trakasserier och mobbning samt diskriminering. gav regeringen i uppdrag att uppmärksamma konstnärers utsatthet för hot, våld och trakasserier i relation till sin yrkesutövning. I uppdraget ingår att samråda med relevanta aktörer och att informera om konstnärers situation och behov. Inom ramen för handlingsplanen har haft ett uppdrag att ta fram utbildnings- och informationsmaterial för att stödja deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat. Myndigheten har tagit fram webbplatsen som erbjuder samlad och lättillgänglig information som kan användas av olika målgrupper, t.ex. det civilsamhällesorganisationer, enskilda opinionsbildare och myndigheter. gav regeringen i uppdrag att sprida det utbildnings- och informationsmaterial som myndigheten tagit fram för att stödja personer som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat i det offentliga samtalet. Uppdraget syftar till att öka kännedomen om och användningen av materialet, bland både utsatta och dem som stödjer utsatta. Arbetet ska bedrivas i samverkan med och andra relevanta statliga och ickestatliga aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3255 (C) yrkande 7, 2019/20:3103 (V) yrkande 6, 2019/20:2861 (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2863 (MP) yrkandena 3 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om översyn för ökad kulturell jämlikhet och likvärdighet vad gäller bidrag enligt den regionala samverkansmodellen samt om utveckling och översyn av formerna för kultursamverkansmodellen. Jämför reservation 9 (M), 10 (C) och 11 (L). (S) yrkar i motion 2019/20:1237 på att möjligheten att se över statens bidrag till den regionala samverkansmodellen ska undersökas för ökad kulturell jämlikhet och likvärdighet. I kommittémotion 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att kultursamverkansmodellen behöver utvecklas. Motionärerna värnar kultursamverkansmodellen men framhåller behovet av vidareutveckling och reformer. Rollerna inom samverkansmodellen måste tydliggöras och kontaktytorna förbättras för kulturinstitutioner och fristående kulturutövare. Per Lodenius m.fl. (C) anför i kommittémotion 2019/20:3255 yrkande 2 i denna del att kultursamverkansmodellen bör utvecklas. Motionärerna vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. I partimotion 2019/20:3358 av m.fl. (L) begärs i yrkande 7 att formerna för kultursamverkansmodellen ses över. Samverkansmodellen har en nyckelroll för ett rikt kulturliv med både bredd och djup. Det nationella stödet bör präglas av långsiktighet och fördelas med större förtroende för de lokala och regionala kompetenserna. Kultursamverkansmodellen syftar till att främja en stabil utveckling och synliggörande av det regionala och lokala kulturlivet. Målet är att föra kulturen närmare medborgarna och att ge regionerna ett ökat ansvar och ökad frihet inom kulturområdet. Regionernas fördelning ska främja att invånarna har en god tillgång till de sju kulturområdena dans/teater/musik, museiverksamhet, bibliotek och läsfrämjande, enskild arkivverksamhet, bild och form, film samt hemslöjd. beslutar om statsbidragen inom ramen för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet och ansvarar för uppföljningen av modellen. Inom ramen för kultursamverkansmodellen finns ett samverkansråd inrättat vid . samordnar de statliga perspektiven och värnar de nationella kulturpolitiska målen inom modellen. I rapporten – uppföljning av kulturområdenas årliga bidrag 2010–2018 presenterade en samlad bild av utvecklingen av kulturområdenas årliga bidrag fördelat på regioner.