bet · H801FiU6 · 2020-11-12 00:00:00 — Redovisning av AP-fondernas verksamhet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2019/20:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av fondernas verksamhet 2019. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar och bedömningar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat och kostnader samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet och ägarstyrning. Utskottet konstaterar att buffertfondernas förvaltning gav ett resultat efter kostnader på nästan till följd av den starka börsutvecklingen och att det samlade buffertkapitalet ökade med till . Resultatet var det högsta som buffertfonderna redovisat för ett enskilt år sedan starten . Fondernas sammanlagda redovisade kostnader ökade med , medan kostnaderna som andel av förvaltat kapital låg kvar på ungefär samma nivå som . Utskottet konstaterar, i likhet med vad utskottet framhållit vid tidigare granskningar, att skillnaderna i kostnadsnivå mellan fonderna är stora. Utskottet utgår ifrån att regeringen i kommande skrivelse om AP-fondernas verksamhet närmare analyserar orsakerna till skillnaderna i kostnad mellan fonderna. Utskottet behandlar dessutom motionsförslag om att kraven på AP-fondernas investeringar i verksamheter med fossila bränslen bör skärpas. Utskottet föreslår att avslår förslagen. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (V). Skrivelse 2019/20:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skärpta krav i fråga om AP-fondernas investeringar i verksamheter med fossila bränslen AP-fondernas verksamhet , punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Tabell 1 Buffertfondernas resultat och kapital 2019 Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2019 Tabell 3 Buffertfondernas kostnader Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2019/20:130 till handlingarna. Skärpta krav i fråga om AP-fondernas investeringar i verksamheter med fossila bränslen 2020/21:460 av (C) och 2020/21:1464 av (S) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (C). Ärendet och dess beredning I regeringens skrivelse 2019/20:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet finns en redovisning av fondernas verksamhet 2019. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas roller i inkomstpensionssystemet, fondernas resultat, fondernas kostnader samt deras arbete med hållbarhet och ägarstyrning. Förutom skrivelsen behandlar utskottet tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden om krav på att AP-fonderna inte ska investera i företag som lobbar för eller bygger sin verksamhet på fossila bränslen. Den starka börsutvecklingen gav buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , ett resultat efter kostnader på nästan , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på . Resultatet är det högsta resultat som fonderna redovisat för ett enskilt år sedan starten . Tabell 1 Buffertfondernas resultat och kapital 2019 Uppgifter inom parentes avser 2018 Resultat (mdkr) Avkastning (%) pensioner (mdkr) Kapital (mdkr) 48,6 (–2,1) 15,1 (–0,7) 6,5 (6,8) 365,8 (323,7) 53,0 (–4,3) 15,9 (–1,3) 6,5 (6,8) 381,4 (334,8) 59,5 (2,2) 17,6 (0,6) 6,5 (6,8) 393,7 (340,7) 75,2 (–0,5) 21,7 (–0,2) 6,5 (6,8) 418,0 (349,3) 2,9 (3,0) 8,2 (9,6) 37,5 (34,7) 239,2 (–1,7) 17,4 (–0,2) 26,0 (27,2) 1 596 (1 383) Källa: Skr. 2019/20:130. Detta kan jämföras med en avkastning på ‒0,och en genomsnittlig avkastning på starten . Som framgår av tabell 1 överförde buffertfonderna till pensionssystemet för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna (gäller inte som är en sluten fond i den meningen att det inte sker några överföringar till eller från pensionssystemet). Sammantaget innebär detta att buffertfondernas kapital ökade med , från 2018 till 2019. redovisade ett resultat på , vilket var lägre än resultatet , och avkastningen på kapitalet sjönk från . I skrivelsen bedömer regeringen dels fondernas roll som buffert för hantering av löpande över- eller underskott i pensionssystemet, dels fondernas roll som långsiktig finansiär i pensionssystemet. Enligt regeringen har fonderna klarat sina roller. Källa: Skr. 2019/20:130. har AP-fonderna redovisat ett ackumulerat resultat på , och fondernas andel av de totala tillgångarna i pensionssystemet har ökat från . Fondernas resultat styrs av utvecklingen på de internationella kapitalmarknaderna, och som framgår av diagrammet har resultaten varierat en hel del över åren. Sedan finanskrisen , då buffertfonderna redovisade en förlust på , har den internationella börsutvecklingen varit stark, och fonderna har redovisat ett samlat resultat på , vilket motsvarar av fondernas ackumulerade resultat . Samtliga fonder utom har sedan starten klarat och överträffat sina avkastningsmål, med en sammantagen genomsnittlig avkastning på . Samtliga fonders avkastning efter kostnader har stigit betydligt mer än inkomstindex som gått upp med i genomsnitt . Inkomstindex är det index som används som grund när skulden i pensionssystemet räknas upp. I skrivelsen jämför regeringen buffertfondernas resultat med resultatet för liknande utländska pensionsfonder. Enligt regeringen ligger buffertfondernas resultat i nivå med ett urval av utländska pensionsfonder. När det gäller fondernas roll som buffert för att hantera löpande över- eller underskott i pensionssystemet har fonderna betalat ut för att täcka det förväntade underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. , 2001–2008, fanns ett överskott i pensionssystemet, och fonderna tillfördes av de löpande pensionsavgifterna. Sammantaget innebär det att av fondmedlen har använts för pensioner . Regeringen räknar med att underskottet i pensionssystemet ligger kvar på ungefär nuvarande nivå och att ytterligare av fondtillgångarna kommer att behöva användas fram för att täcka underskottet. Det är högre än den prognos som regeringen gjorde i förra årets skrivelse. –2015 steg AP-fondernas kostnader relativt kraftigt, med . Orsaken var bl.a. att kapitalet ökade betydligt , vilket ökade fondernas externa förvaltningskostnader. På utskottets uppmaning har regeringen fördjupat granskningen av fondernas kostnader i skrivelsen. Tabell 2 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2019 Miljoner kronor (uppgifter inom parentes avser 2018) 239 (223) 186 (228) 425 (451) 0,12 (0,14) 240 (219) 292 (280) 532 (499) 0,15 (0,15) 212 (202) 122 (117) 334 (319) 0,09 (0,09) 231 (211) 139 (135) 370 (346) 0,10 (0,10) 922 (855) 739 (760) 1 661 (1 615) 0,12 (0,12) 95 (93) 0 (8) 95 (101) 1 017 (948) 739 (768) 1 756 (1 716) 0,12 (0,13) Summa inkl. arvoden extern förvaltning 1 145 (1 099) 2 162 (2 047) 0,14 (0,15) Källa: Skr. 2019/20:130. Som framgår av tabell 2 uppgick den redovisade totala kostnaden för förvaltningen av buffertkapitalet till . Det är en ökning med , eller , jämfört med och förklaras bl.a. av en kraftig uppgång i det förvaltade kapitalet. Mätt som andel av det förvaltade kapitalet, låg kostnaderna kvar på ungefär samma nivå som . Sammantaget steg de interna förvaltningskostnaderna , medan de externa förvaltningskostnaderna minskade. Det är en trend som har pågått i takt med att fonderna successivt har ökat andelen internt förvaltat kapital. uppgick andelen internt förvaltat kapital till , vilket kan jämföras 2012. Av tabell 2 framgår också att Andra AP-fonden har betydligt högre redovisade kostnader än de andra tre fonderna. Mellan Andra AP-fonden, som har den högsta kostnaden, och Tredje AP-fonden, som har den lägsta, skiljer det nästan . Som andel av förvaltat kapital uppgick Andra AP-fondernas kostnader till , medan Tredje och Fjärde AP-fonderna hade kostnader på av förvaltat kapital. Första AP-fondens kostnader uppgick av förvaltat kapital, vilket är en minskning jämfört med . Fondernas kostnader steg relativt kraftigt , bl.a. på grund av att fondkapitalet ökade starkt, vilket i sin tur ökade kostnaderna för den externa förvaltningen. Uppgången berodde också på att fonderna minskade andelen ränte- och aktieplaceringar något till förmån för s.k. alternativa investeringar. Kostnaden för alternativa investeringar är högre än kostnaden för aktie- och ränteplaceringar. Tabell 3 Buffertfondernas kostnader Källa: Skr. 2019/20:130. Den negativa kostnadsutvecklingen bröts 2016. Sedan toppnivån 2015 har fondernas sammanlagda kostnader sjunkit från till 2019, framför allt på grund av minskade kostnader för extern förvaltning av kapitalet. Enligt regeringen leder en hög andel internt förvaltat kapital till en ökad kostnadseffektivitet i verksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att AP-fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbetar för en hög kostnadseffektivitet. Det bidrar både till avkastning till inkomstpensionssystemet och till allmänhetens förtroende för pensionssystemet. I fondernas externa förvaltningskostnader ingår inte fondernas kostnader för prestationsbaserade arvoden eller förvaltararvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Dessa kostnader ingår därmed inte heller i AP-fondernas redovisade totala kostnader, utan arvodena reduceras enligt AP-fondernas redovisningsregler mot resultatet för varje tillgång. De prestationsbaserade arvodena har ökat relativt kraftigt . ökade de med efter en nedgång på . Nettot av erlagda och återbetalda arvoden för onoterade aktier uppgick till 2019, vilket innebär att de erlagda arvodena var högre än de återbetalda. Det var en minskning med jämfört med . Regeringen anger i skrivelsen att fonderna gemensamt bör öka transparensen i fråga om förvaltararvoden med vinstdelning eftersom den här typen av avtal har ökat och kommer att öka ytterligare framöver till följd av de nya placeringsregler som infördes . Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Fonden förvaltar AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Såfa, vilken är den fond i premiepensionssystemet där de som inte har valt fond placeras, är en kombination av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Såfa gav en avkastning på , vilket kan jämföras med en avkastning på i genomsnitt för de privata fonderna i systemet. AP7 Aktiefond gav en avkastning på , vilket var högre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på –0,, vilket var i linje med jämförelseindex. Regeringen anser i skrivelsen att Sjunde AP-fonden har uppfyllt sin roll i premiepensionssystemet. Fondens avkastning har varit högre än genomsnittet för de privata fonderna i premiepensionssystemet. Fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning fick Första‒Fjärde AP-fonderna ett nytt mål för placeringsverksamheten, att pensionskapitalet ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Det övergripande målet är dock fortfarande hög avkastning till låg risk. Enligt det nya målet ska fonderna samverka för att uppnå målet och ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen samt gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet har uppnåtts och vilka tillgångar som fondmedlen inte bör placeras i. I skrivelsen redovisas en rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete som har gjort på uppdrag av regeringen. Rapporten innehåller en fördjupad analys av AP-fondernas hållbarhetsarbete jämfört med andra pensionsfonder som ligger i framkant i hållbarhetsarbetet. De fonder som AP-fonderna jämförs med är hemmahörande i övriga , och . I rapporten analyseras AP-fondernas investeringsmandat i förhållande till hållbarhet, fondernas hållbarhetsstrategier och mål, fondernas verktyg för att integrera hållbarhet i investeringarna samt fondernas organisation och hållbarhetsrapportering (se vidare s. 31‒45 i skrivelsen och s. 305‒331 i bilaga 9). övergripande slutsats i rapporten är att AP-fonderna ligger i framkant inom hållbarhet jämfört med ledande institutionella investerare globalt och att fonderna fortsätter att förbättra sitt arbete i linje med den snabba utvecklingen på området. Framför allt utmärker sig fonderna genom sitt ägarengagemang och genom att integrera hållbarhet i kapitalförvaltningen. De nya reglerna för hållbarhet som infördes tydliggör och stöder enligt fondernas hållbarhetsansvar och pågående hållbarhetsarbete. rekommenderar dock fonderna att ytterligare förtydliga sina strategier och målsättningar kopplade till föredömlig förvaltning. Det skulle enligt bidra till att fokusera arbetet och underlätta fondernas externa kommunikation om hållbarhetsarbetet och resultaten av arbetet. konstaterar att fonderna ofta är transparenta med sina strategier, mål och framsteg. Enligt bör dock fonderna bli mer tydliga med att förklara sina resonemang och förenkla sin kommunikation. Det skulle bidra till att ge allmänheten ökad förståelse för fondernas hållbarhetsarbete. Regeringen konstaterar i skrivelsen att fonderna i linje med det nya hållbarhetsmålet har tagit fram en gemensam tolkning av vad som kan anses vara en föredömlig förvaltning, har enats om en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen samt har tagit fram gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet har uppnåtts och vilka tillgångar som fondmedlen inte bör placeras i. Regeringen är positiv till fondernas och arbete med att integrera hållbarhetsfrågorna i förvaltningen. Vidare anser regering att det är viktigt att AP-fondernas investeringar är linje med mål om en global temperaturökning och strävan efter att stanna . Regeringen konstaterar också att flera av fonderna har utvecklat sina strategier som rör och att samtliga fonder kontinuerligt arbetar med att sänka koldioxidavtrycket i sina investeringsportföljer. Enligt regeringen är användandet av fossila bränslen direkt avgörande för om man ska nå 1,5-gradersmålet och finansiella aktörer har en central roll när det gäller att styra om investeringarna till mer hållbara energislag. Regeringen konstaterar att AP-fonderna har fattat olika beslut om investeringar i fossila bränslen baserat på deras riskanalyser. Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna uppger att de hellre äger bolag, och engagerar sig för att minska utsläppen i dem, än tillämpar en ren avyttringsstrategi för koldioxidintensiva sektorer. Första AP-fonden däremot beslutade att sälja alla sina innehav i bolag med fossil verksamhet. sålde har fonden sina innehav i den interna förvaltningen och påbörjade avyttringen i den externa förvaltningen. Regeringen ser positivt på Första AP-fondens beslut och understryker i skrivelsen att investeringar i fossil energi, såsom investeringar i bolag vars börsvärden till stor del består av tillgångar de tänker utvinna, inte ligger i linje med mål och . Regeringen uppmanar fonderna att fortsätta sitt arbete för att deras investeringar ska vara i linje med mål. Även om regeringen framhåller att det bara har gått det nya hållbarhetsmålet infördes, och att det är för att man ska kunna utvärdera måluppfyllelsen, anser regeringen att fonderna måste fortsätta att stärka sitt arbete med hållbarhet. I avsnittet Redovisning och utvärdering av AP-fonderna i skrivelsen redovisas respektive fonds verksamhet i fråga om hållbarhet och ägarstyrning (se s. Till följd av de ekonomiska effekterna av coronapandemin gav Första‒Fjärde AP-fondernas förvaltning ett resultat på ‒39,, vilket kan jämföras med resultatet på hela . Det visar en genomgång av AP-fondernas halvårsrapporter. Fondernas kapital minskade med jämfört med kapitalet . Av fondernas resultat användes för att täcka löpande pensionsutbetalningar. Första AP-fonden redovisade ett resultat på ‒6,, vilket motsvarade en avkastning efter kostnader på ‒1,av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på ‒19,, eller en avkastning på ‒5,. Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på ‒3,, eller en avkastning på ‒0,medan redovisade ett resultat på ‒10,, motsvarande ‒2,av kapitalet. Nya förändringar i Första‒Fjärde AP-fondernas placeringsregler Investeringar i illikvida tillgångar fick Första‒Fjärde AP-fonderna utökade möjligheter att placera pensionskapitalet i s.k. illikvida tillgångar. Förändringarna innebar att fonderna nu har ungefär samma förutsättningar som andra jämförbara institutionella placerare när det gäller investeringar i t.ex. onoterade bolag (prop. 2019/20:57, bet. 2019/20:FiU27, rskr. 2019/20:182). Tillfällig höjning av röstandelsbegränsningen höjdes den s.k. röstandelsbegränsningen för Första‒Fjärde AP-fondernas innehav i ett bolag från av samtliga aktier till om de deltar i en nyemission i bolaget. Det ger AP-fonderna en möjlighet att i större utsträckning än delta i emissioner i svenska bolag som behöver kapital för att t.ex. hantera en försämrad lönsamhet och en försämrad likviditet till följd av coronapandemin. Höjningen är tillfällig och upphör att gälla vid utgången av (prop. 2020/21:9, bet. 2020/21:FiU12, rskr. 2020/21:19). Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse Redovisning av AP- fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att buffertfondernas förvaltning gav det högsta resultat som fonderna redovisat sedan starten . I likhet med tidigare konstaterar utskottet att skillnaderna i redovisad kostnadsnivå mellan fonderna är stora. Utskottet utgår ifrån att regeringen i kommande skrivelse om AP-fondernas verksamhet närmare analyserar och tydliggör orsakerna till skillnaderna i kostnad mellan fonderna. Jämför det särskilda yttrandet (V). Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2019/20:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Den starka återhämtningen på världens aktiebörser efter nedgången 2018 gjorde att buffertfonderna, Första‒Fjärde AP-fonderna och , tillsammans redovisade ett resultat efter kostnader på nästan . Det är det högsta resultatet som fonderna har redovisat för ett enskilt år sedan starten . Resultatet innebar att fondernas samlade kapital (efter överföringar till pensionssystemet) ökade med till , vilket motsvarar av de totala tillgångarna i pensionssystemet. Utskottet har också gått igenom fondernas halvårsrapporter . Rapporterna visar på en kraftigt negativ utveckling till följd av de ekonomiska effekterna av coronapandemin. Sammantaget gav Första‒Fjärde AP-fondernas förvaltning ett resultat efter kostnader på nästan ‒40 miljarder kronor och kapitalet minskade med efter överföringar till pensionssystemet. har pensionssystemet redovisat ett underskott, dvs. pensionsutbetalningarna i systemet har varit större än inkommande pensionsavgifter. Så var fallet även , vilket innebar att av tillgångarna i Första–Fjärde AP-fonderna fick användas för att täcka underskottet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. har av fondtillgångarna använts för att bl.a. täcka det underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. tillfördes fonderna –2008 när pensionsavgifterna var större än utbetalningarna, vilket innebär att netto av fondtillgångarna har använts för pensionsutbetalningar . Regeringen räknar i skrivelsen med att buffertfonderna även framöver kommer att få bidra till finansieringen av inkomstpensionerna, med enligt prognoser. Utskottet noterar att det är högre än den prognos som gjordes i förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2018/19:130). Sedan starten har buffertfondernas förvaltning gett ett ackumulerat resultat på , vilket motsvarar en avkastning på kapitalet på i genomsnitt . Det betyder att buffertfondernas resultat mer än väl har överträffat inkomstindex, som har ökat med i genomsnitt , och att buffertfondernas andel av pensionssystemets tillgångar har ökat från fram till slutet av 2019. Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens bedömning i skrivelsen att buffertfonderna har uppfyllt sina roller både som buffert för hantering av löpande över- och underskott i inkomstpensionssystemet och som långsiktig finansiär av pensionerna. Utskottet övergår härmed till att granska kostnadsutvecklingen i buffertfonderna. Fondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förvaltar. Av bl.a. den anledningen är det enligt utskottet viktig att fonderna har en kostnadseffektiv förvaltning för att säkerställa fondernas funktion i pensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten för fondernas arbete och för pensionssystemet. steg fondernas kostnader mycket snabbt, med , vilket bl.a. berodde på att fondkapitalet och de externa förvaltningskostnaderna ökade starkt . Utskottet tycker att det är bra att trenden mot stigande kostnader har brutits och att de totala redovisade kostnaderna endast steg med trots att det förvaltade kapitalet ökade kraftigt. Som andel av kapitalet har fondernas redovisade förvaltningskostnader minskat från 2019. Räknar man in de s.k. prestationsbaserade arvodena (vilka inte ingår i fondernas redovisade kostnader utan redovisas mot resultatet för varje tillgång) har kostnadsandelen sjunkit från av kapitalet . Utskottet har konstaterat att skillnaderna i årlig redovisad kostnadsnivå mellan fonderna är stora trots att fonderna förvaltar ungefär samma mängd kapital och har haft ungefär samma avkastning . låg t.ex. Andra AP-fondens redovisade kostnader på av kapitalet medan Tredje AP-fondens redovisade kostnader låg på av kapitalet. I absoluta tal motsvarar det en skillnad på nästan . Utskottet utgår ifrån att regeringen i kommande skrivelse om AP-fondernas verksamhet närmare analyserar och undersöker vad den relativt stora skillnaden i kostnader mellan fonderna beror på. Skärpta krav i fråga om AP-fondernas investeringar i verksamheter med fossila bränslen Utskottets förslag i korthet avslår motioner med förslag om skärpta placeringskrav för AP-fonderna när det gäller investeringar i verksamheter med fossila bränslen. I motion 2020/21:460 av (C) anser motionären att AP-fonderna bör förbjudas att investera i bolag som lägger ned stora summor pengar på att aktivt lobba för verksamheter med fossila bränslen och mot klimatåtaganden. I motion 2020/21:1464 av (S) konstaterar motionären att AP-fonderna fortsätter att investera i den fossila industrin trots hårdare krav på miljöhänsyn och hållbarhet i placeringsverksamheten. Enligt motionären måste AP-fondernas placeringsregler ses över och förtydligas med målet att investeringar i fossila verksamheter ska fasas ut (yrkandena 1 och 2). infördes ett nytt lagbundet mål för Första–Fjärde AP-fondernas hållbarhetsarbete (prop. 2017/18:271, bet. 2018/19:FiU14, rskr. 2018/19:52). Enligt det nya målet ska fonderna förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Målet ska uppnås utan att fonderna gör avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning. Syftet med det nya målet är att fonderna ska beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i sin kapitalförvaltning. Målet innebär bl.a. att fonderna ska ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen, gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som pensionsmedel inte bör placeras i samt gemensamma riktlinjer för hur resultatet av förvaltningen enligt det nya målet ska redovisas. Klimatfrågan är en del av fondernas hållbarhetsarbete. Utskottet delar regeringens ståndpunkt i skrivelse 2019/20:130 om AP-fondernas verksamhet 2019 att det är viktigt att AP-fondernas placeringar ligger i linje med mål om att hålla den globala temperaturökningen med en strävan att stanna . Regeringen konstaterar i skrivelsen att flera fonder har förtydligat sina strategier i fråga om och att samtliga fonder löpande arbetar för att sänka det s.k. koldioxidavtrycket i sina förvaltningsportföljer. Första‒Fjärde AP-fonderna har uttalade mål för koldioxidavtrycket. Första AP-fondens investeringsportfölj ska vara koldioxidneutral med ett första delmål om en halvering av portföljens koldioxidavtryck .