bet · H801UFöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Arbetet med att förebygga väpnade konflikter får inte det utrymme det bör ha enligt fastslagna prioriteringar i utrikes- och säkerhetspolitiken. måste i högre grad prioritera förebyggande arbete för fredsbyggande och undanröjande av risker för väpnad konflikt. De åtgärder som vidtar för att förebygga väpnade konflikter måste också tydligare vara kopplade till konkreta risksituationer. Indirekta insatser som kan handla om utvecklingssamarbete och nedrustningsarbete måste gå hand i hand med mer konkreta insatser som diplomati, kunskapsinhämtning, valobservation m.m. bör i högre utsträckning prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter. För att konkretisera arbetet med att förebygga väpnade internationella konflikter bör regeringen upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet samt återkomma med ett förslag på hur arbetet ska organiseras på ett mer effektivt sätt. Övergripande säkerhetspolitiska bedömningar, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 17, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:775 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6. Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. När föll samman valde länderna i och runt att lägga mer resurser på välfärdsfrågor och allt mindre på försvar, men nedrustningen av försvaret var ett misstag. Vi befinner oss nu i ett allvarligt försvars- och säkerhetspolitiskt läge och närområde är mer osäkert . Det är framför allt snabba upprustning och en rad händelser sedan tog makten i som oroar. Det handlar om alltifrån den allvarliga cyberattacken mot 2007 till de ryska störningarna av utläggningen av elkabeln Nordbalt mellan och . Den s.k. ryska påsken 2013 och ubåtskränkningarna i 2014 har bidragit särskilt till det svenska uppvaknandet, för att inte tala om krig i , det pågående kriget i och annektering av . Incidenterna och kränkningarna ger en bild av ett alltmer aggressivt som inte skyr att med vapen flytta gränser. ökande aggressivitet kräver snabba förstärkningar av vårt försvar. uttryckta solidaritetsförklaring som antagit medför att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Som land förväntar vi oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium, är de övriga medlemsstaterna skyldiga att ge den medlemsstaten stöd och bistånd med alla till buds stående medel i enlighet med artikel 51 i stadga. Detta ska inte påverka den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. Således har valt sida. Vi står upp för våra nordiska grannar och unionsländer vid en kris. Det är därför inte trovärdigt att hävda att är ett neutralt land. Vi saknar dock de försvarsgarantier som krävs för att försvara vårt land och som ett svenskt medlemskap i skulle innebära, vilket är mycket allvarligt. Det säkerhetspolitiska läget förbättras inte av att alltmer vill frånsäga sig delar av det ansvar för säkerheten i som många i västvärlden har tagit för givet. , och har flyttat fram sina positioner som en konsekvens av detta. rustar militärt och vinner dessutom mark i förhållande till . som det säkerhetspolitiska läget i försämras kommer att behöva ägna mer av sin tid och kraft åt att hantera säkerheten i och framöver. Vi i måste i högre grad vara beredda att ta ansvar för vår egen försvars- och säkerhetspolitik. Utöver detta måste och EU arbeta aktivt för att stärka den för västvärlden så viktiga transatlantiska länken. Det gäller ekonomiskt, politiskt och militärt. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 3. Försvarssamarbetet inom , både bi- och multilateralt samt inom Nordefco, har stärkts . Inom ramen för Nordefcos Vision 2025 ställer sig medlemsländerna även bakom principen om att ha ett samarbete bortom fredstida förhållanden. Det handlar bl.a. om möjligheten att genomföra konsultationer vid kris- och konfliktsituationer. Säkra kommunikationer har därför upprättats mellan ländernas försvarsdepartement. Vidare har stora framsteg gjorts för att skapa bättre förutsättningar för ökad militär rörlighet över de nordiska gränserna som övningsverksamheten har ökat i omfattning. presenterade en rapport för det nordiska samarbetet. Många av de förslag som Stoltenbergrapporten innehöll har blivit verklighet. presenterade en uppföljning på Stoltenbergrapporten som framförallt fokuserar på ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna mot hybridhot och cyberangrepp. Det är angeläget att de nordiska länderna gemensamt genomför de förslag som rapporten föreslår för att öka det nordiska samarbetet på detta område. Nordefco är ett bra och viktigt komplement till samarbetena inom Nato och EU. Den nordiska kontexten kan utgöra en bra språngbräda för att öka samarbetet med länder i vårt närområde för att motstå rysk påverkan via hybridkrigföring. Dessutom bör de nordiska länderna upprätta utökade samarbeten med t.ex. kring cyber- och energisäkerhet samt desinformation som gynnar båda parter. kan bistå med resurser och vi kan lära oss mycket av ett land som har fått utstå omfattande angrepp. Det är viktigt även för säkerhet att vi framgent kan stödja på alla sätt och vis. Slutligen vill vi peka på betydelsen av ökad nordisk samverkan när det gäller totalförsvar och cybersäkerhet. har – genom både våra länders gemensamma historia och säkerhetspolitiska vägval – en särställning i internationella försvars-samarbeten. stiftade också en ny lag om ett fördjupat operativt försvarssamarbete mellan och . försvarssamarbete med syftar till att stärka ländernas nationella försvar och förbättra förutsättningarna att agera militärt gemensamt. Vi välkomnar ett fördjupat försvarssamarbete med som även innefattar en gemensam operativ planering. Det operativa försvarssamarbetet mellan och ska dock ha ett bredare anslag och inte vara begränsat till att enbart gälla det svensk-finska samarbetet. Det behöver istället skapas generella förutsättningar för att ge och ta emot operativt stöd även från andra länder. Detta skulle vara mer ändamålsenligt utifrån både hotbilden, de faktiska behoven av militärt samarbete och den solidariska säkerhetspolitiken. Det synsättet delas också av Försvarsberedningen som i sin slutrapport från pekar på vikten av att även kan få stöd av tredje part för att kunna hålla transatlantiska förbindelser öppna och ytterst ta emot utländska stridskrafter på svenskt territorium i händelse av kris och krig. Det kan konstateras, likt Försvarsberedningen gör, att den motsvarande nya finska lagstiftningen om operativt stöd, vilken antogs , är just generell och inte avgränsad till något enskilt land utan endast lutar sig mot den europeiska solidaritetsförklaringen. Internationellt bistånd kan lämnas till en annan stat, till Europeiska unionen eller till en internationell organisation, och internationellt bistånd kan begäras från samma slags organ. Vi anser därför att det operativa försvarssamarbetet med ska vidgas och innefatta fler länder och organisationer. Det är av central betydelse att det finsk-svenska försvarssamarbetet ses i en euroatlantisk kontext där detta samarbete förstärker och skapar bättre förutsättningar för samverkan inom EU och med Nato snarare än att utgöra ett alternativ. Nato och ytterst spelar en avgörande roll för att upprätthålla säkerhet och stabilitet i vår del av . Det fördjupade försvarspolitiska samarbetet med ersätter inte heller behovet av ett svenskt Natomedlemskap. Vi anser att ett sådant beslut ska tas i nära dialog och helst tillsammans med . I sammanhanget är det viktigt, särskilt mot bakgrund av säkerhetsläget i närområdet, att även fördjupa försvarssamarbetet med . Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 3. Den svenska militära alliansfriheten har tjänat landet väl sedan den rådande utrikespolitiska linjen infördes . Det är viktigt att bidra till avspänning i det militärt strategiska område där befinner sig. Det är därför inte ingår i en militär allians som kan rubba balansen i vårt närområde. Vi är positiva till försvarssamarbeten och ser gärna att har ett fungerande samarbete med Nato men vi anser att även i fortsättningen ska stå utanför medlemskap i eller stormakters militärallianser. Det finns däremot skäl att försäkra sig om att kunna arbeta förebyggande för att minska risken för militär aggression mot svenskt territorium som syftar till att menligt påverka landets nationella frihet eller det svenska folkets självbestämmanderätt. Ett sätt att arbeta förebyggande vore att ingå ett defensivt försvarsförbund med . och möter samma säkerhetspolitiska situation med hänsyn till ländernas gemensamma geografiska läge. och har därutöver starka kulturella och politiska band och en lång gemensam historia. Genom ett försvarsförbund höjs tröskeleffekten och nya strategiska djup skapas, vilket stärker ländernas försvarsförmåga. Ett försvarsförbund med ska inte ha som uttalat syfte ett försvar mot en utpekad part utan syftar till att stärka de båda länderna från eventuella yttre politiska och militära påtryckningar. Möjligheter finns dessutom att fördjupa försvarssamarbetet med övriga nordiska länder inom ramen för Nordefco och detta oavsett om och utgör ett försvarsförbund och , och ingår i en annan försvarsallians. Detta fördjupade försvarssamarbete kan ses som ett naturligt fortsatt steg eftersom gemensamt med övriga nordiska länder etablerade en solidaritetsförklaring . Vad gäller samarbete kring materiel, övningar och underrättelseutbyten med olika länder anser att detta ska fortsätta. Likaså bör redan inledda militära samarbeten fortsätta. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 3 och 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8. I Försvarsberedningens rapport var partierna överens om de säkerhetspolitiska skrivningarna. Även om rapporten undvek att lyfta upp en svensk anslutning till Nato var skrivningarna väl avvägda och balanserade och pekade tydligt ut att var ett hot inte bara mot våra grannländer utan också mot . Rapporten var vidare tydlig med konsekvenserna för av de utmaningar som följer av brott mot t.ex. den europeiska säkerhetsordningen. Regeringen väljer att nu rikta fokus på konsekvenser för ”mindre stater” och undviker att tydliggöra konsekvenserna av den ryska regimens förhållningssätt till vad de ser som rand- och buffertstater, specifikt och . Vi ser också att regeringen försöker tona ned hotet mot och underminera Nato genom att skriva att ”vid en eventuell större konflikt kan det inte uteslutas att även angrips”, för att sedan konstatera att när det gäller ”den amerikanska försvarsmaktens resurser är dessa till stor del avsedda för och kan behöva ianspråktas på, andra geografiska platser än ”. Detta konstateras utan slutsatser om vad som krävs inom ramen för EU-samarbetet. Regeringens in- och utgångspunkter i analysen leder sammantaget, enligt vår mening, till att den felaktigt landar i den säkerhetspolitiska bedömningen att den inslagna linjen ska ligga fast. Genom att ändra ordning och fokus på olika stycken bidrar de också till en annan bildsättning än den som Försvarsberedningen ville få fram, nämligen att under är ett direkt hot också mot och svensk säkerhet. Vi kan inte ställa oss bakom den nedtoningen. Nedtoningen blir särskilt olycklig när den säkerhetspolitiska situationen därtill blivit än mer osäker efter det att Försvarsberedningen lämnat sitt betänkande. Covid-19-pandemin har tydliga säkerhetspolitiska konsekvenser som konflikter och oroligheter i EU:s närområde såsom i och i våra östliga grannområden består. Kampen mot förtryck och för frihet pågår, och de bakslag som världen sett är inte framtiden. Tydligast märks det just nu genom de som så tappert står upp mot diktaturen i , men även i och i andra länder. Vi menar i stället att vår solidariska säkerhetspolitik kräver förtydliganden för vår och våra grannars säkerhet. Det är viktigt att fortsätta försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med våra grannländer och med likasinnade. bygger säkerhet solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. närmaste försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten är inom , inom EU och med Nato. Till skillnad från regeringen ser vi inte att säkerhetspolitiska linje ska begränsas till omfattande bilaterala, ständigt fördjupade samarbeten med olika länder, inklusive och , i stället för Natomedlemskap, även om de kan ses som smygande men tydliga steg på väg mot det Natomedlemskap som kan ge oss de försvarsgarantier vi saknar. Bilaterala samarbeten har inte alls samma tyngd eller förutsägbarhet som ett Natomedlemskap. Operativ planering sker endast med . Det talar sitt tydliga språk. Vi ifrågasätter om den samordning av nationell operations-planering som regeringen vill göra med , , , och Nato ens är möjlig utan Natomedlemskap. Det är nästan som om regeringen för befolkningen bakom ljuset med en sådan formulering eftersom den torde kräva Natomedlemskap för att vara fullt ut möjlig. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 3. bör stå utanför alla samarbeten som syftar till att främja europeisk försvarsindustri, som Europeiska försvarsfonden och Europeiska fredsfaciliteten, vars syfte är att bidra till fler gemensamma europeiska militära insatser. bör verka för att militariseringen av EU stoppas samt lämna Europeiska försvarsbyrån. bör inte delta i vare sig Europeiska försvarsfonden eller Europeiska fredsfaciliteten. ska inte heller delta i Natoledda övningar då dessa urholkar den svenska militära alliansfriheten. Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten ska upphöra, och Nato ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem inom gränser. ska därför riva upp samförståndsavtalet om värdlandsstöd med Nato. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 3. Det är i grunden positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) kan bidra till att utveckla unionens operativa förmåga att genomföra militära krishanteringsuppgifter. De frågor som EU-samarbetet bör beröra gäller militär forskning och utveckling av försvarsmateriel, asymmetrisk (icke-konventionell) krigföring samt effektivisering av lednings- och samordningssystem för att underlätta trupptransporter mellan medlemsländer och EU-gemensamma försvarsinsatser. ska även i fortsättningen ha beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och ska vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor, men jag förespråkar inte något EU-försvar med en EU-armé eller andra militära styrkor. uttryckta solidaritetsförklaring som antagit medför att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Som land förväntar vi oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Den svenska säkerhetsdoktrinen bygger på att vi ska få hjälp i händelse av att vi blir angripna. Lissabonfördragets paragraf 42.7 anger tydligt att alla EU-länder förbinder sig att solidariskt stödja varandra i händelse av militärt angrepp. saknar dock förmåga att både ge och ta emot stöd samt trovärdiga försvarsgarantier att lita på. Vi behöver därför skaffa oss förmåga att både ge och ta emot militärt stöd. Medlemskap i , punkt 3 (M, C, KD, L) av (M), (M), (C), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2740 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3240 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 2 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 1. Det förändrade säkerhetspolitiska läget betyder att mer behöver göras för att utveckla och fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. saknar garantier för att andra länder vill hjälpa oss att försvara vårt land vid en säkerhetspolitisk kris. Vi vill därför att ska gå med i Nato, både för att stärka vårt eget försvar och för att bidra till säkerheten i vårt närområde. Vi bestämmer själva när och hur vi söker medlemskap men vi eftersträvar nära samarbete med , med målet att båda länderna ska bli medlemmar . Vi eftersträvar även en bred politisk samsyn. Det nära och speciella försvarssamarbetet med ersätter på intet sätt behovet av medlemskap i . Natooption, punkt 4 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 2. säkerhetspolitiska linje har legat fast . Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupade försvarssamarbeten, särskilt med , och en trovärdig nationell försvarsförmåga. ska bidra till långsiktig stabilitet och säkerhet i vår del av . Det finns dock inga som helst signaler från om att en avsaknad av en uttalad svensk Natooption är ett problem i relationerna mellan våra båda länder. Tvärtom riskerar en plötslig och oförberedd omsvängning att skapa just den osäkerhet om den svenska säkerhetspolitiken som i alla kontakter uttrycker oro för. Trots av arbete i den av regeringen tillsatta Försvarsberedningen, där samtliga åtta partier varit företrädda, har inte frågan om en Natooption lyfts fram där. Hade så skett hade frågan kunnat analyseras och en definition formuleras. Det har inte skett eftersom inga sådana initiativ tagits. Det är viktigt för svensk säkerhet att den svenska säkerhetspolitiska linjen är stabil, långsiktig och förutsägbar. Vi tar avstånd från ett plötsligt försök till en snabb och oansvarig säkerhetspolitisk omsvängning, med kort beredning i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott utan möjlighet till ordentlig diskussion och debatt om vad detta skulle medföra eller utredning om beslutet och dess effekter på svensk säkerhets- och försvarspolitik. Under beredningen har utskottet inte begärt in upplysningar eller information från t.ex. regering eller berörda myndigheter. Detta äventyrar den svenska säkerhetspolitiken, är oansvarigt för säkerhet och har motsatt effekt, mot vad motionärerna anför, när det gäller säkerheten för och vårt närområde. Vi anser att säkerhetspolitiska linje ska fortsätta att ligga fast och att inte ska gå med i Nato eller anta en s k Natooption. Det saknas dessutom folkligt stöd för en sådan inriktning. Internationella militära insatser, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22 samt 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 21. står inför ett antal utmaningar i de internationella insatserna. Det handlar om var, i vilken kontext och med vem ska göra internationella insatser, men även om hur vi blir bättre på samverkan mellan civila och militära delar för att skapa långsiktighet och hållbarhet. så är största insats den i där vi bidrar till den FN-ledda operationen Minusma med ca 220 personer. Den svenska insatsen i har, jämte de i och Kosovo, varit en av de största och svåraste som det svenska försvaret genomfört. Erfarenheterna från visar på att FN-systemets förmåga att hantera fredsfrämjande insatser brister på flera punkter. bör noga överväga i vilken kontext vi kan göra störst nytta med vårt deltagande. Försvarsmakten har indikerat att alltför omfattande och komplexa internationella insatser har en negativ inverkan på försvarets möjligheter att bygga nationell förmåga, särskilt när insatsen pågår . Försvarsmakten har också indikerat att man helst ser att prioriteringsordningen för svenskt deltagande i internationella insatser är under ledning av främst Nato, sedan EU och sist FN. Det krävs ett helhetsgrepp kring frågan om svenska internationella insatser. Det handlar både om hur vi kan göra störst nytta med de resurser besitter, om hur internationella insatser på gott och ont påverkar det svenska försvaret och dess förmåga samt om hur nationella intressen kan gynnas av deltagande i en insats. Därför bör det göras en bred analys av frågan.