bet · H701KU17 · 2020-05-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. har överlämnat sin årsredovisning till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Utskottet framhåller vikten av säkra prognoser om utnyttjandet av myndighetens förvaltningsanslag. Därför välkomnar utskottet att vidtagit åtgärder för att minska riskvärdet vad gäller myndighetens förmåga att prognostisera utnyttjandet av sitt förvaltningsanslag. Utskottet välkomnar även att tydliga processer nu har skapats för bl.a. effektivitetsgranskningar samt den översyn som ägt rum för att ytterligare stärka kvalitetssäkringen, som ska börja tillämpas . När det gäller de två verksamhetsgrenarna årlig revision och effektivitetsrevision noteras särskilt att revisionen av myndigheternas årsredovisningar slutfördes med god kvalitet och , trots viss underbemanning inom den årliga revisionen, samt att effektivitetsrevisionen publicerat det högsta antalet granskningsrapporter sedan myndigheten bildades och att dessa rapporter är fördelade över alla utgiftsområden. Vidare framhåller utskottet värdet av att arbetar aktivt med värdegrundsfrågor samt att det är av stor betydelse för förtroendet för statsförvaltningen att frågor om den statliga värdegrunden och statstjänstemannarollen hålls levande. Redogörelse /20:RR1 årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Externrevisorns revisionsberättelse Bilaga 3 Fördjupad granskning av resultatredovisningen Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2017–2019 Tabell 3 Nettokostnader för årlig revision Tabell 4 Antal redovisade timmar inom årlig revision Tabell 5 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet Tabell 6 Antal granskningar Tabell 7 Inriktningen på effektivitetsrevisionens granskningar Tabell 8 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen Tabell 9 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen Tabell 10 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tabell 11 Nettokostnader för nationellt revisionsorgan Tabell 12 Antal redovisade timmar för nationellt revisionsorgan Tabell 13 Nettokostnader och lämnade bidrag för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 14 Antal redovisade timmar för internationellt utvecklingssamarbete Tabell 15 Könsfördelning av antal anställda per Tabell 16 Antal chefer fördelat på kvinnor och män per Tabell 18 Personalomsättning per Tabell 19 Sjukfrånvaro i procent av total ordinarie arbetstid Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (V), (SD), (KD), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD), (SD) och (MP). ska enligt 9 kap. 3 § lagen (2016:1091) om budget och administration för myndigheter, den s.k. BEA-lagen, lämna en årsredovisning till . Riksrevisorn med administrativt ansvar ska besluta om årsredovisningen, enligt 4 a § lagen (2002:1023) med instruktion för i dess lydelse före . lämnade sin årsredovisning till (redog. 2019/20:RR1). I årsredovisningen lämnas ett intygande av riksrevisorn med administrativt ansvar om att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Riksrevisorn med administrativt ansvar bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Revision av årsredovisning har utförts av . Revisionsberättelsen kom in till (dnr 1512-2019/20). Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen. Som ett led i beredningen av ärendet höll en intern utfrågning med riksrevisorerna. har lämnat in Uppföljningsrapport till finansutskottet. Utskottet har tagit del av uppföljningsrapporten. Externrevisorn fick i uppdrag att genomföra en fördjupad granskning av resultatredovisningen. Den fördjupade granskningen gäller fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader. Rapporten över den fördjupade granskningen inkom till (dnr 6298-2019/20). Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. I sitt förord till årsredovisningen anför riksrevisorn med administrativt ansvar, , att han och riksrevisor kan se tillbaka på ett 2019 där myndigheten presterade enligt sin uppgift och med goda resultat. publicerade effektivitetsrevisionen 39 granskningsrapporter, vilket enligt förordet är det högsta antalet sedan myndigheten bildades. Rapporterna behandlade områden som berörde samtliga utskott i . Riksrevisorerna bedömer att granskningarna sammantaget levde upp till bredden i lagens krav och motsvarade inriktningen i granskningsplanen. Den årliga revisionen slutförde revisionen av myndigheternas årsredovisningar med god kvalitet och . Totalt lämnade 231 revisionsberättelser. Inom sitt internationella uppdrag har enligt förordet företrätt som det nationella revisionsorganet och bedrivit internationellt utvecklingssamarbete inom ramen för målen för svensk biståndspolitik. Utvecklingssamarbetet har löpt på enligt plan och med en något högre aktivitetsnivå än 2018. I förordet nämns även att har stärkt säkerhetsarbetet genom att rekrytera en säkerhetschef, förtydligat kravställningen inom säkerhetsområdet och genomfört en övergång till säkrare konfiguration i arbetsdatorerna. Därutöver nämns i förordet att har påbörjat en långsiktig satsning för att effektivisera och modernisera sitt arbetssätt med hjälp av digitalisering och att har ingått avtal om att hyra nya lokaler för verksamheten i . Slutligen nämns att det ekonomiska läget temporärt var ansträngt under årets andra hälft. Besparingsåtgärder och omprioriteringar resulterade dock i en ekonomi i balans vid utgången av 2019, utan betydande konsekvenser för verksamhetens genomförande. Intern styrning och kontroll Riksrevisorn med administrativt ansvar har att i samband med undertecknandet av årsredovisningen göra en bedömning av om den interna styrningen och kontrollen är betryggande i myndigheten. Underlag till denna bedömning är såväl det löpande arbetet med riskhantering inom ramen för den ordinarie planerings- och uppföljningsprocessen som en avstämning med ledningsgruppen i samband med att årsredovisningen tas fram. ledningsgrupp gjorde en riskanalys för att identifiera risker och brister som på en övergripande nivå kan påverka förmågan att bedriva verksamheten på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt hushålla väl med statens resurser. För de verksamhetsrisker som fick ett högt riskvärde vidtogs åtgärder för att minska riskvärdet . Exempel på förbättringsområden var myndighetens säkerhetsarbete, informationssäkerhet, förvaltningsstyrning av interna it-system samt förmåga att prognostisera utnyttjandet av myndighetens förvaltningsanslag. Anslagsförbrukningen var 2019 på förvaltningsanslaget ca . På anslaget för internationellt utvecklingssamarbete var anslagsförbrukningen 51,8 miljoner, vilket innebär att anslagskrediten för det senare anslaget utnyttjades med . 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning . Differensen mellan myndighetens anslagsutfall (382,) och verksamhetens nettokostnader (383,) utgörs av årets kapitalförändring, enligt årsredovisningen s. 9 not 7. Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2017–2019 Det är i huvudsak myndighetens gemensamma kostnader för extern kompetens som har minskat jämfört med , och direkta personalkostnader har ökat i motsvarande grad, enligt uppgift i årsredovisningen. har kostnaderna för extern kompetens minskat. Inom de fyra verksamhetsgrenarna är minskningen ca , och inom verksamhetsutveckling och myndighetsgemensamma funktioner är minskningen sammanlagt ca . Inom den årliga revisionen har kapaciteten att utföra it-revision ökat. Inom såväl effektivitetsrevisionen som det internationella utvecklingssamarbetet varierar behovet beroende på typ av granskningar som genomförs inom vilka områden respektive insatsernas utformning. Den årliga revisionens uppgift är att granska årsredovisningar för myndigheter och vissa andra organisationer. Granskningen utförs i enlighet med god revisionssed. Den årliga revisionen arbetar även förebyggande genom att ha en löpande dialog med myndighetsledningarna om eventuella brister som identifieras under granskningen. Syftet är att öka myndighetens möjligheter att åtgärda väsentliga fel innan årsredovisningen lämnas. slutförde granskningen av myndigheternas årsredovisningar för . Totalt lämnade 231 revisionsberättelser, samtliga . Om en årsredovisning är fri från väsentliga fel lämnar en revisionsberättelse i standardutformning. Om det finns väsentliga fel i en årsredovisning lämnas en modifierad revisionsberättelse. 21 myndigheter eller organisationer fick en modifierad revisionsberättelse för (2017: 14, 2016: 15). Totalt uppgick antalet modifieringar till 27 (2017: 15, 2016: 21), vilket innebär att några myndigheter har fått modifieringar i fler än ett uttalande. anser inte att ökningen av antalet modifieringar jämfört kan förklaras med någon särskild händelse eller ändring i regelverken. Däremot ser att antalet modifieringar kopplade till exempelvis bemyndiganden ökade . Vid utskottets sammanträde tillade riksrevisorn med administrativt ansvar att modifierade revisionsberättelser i huvudsak gäller överskridande av anslag eller bemyndigande och att en tänkbar förklaring kan vara att vi länge hade en övergångsregering. För lämnade även 14 upplysningar i revisionsberättelserna (2017: 11, 2016: 13). En upplysning fungerar som en läsanvisning för årsredovisningen; den vanligaste orsaken till upplysningar i revisionsberättelsen är oklarheter i fråga om tillämpningen av full kostnadstäckning i avgiftsbelagd verksamhet utifrån 5 § avgiftsförordningen (1992:191). För myndigheter som omfattas av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll gör ett uttalande om ledningens bedömning av den interna styrningen och kontrollen. ledde detta uttalande inte till några modifieringar i revisionsberättelserna (detsamma gällde 2017 och 2016). Kvalitetssystemet för årlig revision Den årliga revisionens kvalitetsarbete följer internationella standarder och innefattar både åtgärder under arbetets gång och kvalitetskontroller i efterhand. Vid den årliga revisionen finns ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer. Rådet bistår revisorerna med bedömningar i komplicerade revisionsfrågor som kan påverka utformningen av revisionsberättelser samt med råd i frågor av principiellt intresse. Vidare görs en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter. Urvalet baseras på fastställda kriterier, vilket bl.a. innebär att varje ansvarig revisor kontrolleras minst . kontrollerades elva revisorer, varav tre var nya i sin roll. Kontrollen visade att revisionen generellt höll en god kvalitet och att dokumentationen uppfyllde kraven såväl i internationella standarder som i instruktion för granskning av resultatredovisning och annan information i årsredovisningen. Kvalitetssystemet för årlig revision innefattar även bl.a. kvalitetssäkring av revisionsrapporter och rotation av ansvariga revisorer. Gott betyg i myndighetsenkäten Den årliga revisionen gör en enkätundersökning för att mäta myndigheternas upplevelse av revisionens genomförande. Resultatet var, , övervägande positivt. av myndigheterna uppgav att deras samlade bedömning av revisionen var positiv (2017: , 2016: ). Svarsfrekvensen uppgick till (2017: , 2016: ). Synpunkter som framkommer i undersökningen omhändertas inom den årliga revisionen. Utveckling av metodstöd för revisionen Inom den årliga revisionen pågår ett kontinuerligt arbete med att revidera och utveckla metodstödet i revisionsprocessen i syfte att stärka kvaliteten och enhetligheten i revisionen. togs det fram en ny rutin för hantering av risker. Rutinen vägleder revisorn i praktiskt omhändertagande av risker för väsentliga fel i en årsredovisning genom olika typer av granskningsåtgärder. Nettokostnaderna för den årliga revisionen uppgick till , vilket innebär en minskning med ca eller jämfört med . Orsaken till minskningen är lägre gemensamma kostnader för totalt, i kombination med lägre kostnader för utbildning och seminarier för den årliga revisionen . Tabell 3 Nettokostnader för årlig revision Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Källa: årsredovisning s. 15, där det av not 9 framgår att vissa förändringar och omräkningar gjorts. Tabell 4 Antal redovisade timmar inom årlig revision Revision av myndigheter m.fl. Revision av övriga organisationer Källa: årsredovisning s. 15, där det av not 9 framgår att vissa förändringar och omräkningar gjorts. Årlig revision är avgiftsbelagd. Intäkterna redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Kostnaderna för verksamhetsgrenen årlig revision har minskat, bl.a. på grund av lägre gemensamma kostnader. Därför är också kostnaderna för avgiftsområdet årlig revision lägre än budget. De minskade kostnaderna har medfört ett överskott , vilket innebär att det inte längre finns ett ackumulerat underskott i verksamheten. granskar Östersjöstaternas råd (, ). Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i de internationella revisionsuppdrag som kan bedriva enligt lagen (2002:1023) med instruktion för . Intäkterna disponeras av . Utfallet är i linje . Stora delar av det ackumulerade överskottet härrör från tidigare internationella uppdrag i bl.a. och . En plan för hur det ackumulerade överskottet ska hanteras framöver ska tas fram under nästkommande år. Tabell 5 Avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet Årets över-/underskott Ackumulerat över-/underskott Källa: årsredovisning . Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget samt genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och statliga åtaganden i övrigt, men den får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Effektivitetsrevisionen ska huvudsakligen inriktas på att granska hushållning, resursutnyttjande och måluppfyllelse. Granskningen följer internationella standarder för nationella revisionsorgan. Effektivitetsrevisionen har enligt årsredovisningen uppvisat ett gott resultat 2019. Den övergripande slutsatsen bygger på en samlad bedömning av verksamhetsvolym, inriktning, genomslag, kvalitet och resursåtgång. De olika delarna utvecklas i de följande avsnitten. Pågående granskningar och publicerade granskningsrapporter publicerades 39 granskningsrapporter, vilket är det högsta antalet sedan bildades. Av dessa inleddes 1 granskning , 8 , 24 och 6 . Verksamheten gynnades av låg personalomsättning och en förbättrad projektplanering. Vid utskottets sammanträde tillade riksrevisorn med administrativt ansvar att det har saknats tydliga processer för verksamhetsplanering, uppföljningar, effektivitetsgranskningar och intern utveckling av verksamheten; sådana processer har skapats, bl.a. med hjälp av konsulter. har totalt bedrivit (inlett, fortsatt arbetet med eller publicerat) 76 granskningar, vilket också är färre än . har inga granskningar avslutats utan publicerad granskningsrapport. pågick 37 granskningar, vilket är färre än . Tabell 6 Antal granskningar Pågående granskningar vid årets början Summa pågående och inledda granskningar Källa: årsredovisning . De 39 publicerade granskningarna är enligt årsredovisningen väl fördelade över utskott. Granskningar har gjorts inom samtliga utskottsområden. Förhållandevis många granskningar genomfördes enligt årsredovisningen inom finans- och socialförsäkringsutskottens område. (publicerades åtta granskningar inom finansutskottet område och tre inom socialförsäkringsutskottets område, se redogörelsen s. 55 f.) I tabellen nedan redovisas fördelningen av publicerade granskningsrapporter utifrån de tre inriktningar som effektivitetsrevisionen huvudsakligen ska utgå ifrån enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. En granskning kan beröra flera inriktningar. Tabell 7 Inriktningen på effektivitetsrevisionens granskningar Källa: årsredovisning . Inriktningen av effektivitetsrevisionen varierar naturligt mellan åren, anförs det i årsredovisningen. Sammantaget bedömer att effektivitetsgranskningarna levde upp till bredden i lagens krav. Hur de som granskas uppfattar kvaliteten Även effektivitetsrevisionen sänder ut enkäter efter avslutad granskning till de som har granskats (enligt överenskommelse undantas ). ansåg att de granskningsrapporter som publicerades helt eller i huvudsak gav ett professionellt och välbalanserat intryck, och ansåg att de rekommendationer som lämnades helt eller i huvudsak var begripliga, relevanta och möjliga att använda. Effektivitetsrevisionens kvalitetssäkring är en integrerad del av granskningsprocessen. Utöver att projektledaren, projektgruppen och enhetschefen har ett kvalitetsansvar bidrar också metodämnessakkunniga, jurister, utsedda interna opponenter samt kollegor på till kvalitetssäkringsarbetet. Efter att ett utkast till granskningsrapport har behandlats vid ett seminarium får och den eller de andra myndigheter som har granskats möjlighet att faktagranska och lämna övriga synpunkter på rapportutkastet. När även dessa synpunkter har beaktats fattar ansvarig riksrevisor beslut om granskningsrapporten. slutfördes en översyn av granskningsprocessen för att ytterligare stärka kvalitetssäkringen. Den nya processen kommer att införas . Utöver detta har det klarspråksarbete som påbörjades inom resulterat i nya riktlinjer som kommer att införas för att främja tydligare och mer läsvänliga granskningsrapporter. Kostnaderna för effektivitetsrevisionen är jämförbara med föregående år. Kostnaden för omvärldsbevakning har minskat, medan kostnaden för metodutveckling och utbildning har ökat. tog översynen av granskningsprocessen många timmar i anspråk, vilket avspeglas i kostnaderna enligt årsredovisningen. Tabell 8 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen Källa: årsredovisning . Tabell 9 Redovisade timmar för effektivitetsrevisionen Källa: årsredovisning . Såväl kostnaden per publicerad granskning som antalet redovisade timmar har ökat något. Kostnader och timmar påverkas i hög grad av inriktning och omfattning på de granskningar som genomförs, dvs. omfattande och komplicerade granskningar drar upp den genomsnittliga kostnaden och vice versa. Tabell 10 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Kostnad för årets avslutade granskningar – varav publicerade granskningar – varav granskningar som inte Styckkostnad för årets publicerade granskningar Snittantal timmar per publicerad granskningsrapport Källa: årsredovisning . hade inga kostnader för granskningar som avslutats utan avlämnande av rapport. uppgick dessa kostnader till betydande belopp (, motsvarande ), men har därefter återgått till en normal nivå. Verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan omfattar uppgifter som har utöver att bedriva revision och internationellt utvecklingssamarbete (s. 22 i redogörelsen). utbyte med och andra intressenter ska ske effektivt och i enlighet med myndighetens uppgift, vilket bl.a. innebär att ta fram en granskningsplan, årlig rapport och uppföljningsrapport samt att bidrar med sin kunskap genom att besvara remisser. En viktig del är att samverka såväl internationellt som nationellt i syfte att bidra till gemensam kunskaps- och kapacitetsgrund samt inhämta perspektiv och kunskaper till den egna organisationen. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang, enligt 21 § lagen med instruktion för . Verksamhetsgrenen planeras och redovisas i en nationell och en internationell del. I granskningsplan /20 presenterar riksrevisorerna verksamhetens huvudsakliga inriktning, för att ge en samlad bild av pågående och planerad granskning. Granskningens inriktning för såväl årlig revision som effektivitetsrevision beskrivs utifrån en gemensam riskmodell med fyra huvudsakliga risker för staten. bedömer att den gemensamma modellen bidrar till att myndigheten kan förmedla en samlad bild av pågående och planerad granskning. Sammanfattning och uppföljning av den genomförda granskningen redovisas i Riksrevisorernas årliga rapport respektive Riksrevisorernas uppföljningsrapport. I Riksrevisorernas årliga rapport sammanfattades de viktigaste iakttagelserna från effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. En ambition är att den årliga rapporten ska kunna beskriva trender och problem i samhället som kan ses som generella, genom att de berör flera av utskottsområden. Framställningen i den årliga rapporten är därför tematisk. Syftet med riksrevisorernas uppföljningsrapport är att ge underlag för att bedöma resultatet av granskning, dvs. om den har bidragit till bättre statlig verksamhet. Uppföljningsarbetet ska också kunna användas internt för att utveckla myndighetens granskning. har bjudit in till ett öppet seminarium eller en öppen utfrågning med riksrevisorerna med anledning av den årliga rapporten och uppföljningsrapporten. Det är ett värdefullt tillfälle för att upprätthålla en löpande kontakt med och att få ge en sammanfattande bild av granskningsverksamheten. seminarium handlade om iakttagelser som gjort i fråga om de granskade organisationernas långsiktiga arbete. Exempelvis diskuterades bemyndiganden och hur organisationerna planerar i förhållande till att statens budget beslutas i taget. råd för är verktyg för samråd och insyn i verksamhet och organisation. Riksrevisorerna har bl.a. informerat rådet om verksamhet och organisation, publiceringsplan och om granskningsplanen 2019/20. Vetenskapliga rådets uppgift är att bidra till ökade kunskaper om metoder och förhållanden för att långsiktigt förbättra underlag för beslutsfattande och kvaliteten i granskningen. bedömning är att rådet har bidragit till kvalitetsarbetet för revisionen genom värdefulla synpunkter på såväl effektivitetsrevisionens granskningsrapporter som myndighetsövergripande publikationer. När det gäller internationell samverkan är medlem i revisionsorgan (Intosai). Inom Intosai har deltagit i ett antal arbetsgrupper och kommittéer, främst inom arbetet med att ta fram gemensamma revisionsstandarder. Vid lanserades ett nytt ramverk för internationella standarder. bedömer att det nya ramverket kommer att bidra till att skapa större tydlighet i tillämpningen av internationella revisionsstandarder. genomförde åtaganden på EU-nivå, t.ex. genom kontakter med Europeiska revisionsrätten ECA. har deltagit i kontaktkommittémöten för revisionsmyndigheterna i samt medverkat i genomförandet av ECA:s granskningsbesök i . I övrigt har avslutat en peer review[1] av och påbörjat en peer review av . bedömning är att det ger utvecklande erfarenheter att delta i genomlysningen av andra länders revisionsmyndigheter. Kostnaderna för verksamhetsgrenen nationellt revisionsorgan var högre än föregående år. Ökningen inom Övrig rapportering beror på en mer rättvisande redovisning av kostnaderna för granskningsplan, uppföljningsrapporten, riksrevisorernas årliga rapport samt riksrevisorernas tid i nationella frågor. Inom externa kontakter och seminarier har efter riksdagsvalet bjudit in riksdagsutskotten för att berätta om myndighetens verksamhet. Betydligt fler remisser har besvarats än föregående år (2019: 30 stycken, 2018: 16 stycken). Dessa faktorer har bidragit till högre kostnader 2019 än 2018. Tabell 11 Nettokostnader för nationellt revisionsorgan Externa kontakter och seminarier Källa: årsredovisning . Tabell 12 Antal redovisade timmar för nationellt revisionsorgan Externa kontakter och seminarier Källa: årsredovisning . internationella utvecklingssamarbete syftar till att stödja utvecklingen av oberoende och professionella nationella revisionsorgan och stärka deras förmåga och kapacitet att bedriva revision i enlighet med internationella standarder.