bet · H701JuU27 · 2020-04-29 00:00:00 — Signalspaning, punkt 15 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 9. Inhämtning av uppgifter genom signalspaning får inte avse signaler mellan en avsändare och mottagare som båda befinner sig i . Vi vill att frågan om ska ges rätt att signalspana även när mottagaren och avsändaren finns i ska utredas. Sådan signalspaning, som endast ska få ske efter domstolsbeslut, ska gälla specifika personer eller enheter och röra terrorism. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Signalspaning, punkt 15 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 21. är signalspaning via ett viktigt redskap i Säkerhetspolisens underrättelsearbete gällande arbetet mot terrorism. Det handlar om avlyssning av data- och teletrafik för att få information. Med ny lagstiftning på plats som skärper kriminaliseringen kommer Säkerhetspolisen att upprätta förundersökningar mot misstänkta individer i utlandet. trädde en ny lag i kraft som ska möjliggöra att Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i kan bestämma inriktningen av signalspaning och ta emot underrättelser med inhämtade uppgifter även om det pågår en förundersökning. Det är viktigt att den nya lagen används på ett sätt som innebär att Säkerhetspolisen kan använda information från signalspaning även när en förundersökning har inletts. Vi menar därför att regeringen bör följa upp hur den nya lagstiftningen har använts och utvärdera om den har fungerat på avsett sätt. Översyn av regelverket om förundersökningsbegränsning, punkt 16 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 29. Det är viktigt att öka polisens förmåga och vilja att utreda och klara upp även mängdbrottslighet eller vardagskriminalitet, dvs. vanligt förekommande brott. Av s.k. processtekniska skäl ges möjlighet till förundersökningsbegränsning men detta är i praktiken nedlagda brottsutredningar. Många uppfattar det som en skyldighet att använda förundersökningsbegränsning snarare än en möjlighet. Det är därför viktigt att följa upp regelverket om förundersökningsbegränsning och dess tillämpning som leder till att brottsutredningar läggs ned i onödan. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med tidigare tillkännagivande om att regelverket om förundersökningsbegränsning ska ses över. Underrättelse om möjligheterna till överprövning av ett beslut om att lägga ned en förundersökning, punkt 17 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3348 av m.fl. (KD) yrkande 13. Beslut om att en förundersökning har lagts ned bör innehålla information om på vilka grunder beslutet har fattats och hur man kan begära att beslutet överprövas. underrättas brottsoffret när en förundersökningsledare (polis eller åklagare) fattat beslut om att en förundersökning lagts ned. Det finns en möjlighet att begära en omprövning eller överprövning av beslutet men det är ovanligt att det sker. Det finns inte information om möjligheten till överprövning på det besked som brottsoffret får. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Husrannsakan, punkt 19 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 15, 2019/20:1895 av (M) och 2019/20:203 av (C) yrkande 16, 2019/20:2113 av (L) och 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 22. För att polisen ska få tillstånd att göra en husrannsakan krävs i regel att någon är skäligen misstänkt för ett brott av viss svårhetsgrad. Vad gäller vissa typer av lokaler som används gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet så är ribban lägre. hade polisen en möjlighet att genomföra husrannsakan i kända kriminella miljöer – även i bostäder – utan att det förelåg en skälig misstanke om brott. Det finns goda skäl för att polisen återigen ska ges en sådan möjlighet. vet polisen ofta mycket väl vilka gängkonflikter som ligger bakom både skjutningar och sprängningar. Genom en ökad möjlighet till husrannsakan skulle exempelvis vapen som är tänkta att användas vid hämndaktioner kunna eftersökas och beslagtas. Vi noterar att en utredare nu har fått i uppdrag att utreda vissa frågor om husrannsakan. Det är viktigt att utredningen leder till att polisen får utökade möjligheter att göra husrannsakan i kända kriminella miljöer för att förebygga och förhindra bl.a. skjutningar och sprängningar. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag som tillgodoser det anförda. Husrannsakan, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2019/20:203 av (C) yrkande 16, 2019/20:1895 av (M), 2019/20:2113 av (L) och 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 15. Reglerna för att göra husrannsakan i en bostad är strikta och ska vara det, eftersom husrannsakan är ett tvångsmedel som innebär stora ingrepp i den enskildes privata sfär. Det finns dock anledning att se över reglerna om husrannsakan vad avser möjligheten att motverka skjutningar eller sprängningar med koppling till organiserad brottslighet eller motverka risken för hämndaktioner när sådana har inträffat. Enligt 28 kap. 3 § finns en möjlighet att göra husrannsakan i en lokal som brukar användas gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet, om det finns anledning att anta att ett brott har förövats för vilket det är föreskrivet fängelse . Denna möjlighet får dock inte komma i fråga för en lokal som för den berörda personen huvudsakligen utgör bostad. Det bör analyseras om denna bestämmelse borde kunna få utökad tillämpning i situationer där det finns konkret underrättelse- eller spaningsinformation som pekar på att det finns vapen eller sprängmedel i en bostad där den boende har kopplingar till organiserad brottslighet och redan tidigare är dömd för grova våldsbrott, narkotikabrott, vapenbrott eller liknande brott. I översynen måste ingå en noggrann rättssäkerhetsanalys och överväganden av konsekvenserna för skyddet för den personliga integriteten av eventuella lagändringar på denna punkt. Det är bra att en utredare nu har fått i uppdrag att utreda vissa frågor om husrannsakan. Enligt min uppfattning bör utredningen även omfatta en översyn av bestämmelsen i 28 kap. 3 § i enlighet med det som anförts ovan. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser detta. Elektroniskt lagrad information, punkt 20 (S, C, V, MP) av (C), (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: 2019/20:1485 av och (båda M), 2019/20:2331 av (S) och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 19. Som framgår ovan pågår beredningen av betänkandet Beslag och husrannsakan – ett regelverk för dagens behov (SOU 2017:100). Vi vill inte föregripa det arbetet och är därför inte beredda att ställa oss bakom ett sådant tillkännagivande om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan till modern teknik som föreslås. Beslag av statussymboler, punkt 21 (S, C, V, MP) av (C), (MP), (V), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 32. Som redovisats ovan ingår en punkt om ökade möjligheter att förverka brottslingars tillgångar i regeringens åtgärdsprogram mot gängkriminalitet. Enligt vår mening saknas det därför anledning för att nu ta något initiativ till en sådan utredning om utökade möjligheter att beslagta dyra bilar, klockor och andra statussymboler från gängkriminella som motionärerna efterfrågar. Något tillkännagivande till regeringen bör därmed inte göras. Registertopsning, punkt 22 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2383 av (M) och 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 12. får alla som är skäligen misstänkta för ett brott som kan ge fängelse dna-testas och registreras i dna-registren. Det innebär att polisen måste bedöma om det aktuella brottet kommer att leda till en annan påföljd än böter. Från polisens sida har man uttryckt svårigheter med att göra den bedömningen i det konkreta fallet. Vi föreslår därför att lagstiftningen ändras så att det blir möjligt att genomföra s.k. topsningar på personer som skäligen kan misstänkas för brott som har fängelse i straffskalan, utan att det nödvändigtvis är aktuellt med fängelse i det enskilda fallet. Det skulle då bli möjligt att genomföra topsningar vid misstanke om brott som ofta leder till böter men som har fängelse i straffskalan, t.ex. skadegörelse, olovlig körning och ringa stöld. Om fler topsningar görs kan det i förlängningen leda till att fler brott upp eftersom fler brottsmisstänkta då kommer att vara registrerade i dna-registren. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Häktning, punkt 23 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 17. Den s.k. obligatoriska häktningsregeln innebär att häktning alltid ska ske för brott med minimistraff om fängelse och uppåt. Det innebär att den som misstänks för ett brott med minst två års fängelse i straffskalan i regel häktas i nära anslutning till brottet och sedan sitter häktad fram till rättegången och även efter densamma, fram till dess att det utdömda fängelsestraffet kan börja verkställas i vanlig anstalt. Den som grips för ett grovt rån i anslutning till att brottet begicks kan alltså räkna med att vara frihetsberövad framöver. I syfte att snabbt få bort grovt kriminella från gatan vill vi sänka gränsen för obligatorisk häktning så att den omfattar alla brott med minimistraff om fängelse . Det innebär i praktiken att fler kriminella skulle låsas in i direkt anslutning till brottet och vara frihetsberövade fram till dess att de börjar avtjäna ett eventuellt fängelsestraff. Denna förändring skulle bl.a. träffa brott som grov misshandel, rån och grov utpressning. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Domstolarnas självständighet, punkt 24 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 1. Mot bakgrund av den allt grövre brottsligheten som vi sett har det blivit tydligt att de brottsbekämpande myndigheternas verktyg måste bli vassare. driver ett antal förslag i den riktningen som i förlängningen innebär att balansen mellan den enskildes integritet och behovet av en effektiv brottsbekämpning förskjuts. Domstolarnas roll som garanter för en självständig och oberoende prövning där grundläggande rättssäkerhetskrav iakttas kommer därmed att bli ännu viktigare. Det handlar bl.a. om att upprätthålla en rättvis och rimlig bevisvärdering när nya regler om kronvittnen och anonyma vittnen eventuellt kommer på plats. Det handlar också om att fortsätta göra den gedigna prövning som krävs när de brottsbekämpande myndigheterna vill använda sig av hemliga tvångsmedel. Regeringen bör därför skyndsamt vidta åtgärder för att stärka domstolarnas oberoende och självständiga roll. Jourdomstolar, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 11. Mer måste göras för att korta tiden från brott till lagföring, särskilt för brott där ungdomar är inblandade. pågår ett försöksprojekt i norra rörande snabbare lagföring för vissa brott. började försöksverksamheten byggas ut till hela och ska den även utvidgas till andra orter i . Detta är positivt, men ytterligare åtgärder behövs. Jourdomstolar bör därför införas. Dessa bör ha en särskild inriktning på att avgöra ärenden som berör ungdomar och där förundersökningen snabbt kunnat slutföras. Även tillgreppsbrott, vapenbrott och enklare narkotikabrott bör kunna hanteras av jourdomstolar. ska domstolarna visserligen prioritera ungdomsärenden, men det kan ofta dröja månader från brottsutredning till det att en dom meddelas. Även när det gäller vuxnas brottslighet är väntetiderna ett problem. I vissa fall är bevisläget mycket gott, t.ex. genom att en person grips på bar gärning, men personen släpps ändå fri i väntan på en rättegång som kan dröja eller längre. Jourdomstolarna ska arbeta och och ta hand om brottmål där utredningen snabbt kan fullföljas och åtal snabbt kan väckas. Samma krav på rättsprocessen ska gälla som vid andra domstolar vad gäller t.ex. bevisprövning samt rätt till advokat och målsägandebiträde. Snabbspår för utvisning, punkt 26 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 19. Det finns ingen anledning att utländska brottslingar ska belasta det svenska rättsväsendet mer än nödvändigt. Därför föreslår vi att man, likt , ska införa ett snabbspår för utvisning i mål där bevisläget är enkelt. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Ett system med kronvittnen, punkt 28 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:955 av och (båda SD) yrkande 1 och 2019/20:3348 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2019/20:203 av (C) yrkande 18. Förutom att fler brott kan upp innebär ett system med kronvittnen flera fördelar. Ett sådant system kan t.ex. förväntas leda till snabbare handläggningstider, kortare häktningstider och färre häktade med restriktioner. Det skulle även kunna skapa incitament för personer som ingår i kriminella gäng och nätverk att vittna mot de kriminella ledargestalterna. Enligt ett kommittédirektiv ska en särskild utredare analysera om ett system med kronvittnen bör införas. Vi vill understryka vikten av att utredningen leder fram till att ett sådant system kan införas och uppmanar regeringen att skyndsamt återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser detta. Anonyma vittnen, punkt 29 (M, SD, KD) av (KD), (M), (M), (M), (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:955 av och (båda SD) yrkande 2, 2019/20:2470 av (M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 19, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3348 av m.fl. (KD) yrkande 17. är det i som huvudregel inte tillåtet med anonyma vittnen i domstol. Däremot är det möjligt att i domstol höra en person som är anställd av polisen eller försvaret under en s.k. kvalificerad skyddsidentitet. Det rör sig då i regel om poliser som bedriver spaning under täcknamn och därför har tilldelats andra personuppgifter. Detta kan i praktiken sägas vara ett undantag från förbudet mot anonymitet. Förutom polisspanare är det särskilt den som av en tillfällighet har blivit vittne till något som skulle kunna ha nytta av anonymitet. En sådan möjlighet finns bl.a. i . Möjligheten är också godkänd av , givet att det rör sig om speciella omständigheter. Vi ser positivt på att en utredare har fått i uppdrag att analysera om det finns ett behov av och är lämpligt att införa en möjlighet att vittna anonymt. Det är dock angeläget att detta arbete bedrivs skyndsamt och att regeringen återkommer till med ett lagförslag som innebär att vittnen i vissa fall kan avlägga sina vittnesmål anonymt. Vittnesskydd, punkt 30 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:203 av (C) yrkande 17, 2019/20:1297 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:2178 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 7. Med ett införande av ett kronvittnessystem kommer det också att ställas högre krav på vittnesskydd. Det är därför bra att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga åtgärder för att stärka skyddet av vittnen. Vi anser att det bör finnas en grupp inom den del av polisen som är inriktad mot grov organiserad brottslighet som är specialutbildad för just vittnesskydd och som får ett helhetsansvar i en sådan process. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Vittnesskydd, punkt 30 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:203 av (C) yrkande 17, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:1297 av Kopparklint och (båda M) och 2019/20:2178 av (M) yrkande 1. För att få fler fällande domar måste människor våga vittna. Polisens arbete med personsäkerhet och vittnesskydd har en grundläggande betydelse för att skydda enskilda och därmed rättssystemet. Jag vill att polisen ska ges möjlighet att inte bara skydda en person utan också ta över ansvaret för stöd till denne, ett ansvar som kommunerna har . Ett bättre fungerande skydd skulle också göra att kvinnor som utsatts för våld i en nära relation kan våga lämna en våldsam partner. Att människor vågar vittna är även grundläggande för att få slut på de många skjutningar som dödar unga män och kvinnor . För att få fler att vittna bör man se över de regler som begränsar möjligheten för människor att få vittnesskydd och det är därför bra att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga åtgärder för att stärka skyddet av vittnen. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Rättshjälp, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3104 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:1271 av Per (SD). Ett problem med socialförsäkringarna är att väldigt få personer har möjlighet att få ekonomiskt stöd – rättshjälp – för att överklaga beslut som rör sjukförsäkringsärenden, trots att detta ökar chansen för den enskilde att få rätt i sak. För många underlättar det och har stor betydelse att få kvalificerad juridisk hjälp i sina mål. Ett ökat antal rättsprocesser med koppling till socialförsäkringarna skulle sannolikt leda till att brister i systemet uppmärksammas och att rättsområdet utvecklas. En anledning till att så få som ansöker får rätt till rättshjälp för att anlita en advokat kan vara att inkomsttaket för att ta emot sådant stöd inte har räknats upp och ligger på . Möjligheten att pröva sin sak rättsligt ökar chansen att fler som har rätt till exempelvis sjukpenning också får sjukpenning. Jag menar därför att fler bör få möjlighet att driva sina mål rättsligt. Ett förslag är att göra en uppräkning av inkomsttaket för att ta emot sådant stöd. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om att stärka rätten till rättshjälp. Svensk anslutning till Europeiska åklagarmyndigheten, punkt 32 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 4. är ett av få EU-länder som ännu inte har anslutit sig till Europeiska åklagarmyndigheten. Den nya åklagarmyndigheten kommer att vara fullt fungerande i alla deltagande medlemsstater och kommer att spela en central roll i kampen mot brott som påverkar EU-budgeten. Av de EU-länder som deltar helt i EU:s rättsliga samarbete är det bara , och som inte deltar. Effektivitetsförlusten och det politiska priset för att stå utanför är betydande och det är nu hög tid att blir medlem. Det är därför positivt att regeringen numera står bakom ett svenskt deltagande i Europeiska åklagarmyndigheten. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om en svensk anslutning till samarbetet inom Europeiska åklagarmyndigheten. Motioner som bereds förenklat, punkt 33 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i den aktuella kommittémotionen men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 33 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i den aktuella partimotionen men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:203 av (C): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om 20 a § polislagen och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i reglerna för vittnesskydd och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa kronvittnen på försök och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett nytt förfarande för offentlighetsprincipen för förundersökningar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:378 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det betydligt lättare än att få tillstånd till kameraövervakning kring butiker och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:483 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser samt för viltövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om snabbspår för utvisning och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD):