bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen ett antal satsningar för att den nya lagstiftningen ska kunna tillämpas av myndigheterna. Åtgärder för naturvård och biologisk mångfald Regeringen framhåller att välmående och livskraftiga ekosystem är viktiga för människans livsmiljö och inte kan tas för givna. Den biologiska mångfalden minskar globalt, ekosystemtjänsterna försämras och en miljon arter riskerar att utrotas från jordens yta. I har andelen arter som riskerar utrotning ökat som det finns exempel på arter som återhämtat sig. Regeringen välkomnar den europeiska kommissionens strategi för biologisk mångfald som tydliggör synergier mellan klimatet och biologisk mångfald. Enligt regeringen är det viktigt att denna strategi är samstämmig med kommissionens skogsstrategi efter 2020 och att framtida åtgärder beaktar både skydd och hållbart nyttjande av naturen. Regeringen redovisar att ett nytt globalt ramverk för biologisk mångfald förhandlas inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald. Regeringen verkar för att ramverket ska vara ambitiöst och att målen ska vara tydliga och tydliggöra vad berörda sektorer bör bidra med för att hindra fortsatt förlust av biologisk mångfald. kommer bl.a. att bli en plattform för det fortsatta arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i havsområden. Enligt regeringen behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa funktionaliteten hos befintliga skyddade områden. I fråga om arbetet på nationell nivå framhåller regeringen att naturvården ska stärkas för att skydda värdefull natur och värna rödlistade och akut utrotningshotade arter. Regeringen föreslår därför satsningar på naturvård som bl.a. inbegriper restaurering och anläggning av våtmarker, balansering av vattenflöden och åtgärder för att minska övergödningen (anslaget 1:3). Regeringen påpekar att arbetet med våtmarker bidrar till flera nationella miljömål och globala mål för hållbar utveckling och stärker dessutom landskapets skydd mot torka, översvämning och brand. Regeringen framhåller att invasiva främmande arter är ett av de största globala hoten mot biologisk mångfald. Regeringen föreslår därför en förstärkt satsning för att snabba på bekämpningen av dessa (anslaget 1:3). Regeringen föreslår dessutom att den myndighetsövergripande satsningen Naturnära jobb förlängs med insatser inom t.ex. naturvård, friluftsliv och biologisk mångfald. samordnar arbetet som även inbegriper geologiska undersökning (SGU), , länsstyrelserna och Arbetsförmedlingen. Regeringen framhåller vidare att naturskydd bidrar till biologisk mångfald. Regeringen redovisar att det i finns 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat. Områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald och friluftsliv. Regeringen lyfter därtill fram att den har som ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar. Regeringen föreslår utöver satsningarna ovan även ökade medel för skötsel av skyddade områden och naturvårdsförvaltning (anslaget 1:3). Regeringen framhåller i detta sammanhang att ett nytt Sveaskogsprogram ska genomföras. Vidare lyfter regeringen fram att skogsägare gör ett mycket viktigt miljöarbete, både genom frivilliga avsättningar och genom den generella hänsyn som tas. bedömer regeringen att hänsynen till natur- och kulturmiljön i skogsbruket måste öka. Av denna anledning anser regeringen att ett ekosystembaserat skogsbruk behöver uppmärksammas ytterligare och att andelen naturligt föryngrade skogar behöver öka där så är lämpligt. Vidare är en viltstam i balans en viktig förutsättning för ett hållbart och livskraftigt skogsbruk. I budgetpropositionen utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslår regeringen medel för att utveckla det nationella skogsprogrammet för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk (anslaget 1:2). Regeringen anser dessutom att skogens sociala värden är viktiga och även i fortsättningen bör uppmärksammas i arbete (se vidare i prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen framför därutöver att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för biobränslen samt att säkerställa en bred råvarubas. tillkännagav för regeringen att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimatnytta (bet. 2018/19:MJU8, rskr. 2018/19:147). I klimathandlingsplanen (prop. 2019/20:65) aviserade regeringen att den avser att tillsammans med de gröna näringarna ta fram en svensk bioekonomistrategi för att bidra till både ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet. I proposition 2020/21:1 utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisar regeringen att tillkännagivande i frågan inte är slutbehandlat. Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, och näringslivets konkurrenskraft samt svarar mot de samhällsutmaningar som finns både i och globalt (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Regeringen framhåller att och världen står inför stora samhällsutmaningar som måste hanteras för att vi ska kunna utveckla ett modernt och hållbart välfärdssamhälle. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen i detta sammanhang som forskningspolitiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar. Regeringen framhåller vidare att miljöforskningen driver på och utvecklar miljöpolitiken och att den har en stor betydelse för att vi ska nå de nationella miljökvalitetsmålen och för genomförande av Agenda 2030. Regeringen anser att har goda möjligheter att fortsätta vara en ledande nation inom forskning och innovation på miljö- och klimatområdet. Forskning och innovation på området bidrar till en bättre miljö, ger upphov till nya företag och är jobbskapande. Regeringen bedömer att de olika finansiärerna och utförarna av miljöforskning kompletterar varandra väl och är viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. Finansiärernas olika stödformer och inriktningar är viktiga både för att tillgodose långsiktig kunskapsförsörjning och bibehållen forskningskompetens på området och för att söka lösningar på aktuella miljöproblem (s.k. behovsmotiverad forskning). Arbetet med såväl EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 som det kommande ramprogrammet för forskning och innovation Horisont är enligt regeringen av stor vikt för att forskare i ska kunna dra nytta av det europeiska samarbetet inom forskning och innovation. Regeringen poängterar att många internationella avtal bygger på resultat från forskning, utveckling och innovation. Enligt regeringen är det därför angeläget att landets forskare fortsätter att vara aktiva i internationella forskningssamarbeten och att internationella kunskapssammanställningar och samverkansinsatser på miljö- och klimatområdet förläggs till . Regeringen anser att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken. Regeringen föreslår satsningar på Formas forskningsanslag inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska proposition som har aviserats till slutet av 2020 (anslaget 2:2). De nationella forskningsprogrammen bidrar enligt regeringen till flera av de globala målen inom Agenda 2030. Det tioåriga nationella forskningsprogrammet om klimat (M2017/01282/Mm) omfattar hållbara lösningar för klimatarbetet och systemintegrerad kunskap. Regeringen vill bidra till såväl att öka takten och innovationskraften för klimatomställningen och omställningen till en cirkulär ekonomi som att öka fokus på hur klimatförändringen kan påverka uppkomst av och spridningsmönster för smittsamma sjukdomar. Även forskningen om biologisk mångfald bör förstärkas. Det tioåriga nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande (M2017/01282/Mm) utgör en nod för samverkan mellan forskningsfinansiärer och myndigheter i arbetet med att stärka forskning och nya lösningar inom hållbart samhällsbyggande. Formas forskningsanslag för de areella näringarna samt arbetet med det nationella forskningsprogrammet för livsmedel, agendan för livsmedelsforskning samt de forskningsmedel som Statens () förfogar över redovisas i proposition 2020/21:1 utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 1:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget tillförs medel som ett led i fleråriga satsningar för att dels förstärka förutsättningar att hantera de föreslagna satsningarna inom miljöområdet, dels driva på arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi. Regeringen anser att även behöver stärka sin samordnande roll när det gäller miljötillsynen och med hög kompetens bidra i miljöprövningen så att handläggningstiderna kan kortas. Anslaget tillförs ytterligare medel av denna anledning. Regeringen framhåller vidare att det behövs förbättrade effektbedömningar i klimatpolitiken, och föreslår som en följd av det en flerårig satsning med ökade medel till anslaget. Anslaget föreslås ökas ytterligare med anledning av det högnivåmöte som regeringen har erbjudit att ska stå värd . Parallellt med dessa satsningar redovisar regeringen att anslaget minskar dels till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4), dels för att finansiera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 22, avsnitt 4.1.1). Regeringen föreslår därutöver att godkänner en investeringsplan som riktlinje för investeringar i fastigheter och markanläggningar –2023. De investeringar som avser samhällsändamål avser främst förvärv och avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som avses skyddas enligt . Investeringarna avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. 1:2 Miljöövervakning m.m.: Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får även användas till delegationen för cirkulär ekonomi och till utgifter för uppdrag som syftar till att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Regeringen framhåller att miljöövervakningen är avgörande för att se hur arbetet med att nå miljömålen fortskrider och att den ger underlag för väl underbyggda beslut. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår också att anslaget ökas ytterligare för fortsatt utveckling av den digitala lösningen för informationsförsörjning inom avfallsområdet för att säkerställa rapportering enligt EU:s avfallsdirektiv. Regeringen föreslår att anslagets ändamål utvidgas till att även få användas till utgifter för uppdrag som syftar till att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. I den klimatpolitiska handlingsplanen aviserades ett antal myndighetsuppdrag. Som ett led i en flerårig satsning föreslår regeringen att anslaget tillförs medel för genomförande av sådana uppdrag. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Bemyndigandet behövs för att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper och för att skapa kontinuitet, kostnadseffektivitet och ökad kvalitet i verksamheten. 1:3 Åtgärder för värdefull natur: Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får användas till statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får särskilt användas till utgifter – för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning – för artbevarande och viltförvaltning – i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för att förstärka den biologiska mångfalden genom t.ex. skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning, artbevarande och viltförvaltning samt åtgärder för friluftslivet. Regeringen föreslår därför en flerårig satsning för detta ändamål där anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår att anslaget tillförs ytterligare medel för att genomföra en flerårig satsning för att återväta torvmarker, restaurera och anlägga våtmarker i syfte att minska utsläppen av växthusgaser, balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Regeringen föreslår därutöver fleråriga satsningar på dels bekämpning av invasiva främmande arter, dels den myndighetsövergripande satsningen Naturnära jobb. Regeringen föreslår att anslaget ökas ytterligare till följd av dessa satsningar. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2028. Bemyndigandet behövs för att fleråriga avtal avseende förvaltning av värdefulla naturområden ska kunna tecknas och för samverkansavtal mellan statliga myndigheter. Bemyndigandet behövs också för att möjliggöra medfinansiering av större EU-projekt. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden: Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas, för att ta fram prioriteringsunderlag samt för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från ickekärnteknisk verksamhet. Anslaget får även användas till omhändertagande av övergivna och uttjänta fordon som utgör en risk för miljön. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Regeringen anser att det finns ett fortsatt stort behov av att komma åt de källor till utsläpp av miljögifter som finns . Regeringen vill att fler förorenade områden ska saneras och att de mest akut miljöfarliga fartygsvraken ska hanteras. Regeringen föreslår även att anslagets ändamål utvidgas till att få användas till omhändertagande av övergivna och uttjänta fordon som utgör en risk för miljön. Regeringen föreslår att anslaget tillförs medel för en flerårig satsning på stärkt saneringsarbete. Regeringen föreslår att anslaget minskas för att delvis finansiera satsningen på stärkt kemikaliearbete som ligger under anslagen 1:6 och 1:13. Enligt regeringen påverkar inte den föreslagna minskningen den verksamhet som finansieras av anslaget. För att ska kunna fullfölja de skyldigheter som följer av de nya EU-reglerna om avfall behöver regeringen införa ett utpekat ansvar för kommunerna att hantera och rapportera statistik om kommunalt avfall. För att finansiera denna nya uppgift föreslår regeringen att anslaget minskas ytterligare fr.om. 2021 och att anslaget 1:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2022–2050. Enligt regeringen är ett sådant bemyndigande en förutsättning för att bidragshanteringen ska fungera effektivt. Saneringsåtgärder är ofta fleråriga varför ett bemyndigande är avgörande för att aktörer och myndigheter ska ha möjlighet att genomföra åtgärder och undersökningar. 