bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Utredningen socialtjänst ska utöver ett antal andra frågor även se över om barnrättsperspektivet behöver förtydligas i SoL mot bakgrund av att lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter trädde i kraft (S 2017:03, dir. 2017:39 och 2018:69). Utredningens slutbetänkande ska lämnas (dir. 2020:46). Motionsyrkanden om uppföljning av och fortsatt arbete efter inkorporeringen av samt vägledningens utformning behandlades i betänkande /18:SoU25 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter (s. 20 f.). Motionsyrkandena – förutom yrkandet om uppföljning (se nedan) – avstyrktes. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:389). Motionsyrkanden om att följa upp och vid behov vidta åtgärder som syftar till att säkerställa att de grundläggande principerna i efterlevs och tillämpas i enlighet med svensk rätt behandlades i utskottets betänkande 2017/18:SoU25 (se förslagspunkt 3) i samband med behandlingen av regeringens proposition 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. Utskottet tillstyrkte motionsyrkandena. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:389). I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen följande (s. 297): Promemorian Vägledning vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (Ds 2019:23) har publicerats och uppdrog regeringen åt att genomföra utbildnings- och spridningsinsatser om vägledningen. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv med förlängd tid till (S 2018:03) som innebär att uppdraget ska redovisas (dir. 2019:57). Dessa uppdrag samt även resultat av det pågående för barnets rättigheter bör beaktas innan ett uppföljningsuppdrag lämnas av regeringen. Regeringen avser därför att återkomma till i frågan om uppföljning av att de grundläggande principerna i efterlevs och tillämpas. Punkten är inte slutbehandlad När det gäller ett motionsyrkande om uppföljning av inkorporeringen av noterar utskottet att regeringen har för avsikt att återkomma till i frågan om uppföljning av att de grundläggande principerna i efterlevs och tillämpas. Regeringens redovisning bör avvaktas. bör därför inte ta något initiativ. Motion 2019/20:3293 (KD) yrkande 83 bör avslås. Utskottet bör inte heller ta något initiativ med anledning av motionerna 2019/20:1227 (S) och 2019/20:3293 (KD) yrkande 84. Motionerna bör avslås. När det gäller frågan om inkorporering av tilläggsprotokoll om åtgärder mot handel med barn, barnpornografi och barnprostitution i svensk lagstiftning är utskottet inte berett att ta något initiativ. Motion 2019/20:3359 (L) yrkande 1 bör avslås. Utskottet konstaterar att har i uppdrag att genomföra utbildnings- och spridningsinsatser om departementspromemorian Vägledning vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (Ds 2019:23). Härutöver pågår flera arbeten på området, bl.a. inom utredningen socialtjänst. Utskottet anser att dessa arbeten bör avvaktas. bör inte ta något initiativ. Motion 2019/20:1914 (L) bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitetssäkring av familjerådgivningen och om särskilt stöd till barn vid skilsmässa. Jämför reservation 61 (SD). I motion 2019/20:735 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att kvalitetssäkra familjerådgivningen. Särskilt stöd till barn vid skilsmässa I motion 2019/20:2195 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om särskilt stöd till barn vid skilsmässa. Av 6 kap. 14 § framgår att det finns bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, om rätten för barn och vårdnadshavare att få stöd och hjälp hos socialnämnden. förmedlar kontakter med andra rådgivande samhällsorgan. Av 3 kap. 3 § SoL framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförande av uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 5 kap. 1 § 9 SoL ska socialnämnden i sin omsorg om barn och unga tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. Kommunen ska enligt 5 kap. 3 § SoL sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning för att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende, umgänge och barnets försörjning (samarbetssamtal). Vidare framgår att kommunen ska sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller genom en annan lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses i lagen en verksamhet som består i samtal med syftet att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete Av 1 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (SOSFS 2011:9) framgår att föreskrifterna ska tillämpas i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten i bl.a. sådan verksamhet som omfattas av 3 kap. 3 § tredje stycket SoL. Av 3 kap. 1 § i föreskrifterna framgår att den som bedriver socialtjänst ska ansvara för att det finns ett ledningssystem för verksamheten. Systemet ska användas för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra verksamhetens kvalitet. Enligt 3 kap. 2 och 3 §§ i föreskrifterna ska den som bedriver socialtjänst med stöd av ledningssystemet dels planera, leda, kontrollera, följa upp, utvärdera och förbättra verksamheten, dels ange hur uppgifterna som ingår i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten är fördelade i verksamheten. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Inom Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) pågår ett arbete med att ta fram en motsvarighet till meddelandeblad om den kommunala familjerådgivningens organisation, sekretess, vittnesplikt m.m. (). Enligt uppgift från MFoF beräknas arbetet vara klart . Bakgrund och pågående arbete Nationell strategi för föräldraskapsstödet Regeringen beslutade om en förnyad Nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd (S2018/04678/FST). Syftet med strategin är att främja barnets hälsa och utveckling. Målsättningen är att alla föräldrar ska erbjudas stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt. MFoF har i uppdrag att stödja genomförandet och följa upp strategin (S2018/04675/FST). Uppdraget delredovisades genom rapporten att stödja genomförandet av och följa upp den nationella strategin för ett stärkt föräldraskapsstöd. I delredovisningen presenterar MFoF de initiativ som tagits, och det arbete som genomförts fram t.o.m. . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen anger budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 156) att föräldraskapsstödsstrategin, som genomsyras av ett barnrättsperspektiv, jämlikhet i hälsa samt jämställdhet och ett jämställt föräldraskap, är vägledande och anger inriktningen för arbetet med föräldraskapsstödet . Uppdrag om att utveckla indikatorer för målsättningar inom bl.a. området familjerådgivning Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd fick i sitt regleringsbrev (S2017/04894/FST) i uppdrag att inom sina verksamhetsområden i samråd med ta fram och utveckla indikatorer som gör det möjligt att följa upp och se utvecklingen i förhållande till målsättningar inom områdena familjerätt, familjerådgivning, internationella adoptioner och föräldraskapsstöd. Indikatorerna ska utgå från regeringens mål för individ- och familjeomsorgen om stärkt skydd för utsatta barn samt visa barns delaktighet och i vilken utsträckning barnet kommer till tals. Uppdraget ska redovisas (S2018/03514/FST). betänkande Se barnet! vårdnadsutredning (Ju 2014:14) konstaterar i sitt betänkande Se barnet (2017:6) bl.a. att fokus i processen behöver flyttas från föräldrarnas konflikt till barnet och barnets rättigheter och behov. I denna del föreslog utredningen bl.a. att barnets bästa och barnets rätt till relevant information och rätt att fritt uttrycka sina åsikter och få dem beaktade skulle tydliggöras i . Utredningens betänkande har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet konstaterar att en förnyad nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd beslutades och att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har i uppdrag att stödja genomförandet och följa upp strategin. Inom denna myndighet pågår också andra arbeten, bl.a. med att ta fram ett nytt meddelandeblad om den kommunala familjerådgivningen. Dessa arbeten bör avvaktas. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motion 2019/20:735 (S) bör avslås. har i sin omsorg om barn och unga enligt 5 kap. 1 § 9 socialtjänstlagen (2001:453) ett ansvar för att tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål om eller ärende om t.ex. vårdnad eller boende har avgjorts. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ. Motion 2019/20:2195 (SD) yrkande 2 bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Stärkt förebyggande arbete och förtydligat uppdrag för , punkt 1 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 26. En närvarande socialtjänst är avgörande för att barn och ungdomar ska kunna få hjälp. arbete måste därför utgå från en ökad kontakt med denna grupp. Det gäller i utredning och möten, men också vid förebyggande åtgärder och tidiga insatser mot barn och ungdomar. Vi anser att det förebyggande arbetet är avgörande för att i ett tidigt skede kunna fånga upp barn och unga som på något sätt riskerar att fara illa. Det kan handla om fältarbete i skolan, på fritidsgården eller i bostadsområdet. Detta arbete måste prioriteras i verksamhet. Ett första steg är att förtydliga det förebyggande uppdraget i socialtjänstlagen. Regeringen bör se över frågan. Nationell kartläggning av förebyggande arbete, punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi menar att det finns ett stort behov av forskning som utvärderar effekterna av tidiga och förebyggande insatser. För att förbättra det förebyggande arbetet måste detta kartläggas och analyseras. Mot denna bakgrund föreslår vi att för hälsa, arbetsliv och välfärd får i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av förebyggande arbete. Nationellt för förebyggande arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården, punkt 3 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 28. I forskningen som utvärderar effekterna av tidiga och förebyggande insatser menar vi att särskilt fokus ska riktas mot barn och unga. Som ett led i ett bättre förebyggande arbete – och för att sprida kunskap om forskning samt beprövade exempel och metoder – anser vi att ett nationellt med fokus på förebyggande arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården bör införas. Mot denna bakgrund anser vi därför att regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som anförs ovan. Utveckling och förbättring av arbete i övrigt, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:203 av (C) yrkande 10, 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:939 av m.fl. (S), 2019/20:2239 av Kopparklint (M) yrkandena 1–3, 2019/20:3071 av m.fl. (L) och 2019/20:3352 av (L) yrkande 3. Vi vill att socialsekreterares närvaro i utredningar av barn och unga ska öka. Vi har erfarit att socialsekreterare som arbetar med utredningar ägnar i genomsnitt av varje arbetsdag till enskilda möten med barn och ungdomar som är i behov av hjälp. Här krävs tydliga nationellt uppställda krav på att prioritera möten med barn och ungdomar i arbetet. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att utforma dessa krav. Utveckling och förbättring av arbete i övrigt, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:203 av (C) yrkande 10, 2019/20:939 av m.fl. (S), 2019/20:2239 av Kopparklint (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 29, 2019/20:3071 av m.fl. (L) och 2019/20:3352 av (L) yrkande 3. Anmälningar till som leder till åtgärder är tillgängliga för sökning men vi menar att rättsläget är oklart vad gäller de anmälningar som inte leder till åtgärder. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör återkomma med förslag som syftar till att rättsläget klargörs även för anmälningar som inte leder till någon åtgärd, så att de kan användas vid framtida utredningar. Utveckling och förbättring av arbete i övrigt, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3071 av m.fl. (L) och 2019/20:203 av (C) yrkande 10, 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:939 av m.fl. (S), 2019/20:2239 av Kopparklint (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2019/20:3352 av (L) yrkande 3. beslöt om prioriteringar i hälso- och sjukvården och en allmän prioriteringsregel infördes i hälso- och sjukvårdslagen. Den uttrycks som att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ha företräde i vården. Någon sådan motsvarighet finns inte i den del av socialtjänstlagen som handlar om den kommunala vård- och omsorgsverksamheten. tog beslut om införandet av en bestämmelse i socialtjänstlagen om en nationell värdegrund för äldreomsorgen. Värdegrundsinsatserna har en nära koppling till tillämpningen av prioriteringarna enligt hälso- och sjukvården och den lagstiftning vi har om samordning av hälso- och sjukvårdens insatser. I socialtjänstlagen tydliggörs detta genom bestämmelser om kommuners och regioners skyldigheter i fråga om gemensam individuell planering när den enskilde har behov av insatser både från hälso-och sjukvården och från . För att detta ska fungera är det viktigt att de som har ansvar för tillämpningen av de olika lagstiftningarna har en gemensam värdegrund att stå på och använder gemensamma prioriteringsprinciper. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till nödvändiga ändringar i de olika lagarna så att de vid sin tillämpning står i samklang med varandra. arbete med barn och unga, punkt 5 (SD, C) av (C), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 20. För barnet är det en nödvändighet att en vårdnadsprocess blir så bra som möjligt, att föräldrarna kan hålla sams och att ett bra beslut tas. De som ska göra vårdnadsutredningar och genomföra samarbetssamtal behöver mer kunskap om barns behov när föräldrarna separerar. Vi anser att utredningsprocessen kan behöva ses över för att se till att den baseras på fakta så att beslutet verkligen blir till barnets bästa. En del i detta bör vara att innan beslut tas utreda frågor som rör t.ex. grov kriminalitet och missbruk hos föräldrarna. I syfte att möjliggöra en så bra process som möjligt och stärka barnperspektivet i vårdnadsprocesser behöver utbildningsinsatser inrättas för alla yrkesverksamma som befattar sig med fall om vårdnad. Införande av specialistsocionomer och andra åtgärder för att stärka medarbetare, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att kompetens- och personalförsörjningen inom är en stor och växande utmaning. Många socialsekreterare upplever att det blir långa utredningstider och att det tillkommer nyanställda som blir utan introduktion. behöver vara en attraktiv arbetsgivare som erbjuder goda villkor och vi ser att det krävs ett flertal åtgärder som tillsammans kan stärka och dess medarbetare. Vi menar att vi kan öka drivkrafterna för erfarna socialsekreterare att fortsätta arbeta i yrket genom att införa specialistsocionomer med inriktning mot barn och unga. kan verksamheten utvecklas genom kompetensutveckling och handledning av mindre erfarna kollegor, vilket i slutändan gynnar de barn som är under försorg. Regeringen bör ta fram ett förslag om detta. En mer genomtänkt strukturerad introduktion och metodisk handledning för socialsekreterare där de får ett kvalificerat stöd skulle förbättra förutsättningarna för socialsekreterare att genomföra sitt jobb. bör därför få i uppdrag av regeringen att utarbeta en sådan introduktion i samverkan med arbetsmarknadens parter. Administrativa uppgifter inom , punkt 7 (M, L) av (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 4. Vi vill att en ny och modern framtidsinriktad socialtjänstlag ska tas fram skyndsamt i syfte att skapa den ramlag som den var avsedd att fungera som. Därtill bör den bli mer överblickbar och anpassad till dagens levnadsförhållanden. Vi vill även minska den administrativa bördan i , bl.a. genom nya tekniska lösningar. Socialtjänstlagen och offentlighets- och sekretesslagen ska utformas så att dessa lagar underlättar, inte försvårar, ett ökat användande av digital teknik inom . Regeringen bör se över hur den administrativa bördan i kan minskas. Arbetsbelastningen inom , punkt 8 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att många socialsekreterares vardag präglas av alltför hög arbetsbelastning. Många beskriver känslor av otillräcklighet och att deras möjligheter att göra ett bra jobb försvåras av att arbetsmiljön inte är rimlig. Detta leder till en stark press på kvaliteten och rättssäkerheten. Vi menar att kommunerna behöver utveckla verktyg för att mäta socialsekreterares arbetsbelastning. Det underlättar möjligheterna att styra och utveckla verksamheterna. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör återkomma till med förslag på insatser för att minska arbetsbelastningen inom . Kompetens och kvalitet inom i övrigt, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3, 8 och 9 samt 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 4. Det är vår uppfattning att det finns stora svårigheter med att säkra kompetens- och personalförsörjningen inom . Vi vill att det tas fram en nationell strategi för att säkra långsiktiga förutsättningar för rekrytering och personalförsörjning inom . Vi vill även förenkla biståndsbedömningar för att minska socialsekreterarnas administrativa börda, dock utan att det är kostnadsdrivande för kommunerna. Kommunerna behöver utveckla verktyg för att mäta socialsekreterares arbetsbelastning. Det underlättar möjligheterna att styra och utveckla verksamheterna. Vi vill se över möjligheterna att inrätta en nationell ledarskapsutbildning avsedd för framtidens ledare inom , för att ge professionen inom ett tydligare stöd. Det är viktigt att kommunerna tar sitt arbetsgivaransvar och utvecklar ledarskapsutbildningar, själva eller gemensamt, i samverkan med akademin. Chefer ska kunna erbjuda oerfarna socialsekreterare ett strukturerat mentorskap. Det gäller inte minst ärenden om omhändertagande av barn och unga samt andra komplicerade familjeärenden. Det är viktigt att förbättra kvaliteten inom hela . Vi föreslår att en utförare som inte når upp till kvalitetskraven ska åläggas ett kvalitetskontrakt med syftet att skydda brukare från bristande verksamheter. Att inte nå upp till kraven innebär att verksamheten bedömts hålla otillräcklig eller undermålig kvalitet. Kvalitetskontrakten ska innehålla krav på åtgärder som forskning och beprövad erfarenhet har visat kan uppfylla de nationella kvalitetskraven. Regeringen bör vidta åtgärder så att kompetensen och kvaliteten inom stärks. Kompetens och kvalitet inom i övrigt, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2019/20:2925 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3, 8 och 9. ställs det stora krav på socialsekreterare när det gäller yrkesskicklighet och erfarenhet. De fattar ofta viktiga beslut som påverkar människors liv. menar vi att en orimligt hög arbetsbelastning och stor personalomsättning varit ett överhängande problem inom . För att kunna rekrytera och behålla socialsekreterare behöver vara en attraktiv arbetsgivare som erbjuder konkurrenskraftiga villkor. För att stärka medarbetare anser vi att det behövs ett flertal åtgärder. Det är viktigt att arbetsgivarna stärker mentorskapet och tillgången till cheferna för nyexaminerade socialsekreterare. Arbetsgivarna behöver även utveckla och samordna en riskbedömning inför besök och hotfulla situationer så att socialsekreterarna får stöd och hjälp i att anmäla mer och att känna sig trygga i detta. Det kan också vara aktuellt att se över ifall man även kan ha larmknappar på strategiska platser för att snabbt få hjälp om en situation urartar. Vidare bör socialsekreterare ha möjlighet till karriärtjänster där kvalificerade socialsekreterare får större ansvar men också högre lön. För att avlasta socialsekreteraren bör det införas socialtjänstassistenter som kan ta över en del av socialsekreterarens arbetsuppgifter. Lika viktigt som att kompetensnivån bland personal höjs är att dessa kontinuerligt granskas och formellt prövas i lämplighet. Vi förespråkar ökade satsningar på för att förbättra arbetsmiljön inom den offentliga sektorn, men vi vill också särskilt lyfta fram särskilda satsningar på socialsekreterare som är en av yrkesgrupperna med flest antal sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa. Mot denna bakgrund anser vi därför att regeringen bör återkomma till med förslag om insatser som syftar till att stärka kompetensen och kvaliteten inom . Tillsyn av , punkt 10 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD).