bet · H701UbU23 · 2020-06-08 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med regeringen att det är en radikal åtgärd att lyfta ut eleven från den ordinarie undervisningen och att målet är en återgång till närundervisning i ordinarie undervisningsgrupp och att regeringens förslag därför innebär att ett beslut om särskilt stöd i form av distansundervisning ska få avse högst en termin åt gången. Utskottet vill framhålla att eleven ska kunna få återgå till närundervisning tidigare, om det bedöms lämpligt. Rektorn ska också kunna besluta att distansundervisning ska användas än en termin. Utskottet vill även upplysa om att behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses ska framgå av ett åtgärdsprogram. Eftersom ett beslut om distansundervisning avser en annan form av undervisning bör åtgärdsprogram om sådan undervisning också innehålla en plan för elevens återgång till ordinarie undervisning. Av programmet ska det också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen (3 kap. 9 § skollagen). Denna dokumentation ska sedan kunna användas av tillsynsmyndigheten för att följa upp hur bestämmelserna tillämpas och efterlevs. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag om distansundervisning och avstyrker med det anförda motion 2019/20:3561 (SD) yrkande 2. Behörighet för lärare som undervisar i modersmål på distans När det gäller frågan om distansundervisande modersmålslärare ska ha lärarbehörighet vill utskottet inledningsvis framhålla att utgångspunkten enligt regeringens förslag är att distanslärarna är behöriga eftersom distansundervisning i flera avseenden ställer högre krav än de som ställs på den som undervisar genom närundervisning. Den lärare som bedriver distansundervisning ska alltså enligt regeringens förslag som huvudregel uppfylla skollagens krav på legitimation och behörighet. Utskottet vill upplysa om att det i propositionen beskrivs undantag från denna huvudregel om det inte finns någon lärare att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven på legitimation och behörighet eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen. I sådana fall får en annan lärare eller förskollärare enligt 2 kap. 18 § skollagen bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska enligt bestämmelsen vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Vidare får en sådan lärare eller förskollärare bara bedriva undervisning under högst åt gången. Ettårsregeln gäller dock inte om undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i bl.a. gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Det sistnämnda undantaget infördes med hänvisning till att det inte finns behöriga lärare att tillgå i den omfattning som behövs för dessa ämnen (prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet s. 269). Utskottet vill framhålla att det fortfarande råder stor brist på lärare i dessa ämnen. Utskottet instämmer därför i regeringens inställning i propositionen att det vore orimligt att vid distansundervisning kräva legitimerade och behöriga lärare i modersmål och yrkesämnen i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Lärare i dessa ämnen bör dock vara lämpliga att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande, dvs. en sådan lärare ska uppfylla de krav som i övrigt ställs i undantagsbestämmelsen i 2 kap. 18 § skollagen. Utskottet vill avslutningsvis upplysa att om en person som avses i den nämnda paragrafen ska användas för att bedriva undervisning , ska huvudmannen enligt 2 kap. 19 § skollagen först fatta beslut om detta. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3561 (SD) yrkande 3. Förutsättningar för att bli godkänd att anordna distansundervisning När det gäller frågan om de förutsättningar som föreslås ska gälla, exempelvis tillräckligt elevunderlag, för att bli godkänd att anordna distansundervisning och att det kravet enbart ska gälla för de som avser att anordna distansundervisning som en reguljär del vill utskottet anföra följande. Regeringen föreslår i propositionen att distansundervisning endast ska få utföras av en huvudman inom skolväsendet som efter ansökan har godkänts som utförare av utbildning där distansundervisning används. För att godkännande ska lämnas ska det krävas att huvudmannen har förutsättningar att utföra distansundervisning av god kvalitet och att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. I fråga om villkoret att det behövs ett tillräckligt elevunderlag för att kunna få ett godkännande kan utskottet konstatera att det enligt regeringens förslag bara är ett begränsat antal elever i hela landet som ska kunna få distansundervisning. Det är därmed enligt regeringens uppfattning inte möjligt eller önskvärt med alltför många huvudmän som utför distansundervisning. Elevunderlaget bör därför enligt regeringen beaktas vid godkännandeprövningen. I propositionen behandlas frågan om att kravet på tillräckligt elevunderlag innebär att såväl kommunala som enskilda huvudmän, som i sig kan vara mycket lämpliga att bedriva distansundervisning för någon eller några av sina egna elever, inte kan få godkännande utan att också bli säljare av tjänster via entreprenad. Regeringen bedömer i sammanhanget att ett antal huvudmän kommer att specialisera sig på distansundervisning. Det kan enligt regeringen finnas en risk för fördröjning av stödåtgärder i form av distansundervisning initialt, men när systemet är utbyggt och det finns ett antal godkända utförare av distansundervisning bör denna risk vara mycket liten. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och avstyrker med det anförda motion 2019/20:3571 (KD) yrkande 4. Distanslärarens kontakt med eleven när distansundervisning används När det gäller att man bör precisera regeringens förslag att distansläraren ska ha regelbunden direktkontakt med eleven när distansundervisning används vill utskottet framhålla att det framgår av propositionen att direktkontakten kan bestå i närundervisning eller fjärrundervisning. Enligt regeringens förslag får även andra former av undervisning användas i utbildning där distansundervisning används. Vidare sägs att vad som utgör tillräcklig regelbundenhet får avgöras från fall till fall med hänsyn till omständigheterna, inte minst till elevens disciplin, mognad och behov. Vissa elever kan ha ett betydligt större behov av stöd och återkoppling än andra. De individuella behoven måste vara styrande när läraren skapar förutsättningar för att eleven ska kunna nå de kunskapskrav som minst ska uppnås enligt kursplaner och ämnesplaner. Direktkontakten kan behövas i större utsträckning när det är fråga om svårare utbildningsmoment. Eleven kan dock även när det gäller delar av utbildningen som eleven upplever som lättare ibland behöva få en direkt återkoppling på sitt arbete. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att föreslå några ytterligare preciseringar och avslår motion 2019/20:3571 (KD) yrkande 5. Bidrag till en enskild huvudman När det gäller frågan att stryka regeringens förslag om att kommuner inte ska vara skyldiga att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen kan utskottet konstatera följande. Kriteriet organisatoriska eller ekonomiska svårigheter används i skollagen bl.a. när en hemkommun inte är skyldig att betala tilläggsbelopp till en huvudman inom skolväsendet för ett barn eller en elev om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Utskottet vill upplysa om att begreppet organisatoriska eller ekonomiska svårigheter behandlas i avsnitt 5.3.2 i regeringens proposition Den nya skollagen - för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). Av propositionen framgår att uttrycket betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter förekommer på ett antal ställen i både 2010-års och 1985-års skollagar. Uttrycket används för att ange i vilka situationer en elevs möjlighet att välja skola direkt eller indirekt begränsas, t.ex. genom att en kommun kan frångå ett önskemål om placering eller genom att elevens hemkommun inte är skyldig att ersätta huvudmannen för den skola där eleven vill gå för kostnaden för särskilt stöd på grund av att eleven har ett omfattande stödbehov. Utskottet finner inga skäl att frångå regeringens förslag i denna del och avstyrker med det anförda motion 2019/20:3571 (KD) yrkande 6. Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) med den ändringen att 21 kap. 5 § andra stycket och 6 § 2 och 3 ska utgå, 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen bör vidta övriga nödvändiga ändringar i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2019/20:127 punkt 2 och motion 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkande 7, bifaller delvis proposition 2019/20:127 punkt 1 och avslår motion 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkande 1. Regeringen föreslår att den ska få meddela föreskrifter som begränsar elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt i vilken omfattning fjärrundervisning får användas i dessa skolformer. I sina skäl till förslaget anger regeringen att det handlar om skolans socialiserings- och värdegrundsuppdrag. Vi anser också att detta är två viktiga uppdrag men att skolans övergripande kunskapsuppdrag är överordnat. Därför anser vi att förslaget om att begränsa omfattningen av fjärrundervisning bör avslås. Det bör enligt vår mening inte byggas in onödiga begränsningar som hindrar elevers möjligheter till en kvalitativ undervisning av ämnesbehöriga lärare genom fjärrundervisning. Vi vill vidare att regeringen återkommer med förslag om eventuella övriga lagändringar, utöver de ändringar vi behandlar i denna reservation, som kan följa av vad som anförs i reservationen. bör avslå proposition 2019/20:127 i den del som gäller att fjärrundervisning ska begränsas i gruppstorlek och omfattning. Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser – 3 kap. 11 a §, 22 kap. och 23 kap. 17 §, och – rubrikerna närmast före 3 kap. 11 a § och 23 kap. 17 §, 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), b) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar som inte omfattas av förslaget ovan med den ändringen att – 1 kap. 3 § första strecksatsen ska utgå, – i 1 kap. 12 § första meningen ska uttrycket ”31”bytas ut mot ”30” och att 19:e strecksatsen med lydelsen ”distansundervisning i vissa skolformer (22 kap.)” ska utgå, – 3 kap. 9 § andra stycket 2 ska utgå, – 15 kap. 11 § fjärde stycket ska utgå, – 18 kap. 11 § tredje stycket ska utgå, – i 23 kap. 19 § ska uttrycket ", 16 och 17" bytas ut mot "och 16", – 26 kap. 10 § andra stycket ska utgå, – i 28 kap. 2 § 1 ska uttrycket ”, 22 kap. 9 §” utgå, – i 28 kap. 5 § 2 ska kommatecknet efter uttrycket ”17 kap. 35 §” bytas ut mot ordet ”eller” och uttrycket ”eller 22 kap. 18 §” utgå, – i 28 kap. 12 § 7 ska kommatecknet efter uttrycket ”17 a kap. 18 §” bytas ut mot ordet ”eller” och uttrycket ”eller mottagande enligt 22 kap. 14 §” utgå, – i 28 kap. 13 § ska kommatecknet efter uttrycket ”17 a kap. 18 §” bytas ut mot ordet ”eller” och uttrycket ”eller mottagande enligt 22 kap. 14 §” utgå, och – 29 kap. 14 § tredje stycket ska utgå, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen bör vidta övriga nödvändiga ändringar i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2019/20:127 punkt 1 och avslår proposition 2019/20:127 punkt 2 och motion 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi befarar att regeringens förslag till distansundervisning i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan för elever med dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik kommer att permanenta det utanförskap som de hemmasittande eleverna upplever. Vårt förslag till lösning på detta problem är att återskapa en skola där alla elever kan fullfölja sin skolplikt. Vi ställer oss därför inte bakom regeringens förslag om distansundervisning för elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. En konsekvens av vårt förslag är att även propositionens delar om entreprenad vid distansundervisning faller. Vi vill vidare att regeringen återkommer med förslag om eventuella övriga lagändringar, utöver de ändringar vi behandlar i denna reservation, som kan följa av vad som anförs i reservationen. bör avslå propositionen i den del som avser distansundervisning (kap. 5). Vissa frågor om fjärrundervisning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkandena 1–6 och 8 samt 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3564 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. I propositionen föreslår regeringen att fjärrundervisning ska få användas om huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa behöriga lärare eller om elevunderlaget är begränsat. Även om det förekommer en brist på behöriga lärare, vilken kan variera i landet, föredrar vi utredarens förslag som innebär att fjärrundervisning ska få användas endast om det inte finns någon lärare som uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § skollagen (2010:800) att tillgå inom en huvudmans skolenhet eller om elevunderlaget är otillräckligt. Vi motsätter oss också regeringens förslag om att en skolhuvudman ska få besluta om att använda fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången. Begränsningen riskerar enligt vår mening att leda till kortsiktighet som försämrar huvudmannens möjligheter att utveckla och bygga upp kompetens kring fjärrundervisning, dels i fråga om undervisningsformen i sig, dels i fråga om att bygga upp en ämnesdidaktisk kompetens för fjärrundervisningens specifika förutsättningar. En kvalitativ fjärrundervisning kräver långsiktighet, i såväl infrastruktur som kompetens. Därför bör huvudmannens beslut gälla åt gången. Enbart om huvudmannen kan erbjuda kvalitativ undervisning av ämnesbehöriga och legitimerade lärare bör undervisningen återgå till närundervisning. Vi anser också att man bör ser över fjärrundervisningens möjligheter att underlätta spetsutbildningar och möjligheter för elever att läsa vidare i en snabbare takt och i högre ämnes- och kursnivåer. Regeringen föreslår också begränsningar av fjärrundervisning, såväl i ämnesmässig omfattning som i fråga om procentandelar av en elevs totala undervisningstid. Vi anser att fjärrundervisning ska vara tillåtet i alla ämnen. Vi motsätter oss också förslaget om att fjärrundervisning normalt endast bör utgöra en mindre del av undervisningen för en elev i de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör den totala andelen fjärrundervisning begränsas enligt regeringens förslag. Vi anser att fjärrundervisning ska kunna vara en större del av undervisningen för en elev i de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan liksom i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Vi anser att det i stället ska vara elevernas behov av kvalitativ undervisning av ämnesbehöriga, legitimerade och skickliga lärare som ska styra omfattningen av fjärrundervisningen. Vi välkomnar att regeringen möjliggör fjärrundervisning på entreprenad. Detta kommer att leda till en mer effektivt använd lärarkompetens och innebär nya möjligheter till innovativa lösningar där elevernas möjligheter till kvalitativ undervisning säkerställs i högre grad. , , bör det ses om det finns ett behov av regelförenklingar som möjliggör för fler utbildningsaktörer att erbjuda fjärrundervisning. För att säkerställa en hög kvalitet kan en sådan lösning exempelvis vara att införa en s.k. fjärrundervisningshuvudman. Det skulle innebära att Skolinspektionen ger tillstånd som kan återkallas vid kvalitetsbrister. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa frågor om fjärrundervisning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3564 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkandena 1–6 och 8 samt 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Enligt regeringens förslag ska fjärrundervisningen bedrivas i skolans lokaler i närvaro av en handledare som ska vara en person som är lämplig för ändamålet. Vi ser stora risker med att detta inbjuder till att mer obehörig personal anställs på skolorna och att det mervärde som fjärrundervisningen enligt regeringens förslag ska garanteras eleven inte kommer att uppfyllas. Vi anser därför att närvarande personal vid fjärrundervisning ska ha lärarbehörighet. Vi är också negativa till förslaget att undanta fjärrundervisande modersmålslärare från krav på lärarbehörighet. Gymnasieskolan används redan som ett verktyg för integration av nyanlända i och med tillgången till språkintroduktionsprogram. Vi anser därför att även fjärrundervisande modersmålslärare ska ha lärarbehörighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa frågor om fjärrundervisning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3564 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkandena 1–6 och 8 samt 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Jag delar inte den grundläggande syn på skolan som () framhåller i sitt remissvar på propositionen om skolans uppgift att förmedla kunskap i olika ämnen eller kurser. Skolan har en för samhället mycket större uppgift. Relationen mellan lärare och elev och ett förtroendefullt klimat är av stor betydelse vid inlärning. Undervisning och inlärning sker i ett socialt samspel. Därför bör slå fast att fjärrundervisning inte ska vara tillåten i andra ämnen än modersmål och integrerad samisk undervisning på lågstadiet. Inte heller på mellanstadiet bör fjärrundervisning vara tillåten i andra ämnen än modersmål, moderna språk och integrerad samisk undervisning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa frågor om fjärrundervisning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:3564 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkandena 1–6 och 8. Propositionen ger ökade möjligheter att använda fjärr- och distansundervisning. Det bidrar exempelvis till att elever i glesbygd kan få undervisning av en behörig lärare utan att behöva pendla långa sträckor. Elever med samiska som modersmål får bättre möjlighet att få sin rätt till undervisning på modersmålet tillgodosedd. Denna förändring ska även gälla för de övriga nationella minoritetsspråken. Fjärrundervisning borde kunna kombineras med vanlig närundervisning så att läraren ska kunna ha några elever i samma klassrum och några på videolänk. Med de begränsningar som den föreslagna lagstiftningen innebär, ska en lärare som ger fjärrundervisning sitta i ett eget klassrum och ha ett antal elever i ett annat klassrum med en handledare vilket innebär ett ineffektivt resursutnyttjande. Jag anser att regelverket borde medge större flexibilitet genom att man exempelvis skulle kunna kombinera olika undervisningsformer. Uppdelningen mellan fjärr- och distansundervisning är ett problem. Det finns olika anledningar till behovet av att få fjärr- eller distansundervisning. Det kan handla om undervisning som tillhandahålls från en annan ort för att den lokala skolan saknar expertis i ämnet i exempelvis hemspråk, distansundervisning som kompletterar den reguljära utbildningen på grund av särskilda behov eller omständigheter, och reguljär distansutbildning som är avsedd för alla elever. En flexibel lagstiftning borde kunna göra det möjligt för elever som av fysiska, psykiska eller andra skäl har beviljats distansundervisning att när det är lämpligt delta i fjärrundervisning från hemmet eller en annan plats. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa frågor om distansundervisning, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkandena 4–6. Vi anser att möjligheten att läsa en utbildning helt på distans bör stå öppen för samtliga elever i gymnasieskolan och inte enbart ses som en undervisningsform för elever som är i behov av särskilt stöd. Regeringen bör därför återkomma till med ett sådant lagförslag som möjliggör för alla elever att läsa en hel gymnasieutbildning på distans. I propositionen föreslår regeringen att skolhuvudmän ska få utföra distansundervisning endast efter en ansökan som har godkänts av Skolinspektionen. Vi motsätter oss detta förslag. Skälet är att det kraftigt beskär huvudmännens möjligheter att skyndsamt sätta in särskilt stöd i form av distansundervisning. Elever som är i behov av särskilt stöd är i behov av snabba och kraftfulla åtgärder för att den bakomliggande problematiken inte ska förvärra skolsituationen. Därför menar vi att ett ansökningsförförande riskerar att fördröja insatser i form av distansundervisning. Skolhuvudmännen ska i stället upplysningsvis anmäla till Skolinspektionen om de bedriver distansundervisning eftersom det är önskvärt att det finns en nationell statistik och uppföljning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa frågor om distansundervisning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3561 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3569 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2019/20:3571 av m.fl. (KD) yrkandena 4–6. Beslut om distansundervisning ska enligt propositionen få avse högst en termin åt gången för elever med en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik när alla andra möjligheter till särskilt stöd är uttömda. Vi befarar att det kommer att leda till sämre incitament för dessa elever att återgå till skolan och att hemmasittandet riskerar att permanentas. Vi befarar också att allt fler elever kommer att få distansundervisning i .