1:5 Miljöforskning: Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Miljöforskning. Som stöd i förberedelserna inför det globala högnivåmötet som regeringen erbjudit att ska stå värd , behövs ytterligare forsknings- och kunskapsunderlag. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. Regeringen föreslår därtill att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Enligt regeringen behövs ett bemyndigande för att avtal om fleråriga miljöforsningsprojekt ska kunna tecknas, vilket i sin tur är en förutsättning för att medverka i t.ex. EU-gemensamma forskningssatsningar. 1:6 Kemikalieinspektionen: Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet och . Anslaget får också användas för utgifter för att täcka ett eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får vidare användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Regeringen anför att den vill se ett starkt kemikaliearbete såväl nationellt och inom EU som på ett globalt plan. Kemikalieinspektionen kan genom sitt arbete inom området giftfri miljö bidra till en positiv utveckling, såväl inom som utanför gränser. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel för att upprätthålla ambitionsnivån på kemikaliearbetet och bidra till att öka takten i omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi. En hållbar cirkulär ekonomi kräver att kretsloppen är giftfria och därför föreslår regeringen en särskild satsning på att varor och produkter ska vara giftfria från början. Regeringen föreslår att anslaget minskas till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). 1:7 Avgifter till internationella organisationer: Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. För att det högnivåmöte som regeringen har erbjudit att ska stå värd ska bli framgångsrikt, behövs det enligt regeringen en internationell förberedande process som bidrar till att skapa engagemang och delaktighet. För detta behöver bl.a. FN-systemet engageras i förberedelserna, och regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel. 1:8 Klimatbonus: Anslaget får användas till utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:8 Klimatbonus. Regeringen föreslår att anslaget tillförs medel för att alla som köpt klimatbonusbil ska kunna få stöd. För att förstärka bonus–malus-systemet och öka incitamenten att köpa nollutsläppsfordon har regeringen för avsikt att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m.). Ändringarna bör gälla fr.o.m. . Regeringen bedömer att ändringarna kommer att öka klimatnyttan och leda till minskade utgifter för klimatbonusen, vilket innebär att anslaget minskas . 1:9 : Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Regeringen framhåller att observationer, prognoser och varningar utgör centrala underlag för aktörer på internationell, nationell och regional nivå. Ett nytt säkerhetsläge och nya lagar och regler ställer högre krav på informations- och it-säkerhet än vad myndigheten har resurser till. Enligt regeringen behöver myndigheten även kunna utnyttja den infrastrukturen på forskningsfartyget R/V bättre för att inhämta mer data och förmedla ny kunskap om havet. För en flerårig satsning med detta syfte föreslår regeringen att anslaget tillförs medel. föreslår regeringen att anslaget minskas till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 7.4). 1:10 Klimatanpassning: Anslaget får användas för utgifter för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning och planer. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden och även för de administrativa utgifter som insatserna medför. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö: Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Regeringen bedömer att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas, bl.a. för att öka takten i arbetet med att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Syftet med satsningen är framför allt att förse vattenkraften med moderna miljövillkor. Satsningen syftar även till att fortsätta arbetet med invasiva främmande arter i akvatisk miljö. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs medel för detta ändamål. Regeringen föreslår också att arbetet med selektiva fiskeredskap förstärks och att anslaget tillförs ytterligare medel för detta ändamål. Regeringen föreslår vidare en förstärkning av satsningen på avancerad rening av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara ämnen för att minska utsläppen och öka möjligheterna för återanvändning av avloppsvatten. Regeringen föreslår att anslaget ökas ytterligare för detta ändamål. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2027. Skälet är att och Havs- och vattenmyndigheten ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder.