bet · H701NU18 · 2020-06-04 00:00:00 — • Av all den parfym och kosmetika som säljs i beräknas vara förfalskningar. Rapporten finns tillgänglig online bl.a. på PRV:s webbplats. När det gäller vilket ansvar som ska läggas på konsumenter vid köp av intrångsgörande varor har delvis olika lösningar valts inom EU. Enligt uppgift från pågår inte något arbete för att göra det straffbart för konsumenter att köpa intrångsgörande produkter för privat bruk. Det har ansetts mer effektivt att ingripa mot de som tillverkar, importerar eller säljer varorna. I detta sammanhang kan nämnas att ett enigt utskott avstyrkte ett motionsyrkande om att köp och vidareförsäljning av falska produkter bör kriminaliseras (bet. 2018/19:NU16). Utskottet hänvisade till pågående arbete. beslutade såsom utskottet föreslog. I mål om patentintrång är det normalt enskilda som tvistar inom ramen för en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas inom ramen för en straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. En förutsättning för att en åklagare ska väcka åtal för brottet är att målsäganden gör en åtalsanmälan och att åtal motiveras från allmän synpunkt (57 § patentlagen). inrättades två specialdomstolar (Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen) som ska handlägga i princip samtliga landets immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknads-föringsrättsliga mål och ärenden. Avsikten med domstolarna är att öka kvaliteten i dömandet och att uppnå en effektivare rättsprocess för immaterialrättsmålen. I betänkandet Ett enhetligt patentskydd i EU (bet. 2013/14:NU21) framhöll utskottet att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. I den proposition som utskottet behandlar i detta betänkande föreslår regeringen bl.a. att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ska ensas så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott när det är motiverat från allmän synpunkt. För patentintrångens del innebär det att kraven för att väcka allmänt åtal sänks något i förhållande till vad som krävts (dels en målsägandeangivelse, dels att åtalet av särskilda skäl motiveras från allmän synpunkt). Som redovisats i det föregående föreslås lagändringarna träda i kraft . Enligt uppgift från finns det indikationer på förkortade handläggningstider för immaterialrättsliga mål. Patent- och egna uppgifter visar bl.a. på att antalet inneliggande patentmål som är äldre än har minskat från sedan domstolsreformen trädde i kraft samt att av de allmänna immaterialrättsliga tvistemålen numera avgörs . Motsvarande siffra från innan domstolsreformen genomfördes var . Av årsredovisning framgår vidare att Patent- och under såväl 2017 och 2018 som 2019 avgjorde fler immaterialrättsliga mål och ärenden än vad som inkommit. uppger även att regeringen arbetar på EU-nivå för att i detta sammanhang skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag, bl.a. inom ramen för det enhetliga europeiska patentsystemet. Fokus för arbetet anges vara att skapa en snabb och effektiv domstolsprocess inte minst för små aktörer. avstyrkte utskottet identiska motionsyrkanden som de här aktuella om att tillsätta en utredning om i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder, om villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång och om att se över tider och kostnader för civilrättsliga mål om patent (bet. 2018/19:NU16). Utskottet hänvisade då bl.a. till tidigare utredningar och pågående arbete. företrädare i utskottet reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. Utskottet vill först och främst framhålla att de immaterialrättsliga skydden skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför mycket betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. I det följande tar utskottet ställning till en rad olika förslag inom immaterialrättens område. När det först gäller upphovsrätt förespråkas i motion 2019/20:392 (SD) olika åtgärder för att övergripande stärka och modernisera det upphovsrättsliga regelverket. I motionen förordas även ett tillkännagivande om att vidgade inskränkningar i upphovsrätten bör utredas. Utskottet vill av denna anledning åter påminna om att EU antog ett nytt upphovsrättsdirektiv för att åstadkomma en modernisering av det upphovsrättsliga ramverket. Avsikten med de nya reglerna är att säkerställa skyddet för upphovsmän och konstnärer, som det ska skapa nya möjligheter att få tillgång till och dela upphovsrättsskyddat innehåll på internet i hela EU. Det kan även nämnas att det i direktivet finns nya obligatoriska inskränkningar i upphovsrätten till förmån för forskning, utbildning och bevarande av kulturarvet. Direktivet ska nu genomföras i medlemsstaternas nationella lagstiftningar. När det gäller det svenska genomförandearbetet berörs detta i motion 2019/20:3263 (C). Där anförs att genomförandet bör ske med utgångspunkt i att yttrandefriheten på internet säkerställs. Som nämnts i det föregående har ett omfattande arbete med att genomföra direktivet i svensk rätt påbörjats inom och utskottet noterar att många intressenter deltar i arbetet. Utskottet är därmed inte berett att förorda några tillkännagivanden såsom föreslås i de nämnda motionerna. I motion 2019/20:392 (SD) förordas vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda huruvida skyddstiderna för upphovsrättsskyddat material kan förkortas. I gäller upphovsrätten så länge upphovspersonen lever och därefter. Utskottet har vid tidigare tillfällen avstyrkt liknande förslag och framhållit att denna bestämmelse har sin grund i och att det inte finns förutsättningar för att ändra reglerna. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avser inte att förorda något dylikt tillkännagivande. I nyssnämnda motion finns även förslag som rör åtgärder för att underlätta legalt tillgängliggörande av upphovsrättsskyddade verk. I motionen betonas branschens ansvar och att goda förutsättningar för lagliga alternativ måste finnas. Här vill utskottet först framhålla att det är klarlagt att det inte är tillåtet att tillhandahålla upphovsrättsskyddat material för streamning utan tillstånd. Därutöver kan utskottet konstatera att den svenska upphovsrättslagstiftningen på detta område grundar sig på EU-gemensamma regler. Som framgår av det föregående skulle en lagändring som gör att upphovsrättslagen inte längre överensstämmer med riskera att begränsa möjligheterna för svenska domstolar att beakta praxis från . Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att problematiken med streamning från olovlig källa måste angripas från flera olika håll. Här kan exempelvis nämnas att PRV i sin verksamhet tar med sig erfarenheter från det tidigare uppdraget att genomföra informationssatsningar för att minska intrången och främja lagliga alternativ, liksom att internetleverantörer under vissa förutsättningar kan åläggas att blockera sina kunders tillgång till sajter som olovligen tillhandahåller upphovsrättsskyddat material. Utskottet kan dessutom konstatera att nya regler som ökar konsumenternas tillgång till lagliga streamningstjänster under tillfälliga vistelser i andra EU-länder trädde i kraft . Det gör lagliga innehållstjänster mer attraktiva utan att för den skull urholka territorialprincipen. Utskottet vill avslutningsvis understryka vikten av ett gott företagsklimat som bidrar till att marknaden för lagliga streamningstjänster ska kunna växa. Utskottet är därmed inte berett att förorda något tillkännagivande i linje med det som föreslås i den aktuella motionen. När det gäller det som framförs i motion 2019/20:2414 (M) om att skapa ett system för registrering av upphovsrättsskyddat material vill utskottet framhålla att principen om formlöst skydd är helt central inom upphovsrätten och har sin grund i . Utskottet har som redovisats avstyrkt identiska motionsyrkanden vid tidigare tillfällen och då bl.a. framhållit att lagstiftning om t.ex. registreringskrav eller liknande för skydd mot denna bakgrund inte är möjlig. Detsamma gäller för krav på registrering för handel med upphovsrätt. Utskottet vill dock framhålla att det inte finns något som hindrar att marknaden utvecklar affärsmodeller där t.ex. upphovsrätt registreras för att underlätta handel med immateriella rättigheter m.m. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det saknas rättsliga förutsättningar att genomföra de förslag som framförs i den nämnda motionen. I motion 2019/20:1560 (M) förespråkas att regeringen i samråd med upphovsmännen och branschorganisationerna ser över möjligheten att ta fram ett nytt system för privatkopieringsersättning där kostnader inte läggs på lagringsmediet. Som redovisats tillkännagav – på förslag av ett enigt utskott – att det finns ett behov av att ersätta det svenska regelverket för privatkopieringsersättning med ett mer ändamålsenligt system som genererar en rimlig ersättning till upphovsmännen för den privatkopiering som faktiskt förekommer. Enligt tillkännagivandet bör regeringen tillsätta en utredning med en sådan inriktning, där möjligheten att införa ett system där staten har det övergripande ansvaret särskilt bör beaktas. Tillkännagivandet bereds inom , och utskottet ser därmed ingen anledning att på nytt förorda att uttalar sig med anledning av reglerna om privatkopieringsersättning. I motionerna 2019/20:684 (SD) och 2019/20:1768 (C) framförs att upphovsrättslagen behöver moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst fritt kan delas online utan restriktioner. Sådan argumentation har, såvitt utskottet förstår, sin bakgrund i olika domstolsavgöranden som pekar i motsatt riktning. Utskottet har som redovisats avstyrkt identiska motionsyrkanden vid tidigare tillfällen men vill åter framhålla att i en dom slagit fast att rätten att fritt avbilda upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats inte innefattar en rätt för en ideell organisation att även publicera sådana avbildningar digitalt i en databas. Patent- och har därefter i en dom uttalat att inte heller privatpersoner har rätt att publicera bilder av upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats. Den sistnämnda domen är dock ett underrättsavgörande med ett begränsat prejudikatvärde, och utskottet avser inte att förorda några tillkännagivanden i linje med vad motionärerna föreslår. När det gäller frågan om att riva upp det civilrättsliga sanktionsdirektivet, vilket förespråkas i motion 2019/20:3150 (SD), vill utskottet framföra att det inte pågår något arbete med denna inriktning på EU-nivå. Utskottet har mot denna bakgrund avstyrkt identiska yrkanden tidigare och ser inte heller några skäl att förorda ett riksdagsuttalande i frågan. I motion 2019/20:693 (KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna att stärka samernas immateriella rättigheter till deras eget kulturarv. Enligt uppgifter från behandlas denna typ av frågor inom ramen för FN:s immaterialrättsorgans (, ) mellanstatliga kommitté , Traditional Knowledge and Folklore (IGC). deltar i arbetet och slutmålet uppges vara att ett eller flera rättsliga instrument ska tas fram till skydd för genetiska resurser, traditionell kunskap eller folklore. Arbetet bör enligt utskottets uppfattning inte föregripas av att uttalar sig i frågan. Förslag som rör varumärkesrätt och piratkopierade varor framförs i motion 2019/20:1699 (SD). Hållningen är att den svenska lagstiftningen bör skärpas på flera områden för att motverka piratkopiering. Som redovisats har utskottet tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden bl.a. mot bakgrund av att antog ett förslag som gör det möjligt för att ingripa mot misstänkta varumärkesförfalskningar i vissa fall, och av kunskapshöjande insatser från t.ex. PRV. Utskottet noterar även att det pågår arbete inom EU för att motverka immaterialrättsintrång såväl inom unionen som i förhållande till tredje länder. Något riksdagsuttalande är därmed inte nödvändigt. I motion 2019/20:2677 (M) föreslås tillkännagivanden dels om att det bör utredas i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder, dels om att villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång ska ses över och dels om att processtiderna och kostnaderna i civilrättsliga mål om patent behöver ses över. När det gäller det första förslaget har utskottet, som redovisats, behandlat liknande yrkanden vid tidigare tillfällen. Utskottet vill åter peka på att detta är en del av det arbete som Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter utför. Observatoriet samlar information och statistik om immaterialrättsintrång för att bl.a. studera effekterna av intrång. Utskottet noterar även att , på uppdrag av PRV, presenterade en rapport om dels effekterna av import av piratkopierade produkter till , dels effekterna av den globala handeln med piratkopierade produkter där innehavaren av de immateriella rättigheterna är ett i grunden svenskt företag. Utskottet vill utöver detta framhålla att det enhetliga europeiska patentsystemet kommer att innebära ökade möjligheter att framöver samla in statistik om konstaterade intrång i enhetliga patent. När det gäller förslaget om en ändring av åtalsprövningsreglerna kan utskottet konstatera att förslagen i den proposition som utskottet i det föregående ställt sig bakom innebär att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ändras så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott när det är motiverat från allmän synpunkt. För patentintrångens del innebär det att kraven för att väcka allmänt åtal sänks något i förhållande till vad som krävts. När det vidare gäller processtider och kostnader i civilrättsliga mål om patent vill utskottet påminna om att det har genomförts förändringar som enligt utskottets uppfattning bör leda till att handläggningstiderna förkortas och processkostnaderna minskar. Som redovisats är detta något som utskottet även tidigare framfört. Det förtjänar dock att åter nämnas att det t.ex. har inrättats särskilda patent- och marknadsdomstolar som innebär ökad förutsebarhet och minskade kostnader för patenthavarna. De ovannämnda förslagen i motion 2019/20:2677 (M) bör av de anförda anledningarna således inte motivera några tillkännagivanden från sida. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga nämnda motioner i berörda delar. Övrigt om sanktioner på immaterialrättens område, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3595 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi kan inledningsvis konstatera att det i regeringens proposition – vilken vi ställt oss bakom i det föregående – föreslås att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps genom att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Lagstiftningen som rör immaterialrätt är viktig, inte minst för att skydda kreatörers och företags rättigheter till sin egendom. Vi delar uppfattningen att det vuxit fram en storskalig och industriell intrångsverksamhet som hotar dessa rättigheter. Det faktum att det inom de nuvarande straffskalorna i immaterialrätten inte finns tillräcklig spännvidd för att beakta samtliga omständigheter innebär enligt vår mening att det finns anledning att revidera immaterialrätten såsom regeringen nu föreslår. Vi vill dock i detta sammanhang uttrycka vår oro för hur den nya lagstiftningen framöver kommer att tillämpas i förhållande till t.ex. fildelning som utförts av enskilda individer. För att undvika att reglerna i praktiken kommer att leda till att enskilda jagas i stället för att omfattande organiserad brottslig verksamhet bekämpas anser vi att den nu skärpta lagstiftningen bör utvärderas efter att den trätt ikraft. Detta är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utöver detta vill vi på ett övergripande plan framhålla att straffrättsliga avvägningar när det gäller påföljder måste härledas ur principerna om proportionalitet och ekvivalens. Det är viktigt att den övergripande systematiken i straffrätten har en noga avvägd balans och att den är i samklang med det allmänna rättsmedvetandet. Vi kan konstatera att den reviderade straffskalan i den nya föreslagna lagstiftningen, särskilt när det gäller det maximala straffet för immaterialrättsintrång motsvarar påföljderna för allvarliga sexualbrott. De punkthöjningar av påföljder som gjorts i olika delar av straffrätten har medfört att det straffrättsliga systemet inte längre följer de nämnda principerna. Vi anser därför att det är nödvändigt att regeringen tar ett samlat grepp om straffrätten där de straffrättsliga bestämmelserna i immaterialrätten ingår. De nu reviderade straffskalorna i immaterialrätten bör därför åter ses över för att i ett större sammanhang tillgodose principerna om proportionalitet och ekvivalens. Det sistnämnda är också något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Med det anförda tillstyrks härmed motion 2019/20:3595 (SD). Revidering av EU:s nya upphovsrättsdirektiv, punkt 3 (S, V, MP) av (S), (V), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2019/20:392 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 15. antog EU ett nytt upphovsrättsdirektiv (och rådets direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven /9/EG och 2001/29/EG). Syftet med direktivet är att modernisera EU-lagstiftningen om upphovsrätt bl.a. för att den digitala inre marknaden ska kunna utvecklas. Reglerna avser att säkerställa skyddet för upphovsmän och konstnärer som det skapas nya möjligheter att få tillgång till och dela upphovsrättsskyddat innehåll på internet i hela EU. Direktivet innehåller bl.a. bestämmelser som rör dels rättigheter för pressutgivare för onlineanvändning, dels plattformars rätt att dela innehåll online. I motionerna 2019/20:392 (SD) och 2019/20:2677 (M) anförs att upphovsrättsdirektivet bör revideras och att dessa bestämmelser, vilka i den sistnämnda motionen benämns som länkskatt och uppladdningsfilter, bör avskaffas. I den förstnämnda motionen anförs även att dessa regler riskerar att hämma spridning av information, satir och kultur på ett sätt som går utöver vad som är skäligt utifrån intresset av en fri debatt och åsiktsbildning. Som framgår av det föregående finns åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i , och för den delen även utskottet, när det gäller huruvida bestämmelserna i det nya upphovsrättsdirektivet är ändamålsenligt utformade och om direktivet kommer att leda till en nödvändig modernisering av det upphovsrättsliga regelverket. Vi kan dock inte annat än att konstatera att förhandlingarna i EU är avslutade, direktivet är antaget och att reglerna ska vara genomförda i nationell lagstiftning senast efter att direktivet trädde i kraft. Som redovisats pågår ett omfattande genomförandearbete inom där många intressenter har bjudits in för att delta. Vi noterar avslutningsvis att direktivet innehåller bestämmelser om att ska genomföra en översyn av direktivet och lägga fram en rapport för , rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Mot bakgrund av det anförda avstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (M, L) av (L), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 16–18 och 2019/20:392 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:684 av (SD), 2019/20:693 av (KD) yrkande 6, 2019/20:1560 av (M), 2019/20:1699 av (SD), 2019/20:1768 av och (båda C), 2019/20:2414 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3150 av (SD) och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 10. Inledningsvis vill vi framhålla att stärkta förutsättningar för att värna immateriella rättigheter är en prioriterad fråga för oss i den politik för företagande och innovationer som vi vill driva. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. Möjligheten till starka patent är enligt vår mening en viktig byggsten för företagsamhet och entreprenörskap. Att få ett skydd för en innovation eller för resultatet av ett utvecklingsarbete är avgörande för att företag ska kunna ta produkten eller tjänsten vidare för att senare kommersialisera den. Vi vet att patentintrång påverkar svenska patenthavare negativt, och för att få en tydligare bild av hur det verkligen ser ut anser vi att det bör utredas i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder. Vi menar också att det måste bli lättare för åklagare att väcka straffrättsligt åtal för patentintrång och att villkoren för detta bör ses över. Avslutningsvis vill vi peka på en omständighet som gör det svårt för patenthavare att värna sina patent, nämligen de höga kostnader som är förknippade med civilrättsliga patenttvister. Vi anser därför att ledtider och kostnader i sådana mål behöver ses över. En sådan översyn bör syfta till att processkostnaderna hålls nere som den enskilda rättighetshavarens ställning stärks i förhållande till kapitalstarka företag som begår patentintrång. Vi anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2019/20:2677 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:392 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2019/20:684 av (SD), 2019/20:693 av (KD) yrkande 6, 2019/20:1560 av (M), 2019/20:1699 av (SD), 2019/20:1768 av och (båda C), 2019/20:2414 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 16–18, 2019/20:3150 av (SD) och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 10. Immateriella värden har i takt med den tekniska utvecklingen och informationssamhällets mognad kommit att bli en alltmer betydelsefull del av samhällsekonomin. har utvecklingen inneburit att teknik och information sprids, konsumeras och förbrukas snabbare . Digital teknik och internet har kommit att ta platsen som den primära plattformen såväl för den demokratiska debatten och spridningen av information och nyheter, som för konsumtionen av kultur och underhållning. Det upphovsrättsliga regelverket bygger dock fortfarande i stora delar på den ordning som tillkom när tryckpresstekniken var den gängse plattformen för informationsspridning. Vi kan konstatera att ett nytt upphovsrättsdirektiv antogs inom EU 2019 med syftet att stärka den digitala inre marknaden och skapa förutsättningar för innovation, kreativitet och investeringar. Som vi framfört i det föregående menar vi att direktivet – så som det ser ut – med stor sannolikhet kommer att skapa betydligt fler problem än vad det löser. Upphovsrätten behöver reformeras och anpassas till hur det digitala samhället fungerar i praktiken där delning av information och bilder och annan typ av upphovsrättsskyddat material är något vardagligt och där skillnaden mellan konsumenter och skapare har börjat suddas ut.