bet · H701JuU29 · 2020-04-24 00:00:00 — I ovan nämnda skrivelse anges också (s. 117) att kvinnor med funktionsnedsättning kan vara mycket beroende av andras hjälp för att klara vardagslivet och att de i större utsträckning än andra kvinnor utsätts för fysiskt våld i hemmet. Insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor måste genomgående utgå från ett funktionshinderperspektiv och vara tillgängliga för alla, oavsett funktionsförmåga. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) lämnade rapporten mot äldre kvinnor – en forsknings- och kunskapsöversikt. Avsikten med rapporten är att lyfta fram den forskning som finns för att bidra till ökad kunskap inom området. (Brå) publicerade rapporten mot äldre – om utsatthet och otrygghet (rapport 2018:7). I förordet anförs bl.a. följande. som befolkningen åldras har kunskapen om brott mot äldre personer varit begränsad i . Mot denna bakgrund har Brå initierat en nationell kartläggning på området. Studien utgår från analyser av svaren från Nationella trygghetsundersökningen (NTU), granskning av polisanmälda brott med äldre målsägare samt intervjuer med äldre personer som blivit utsatta för brott. Kartläggningen ger en bild av omfattningen och karaktären av äldres utsatthet för olika typer av brott, men även deras oro för brott och otrygghet. Med hjälp av uppgifter i polisanmälningar beskrivs även typiska tillvägagångssätt vid åldringsbrott och intervjuerna ger en djupare förståelse för äldres sårbarhet och åldersrelaterade riskfaktorer. Utifrån resultaten diskuteras även olika brottsförebyggande och trygghetsskapande initiativ. Regeringens handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp, 2016–2018 beslutade regeringen om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Handlingsplanen var en fortsättning på en tidigare handlingsplan, för perioden –2015. Den nya handlingsplanen innehöll åtgärder för perioden –2018. Handlingsplanen lämnades i sin helhet till i form av en skrivelse (skr. 2015/16:192). Av skrivelsen framgår att regeringen vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra skyddet för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. De mest centrala av dessa åtgärder beskrivs i skrivelsen. Skrivelsen innehåller också en nulägesbeskrivning för området och en presentation av de nya åtgärder regeringen avser att vidta för att förebygga brott, skydda och stödja barnen samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmännen. När åtgärderna genomförs ska de genomsyras av ett barnrättsperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv och även beakta hbtq-perspektivet. Målen för regeringens föreslagna åtgärder är följande: • att barn inte blir offer för människohandel • att barn inte utsätts för sexuella övergrepp och exploatering, vare sig i eller i samband med turism och resande • att alla barn som har varit offer för människohandel, exploatering eller sexuella övergrepp får det skydd och stöd de behöver • att främja barns kunskap om sina rättigheter att bli skyddade mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp och öka deras möjligheter att själva motverka sin utsatthet. Enligt regeringen ska åtgärderna bidra till att öka effektiviteten och samordningen hos de statliga myndigheter som berörs, att ständigt utveckla kunskapen och kompetensen inom området, att kontinuerligt förebygga och beivra brott mot barn och att ge barn det stöd de behöver. Utskottet har behandlat den ovannämnda skrivelsen i ett betänkande och uppgett följande (bet. 2016/17:JuU5). I handlingsplanen lämnar regeringen en samlad beskrivning av de åtgärder som genomförts, påbörjats och planeras för att förebygga brott, skydda och stödja barnen samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. I likhet med regeringen anser utskottet att arbetet med att motverka människohandel, liksom exploatering och sexuella övergrepp, mot alla barn, bör vara en högt prioriterad fråga. Utskottet ser därför positivt på den handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp som regeringen presenterar i skrivelsen. De föreslagna åtgärderna kan förväntas minska riskerna för att barn ska utsättas för människohandel, exploatering eller sexuella övergrepp. Åtgärderna kan också bidra till att öka effektiviteten och samordningen hos de statliga myndigheter som berörs, att utveckla kunskapen och kompetensen inom området, att kontinuerligt förebygga och beivra brott mot barn och att ge barn det stöd de behöver. Med det anförda anser utskottet att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:138). genomför kontinuerligt kompetenshöjande åtgärder när det gäller sexualbrott mot barn. redovisades ett regeringsuppdrag, där myndigheten informerade om att de kommer att införa specialiserade utredningsgrupper för internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn i de regionala it-brottscentrumen, som är under utveckling. På regionala it-brottscentrum ska specialistfunktioner inrättas för utredning av sexuella övergrepp mot barn där utredarna är specialiserade på kombinationen internet och sexualbrott mot barn liksom utredning av komplexa cyberbrott. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en utbildningssatsning på bekämpning av it-relaterad brottslighet, vilket bl.a. inbegriper sexualbrott mot barn på internet. Myndigheten ska ta fram en långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i verksamheten för att bekämpa it-relaterad brottslighet. Myndigheten ska också genomföra kompetensutvecklingsinsatser för att möta det behov av kompetensförsörjning som identifierats. Den långsiktiga planen för kompetensförsörjning och kompetensutveckling ska redovisas och genomförda kompetensutvecklingsinsatser ska redovisas . Uppdrag om kartläggning av kunskap om pornografins inverkan på barn m.m. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter () kartlägga befintlig kunskap från såväl forskning som från aktörer som möter barn och unga om hur och var barn konsumerar, eller exponeras för, pornografi och hur det påverkar barns och ungas hälsa och relationer. Kartläggningen ska omfatta eventuella samband mellan konsumtion av, eller exponering för, pornografi och negativa effekter hos barn och unga, t.ex. ett våldsamt beteende i ungas intima relationer. ska också inventera metoder och arbetssätt för att stärka barns och ungas motståndskraft och skydda dem mot negativ inverkan av pornografi samt metoder för att begränsa barns tillgång till pornografi. Uppdraget ska redovisas . Utskottet föreslog i betänkande 2016/17:JuU1 ett tillkännagivande om brott mot äldre. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:90). Utskottet anförde därvid följande (s. 73 f.). Det finns personer och organiserade ligor som riktar in sig på att begå brott mot utsatta äldre. Ofta handlar det om att på olika sätt lura sig till att bli insläppt i någons hem i syfte att stjäla kontanter, kontokort och värdesaker. Men även olika former av bedrägeribrott, eller att överraska eller störa personer vid uttag av kontanter är vanligt förekommande. Utskottet anser att arbetet mot denna brottslighet är mycket angeläget och att det är viktigt att polisen har god förmåga att skydda äldre från att utsättas för brott var de än bor i landet. bör därför få i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa att brott mot äldre förebyggs och utreds effektivt i hela landet. Arbetet bör redovisas till regeringen. Regeringen anför följande om tillkännagivandet i skrivelse 2019/20:75 (s. 30 f.). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa och bedöma effekten av vidtagna åtgärder mot bedrägeribrott och brott mot äldre. redovisar att man vidtagit en rad åtgärder, både reaktiva och proaktiva, för att förbättra bekämpningen av brott mot äldre personer. Utredningar av brott mot äldre är komplexa och kräver ett nationellt helhetsperspektiv. Det finns därför en särskild arbetsgrupp, Circa-gruppen, som har i uppdrag att verka nationellt mot det aktuella brottsområdet. I uppdraget ingår att identifiera seriebrott mot äldre i anmälningsflödet, identifiera misstänkta gärningsmän, initiera samordning av brott och ärenden, utreda brott, bistå med metod- och verksam-hetsstöd till andra utredningsgrupper och arbeta brottsförebyggande. lades särskild kraft vid att identifiera seriebrott i ärendeflödet, detta för att bidra till såväl adekvat lagföring av gärningspersoner som till att kunna ge fler brottsoffer upprättelse. Lagförda brott rapporteras till Europol eftersom de som dömts ofta återkommer i samma eller liknande brottslighet i andra länder. Circa-gruppen har även genomfört utbildningsinsatser för polisanställda över hela landet för att höja kunskapen om den här brottsligheten och om vad som är viktigt att tänka på i kontakten med brottsoffren. Det har också bedrivits ett brottsförebyggande arbete i form av bl.a. föreläsningar i samverkan med seniora intresseorganisationer. Äldre tillhör en särskilt drabbad grupp när det gäller bedrägerier genom social manipulation, s.k. vishing. För att stävja utvecklingen, som eskalerade allt mer, har bedrivit omfattande informationsinsatser riktade mot äldre via tv och radio samt flera andra typer av kanaler. Brott som systematiskt begås mot äldre utförs inte sällan av inter-nationella brottsnätverk som snabbt rör sig över stora geografiska områden. presenterade regeringen ett åtgärdspaket i syfte att göra till ett mindre attraktivt land för den här typen av inresta, kriminella ligor. Bland annat har fått i uppdrag att långsiktigt förstärka de polisiära insatserna mot den aktuella brottsligheten och säkerställa att brotten utreds på ett ändamålsenligt sätt, med effektiva metoder och med rätt resurser. Inom ramen för uppdraget ska också , och analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för nätverken att begå brott i . Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är därmed slutbehandlad. Utskottet behandlade i betänkande 2016/17:JuU20 (s. 8 f.) motionsyrkanden om att utveckla arbetet mot våld mot äldre och om att straffen för brott mot äldre ska skärpas. Utskottet såg bl.a. mot bakgrund av det arbete som redovisats inte skäl att ställa sig bakom vad som efterfrågades i en motion om att följa upp reformen av straffskärpningsgrunderna i eller om att se över möjligheterna att skärpa straffen för brott som är riktade mot äldre och särskilt utsatta personer. Utskottet avstyrkte de aktuella motionsyrkandena. följde utskottets förslag (prot. 2016/17:104). Vid fjolårets beredning av motioner från allmänna motionstiden /19 (bet. 2018/19:JuU14 s. 15 f.) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en lex Lotta-lagstiftning för att förhindra att kvinnor dödas av en närstående och om en som granskar ärenden där kvinnor dödats av en närstående. Utskottet hänvisade till att ändringar som syftar till att utredningsverksamheten ska bli mer effektiv och ändamålsenlig hade införts i lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall och att det därför saknades skäl för utskottet att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som efterfrågades. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:182). Utskottet avstyrkte även ett motionsyrkande om att den s.k. straffskärpningsparagrafen i ska breddas så att den uttryckligen omfattar brott som begås för att kränka personer med funktionsnedsättning. Utskottet anförde följande (bet. 2018/19:JuU14 s. 22 f.). Som utskottet tolkar motionärerna önskar dessa att 29 kap. 2 § 7 ska utvidgas så att även funktionshindrade omnämns i den uppräkning som finns i punkten. Funktionshindrade torde dock omfattas av lagrummets punkt 3 som avser om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig. Utskottet anser därför inte att det finns skäl att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i motionen. följde utskottets förslag. Vid samma tillfälle avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden som rörde brott mot äldre (bet. 2018/19:JuU14 s. 23). Utskottet konstaterade att våld mot äldre omfattas av regeringens nationella strategi för att förebygga mäns våld mot kvinnor. Vidare har Brå undersökt problemet med brott mot äldre och diskuterat brottsförebyggande och trygghetsskapande initiativ. Således pågår det arbete på området när det gäller brott mot äldre. Vidare torde äldre precis som funktionshindrade kunna omfattas av straffskärpningsbestämmelsen i 29 kap. 2 § 3 . Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna ansåg utskottet därför inte vara nödvändigt. följde utskottets förslag. Slutligen avstyrkte utskottet även ett motionsyrkande om en ny sekretessbrytande regel i offentlighets- och sekretesslagen för att fler fall av våld i nära relationer ska förebyggas (bet. 2018/19:JuU14 s. 23). Utskottet konstaterade att en sekretessbrytande bestämmelse motsvarande vad som efterfrågades i motionen har föreslagits i ett utredningsbetänkande som bereds inom . Denna beredning borde enligt utskottet inte föregripas. följde utskottets förslag. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det saknas skäl för utskottet att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande om en som efterfrågas i motion 2019/20:98 (SD). Motionsyrkandet avstyrks därför. Med de skäl som har angetts vidhåller utskottet sin uppfattning om förslaget i motion 2019/20:2742 (L) yrkande 1 om att den s.k. straffskärpningsparagrafen i ska breddas så att den uttryckligen omfattar brott som begås för att kränka personer med funktionsnedsättning. Även detta motionsyrkande avstyrks. Det finns kriminella individer och organiserade ligor som särskilt riktar in sig på att begå brott mot äldre människor. Exempel på sådan brottslighet är gärningsmän som utgett sig för att vara från i syfte att råna äldre i deras hem, falska läkare som lurat äldre med erbjudande om nya mediciner och gärningsmän utklädda till hantverkare som stulit från ensamma äldre kvinnor. Brå påpekar i en rapport att äldre personer är en särskilt sårbar grupp för vissa typer av bedrägerier. Det gäller i första hand vissa faktura- och kortbedrägerier. Gemensamt för alla brott som begås mot äldre är att kriminella individer utnyttjar människor som typiskt sett har svårare att värja sig. För att öka tryggheten hos äldre och motverka denna typ av brottslighet behövs flera insatser. Förutom att skaffa en djupare kunskap kring äldres utsatthet för brott och genom informationsinsatser stärka äldres beredskap behöver också äldre få hjälp och stöd när de har drabbats av brott. Riktade stödinsatser och brottsofferstöd för äldre bör finnas i alla delar av vårt land. Utskottet anser att rättsväsendet ska se särskilt allvarligt på brott mot äldre och andra särskilt utsatta personer. Därför vill utskottet att regeringen ger i uppdrag att följa upp den straffskärpningsreform som genomfördes , som bl.a. syftade till att straffskärpningsgrunderna i skulle få större genomslag. Om det behövs bör ytterligare skärpningar föreslås. Vad utskottet nu anfört bör ge regeringen till känna. Därmed bifaller utskottet motionerna 2019/20:2592 (M), 2019/20:3061 (M) yrkande 6 och 2019/20:3348 (KD) yrkande 11. Utskottet anser däremot inte att det behövs något initiativ från sida med anledning av det tillkännagivande om telefonbedrägerier som begärs i motion 2019/20:508 (C). En sekretessbrytande bestämmelse motsvarande vad som efterfrågas i motion 2019/20:3064 (M) yrkande 3 har föreslagits i ett utredningsbetänkande som bereds inom . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att denna beredning inte bör föregripas varför motionsyrkandet avstyrks. Som framgår ovan har regeringen gett i uppdrag att bl.a. kartlägga kunskap om pornografins inverkan på barn. Mot den bakgrunden får motion 2019/20:2447 (MP) yrkandena 1 och 2 anses åtminstone delvis tillgodosedda. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att arbeta förebyggande mot barnpornografi och minska efterfrågan men anser inte att det behövs något tillkännagivande från sida om verksamheten Preventell. Motion 2019/20:2447 (MP) yrkande 4 avstyrks därför. Det pågår ett aktivt arbete för att motverka sexuella övergrepp mot barn. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan och vid behov vidtar de ytterligare åtgärder som behövs. Några sådana tillkännagivanden som begärs i motion 2019/20:2447 (MP) yrkandena 6 och 7 om en förnyad och offensiv handlingsplan behövs därför inte och utskottet avstyrker motionsyrkandena. Avslutningsvis är utskottet inte berett att ställa sig bakom de tillkännagivanden om åtgärder mot pornografi som begärs i motionerna 2019/20:131 (KD) yrkande 1 och 2019/20:2343 (S). Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om skärpta straff för människohandel, om en ny nationell strategi mot människohandel med barn och om rättsväsendets arbete mot människohandel. Jämför reservation 4 (SD, KD), 5 (C), 6 (L), 7 (L), 8 (L) och 9 (L). I kommittémotion 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 21 framhålls att det behövs ytterligare verktyg för att bekämpa trafficking. Enligt motionärerna är det svårt att få människohandlare dömda och ännu svårare att få dem dömda med stränga straffpåföljder. Därför bör regeringen skärpa straffet för människohandel men även utreda huruvida bestämmelsen kan utformas mer ändamålsenligt. Även i motion 2019/20:46 av (KD) och i kommittémotionerna 2019/20:2728 yrkande 23 och 2019/20:2734 yrkande 6 av m.fl. (KD) efterfrågas skärpta straff för människohandel. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 46 anför motionärerna bl.a. att arbetet med människohandel, koppleri och sexköp behöver prioriteras av polisen så att fler fall upptäcks och lagförs. I partimotion 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 30 efterfrågar motionärerna en ny nationell strategi mot människohandel med barn. Ett likalydande yrkande framställs i kommittémotion 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 4. I partimotion 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 32 begär motionärerna att det inrättas ett nationellt center för att uppmärksamma barn som försvinner och som utnyttjas, motsvarande amerikanska National center for missing and exploited children. Enligt motionärerna bör den institution, socialtjänst eller person som tagit över vården av ett barn bli skyldiga att rapportera om ett barn försvinner, både till polis och till ett sådant nationellt centrum efter att barnet har försvunnit. I samma motion yrkande 33 anförs att det är viktigt att barnperspektivet alltid finns närvarande i arbetet mot människohandel och att rättsväsendets kunskap om människohandel med barn ska vara god. I kommittémotion 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge en aktör ansvar för att kartlägga barns erfarenheter av sex mot ersättning och för att förhindra, lokalisera och identifiera att barn och unga blir sexuellt utnyttjade mot ersättning. Enligt motionärerna saknas det systematiska undersökningar kring barns erfarenhet av människohandel genom sex mot ersättning. Den kunskapen behövs och ansvaret för den måste samordnas. För att säkerställa ett straffrättsligt skydd mot människohandel beslutade om en tydligare brottsbeskrivning, ett bättre skydd för barn och en skärpning av straffskalan (prop. 2017/18:123, bet. 2017/18:JuU32, rskr. 2017/18:303). Enligt den nya lydelsen av 4 kap. 1 a § första stycket döms den, som i annat fall än som avses i 1 § (dvs. människorov), genom olaga tvång, vilseledande, utnyttjande av någons utsatta belägenhet som allvarligt begränsar personens alternativ, eller annat sådant otillbörligt medel om det allvarligt begränsar personens alternativ rekryterar, transporterar, överför, inhyser eller tar emot en person i syfte att han eller hon ska exploateras för sexuella ändamål, avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte, för människohandel till fängelse i lägst två och högst . Av paragrafens andra stycke framgår att den som begår en gärning som avses i första stycket mot en person som inte har fyllt döms för människohandel även om inte något sådant otillbörligt medel som anges där har använts. Detta gäller även om den som begår en sådan gärning inte haft uppsåt till men varit oaktsam beträffande omständigheten att den andra personen inte fyllt . Enligt paragrafens tredje stycke är påföljden för ett mindre grovt brott som avses i första eller andra stycket, fängelse i lägst och högst . beslutade att ett nytt gradindelat brott, benämnt människoexploatering, införs genom en ny paragraf, 4 kap. 1 b § . Syftet är att förstärka det straffrättsliga skyddet mot exploatering av utsatta personer i arbete och tiggeri. Genom brottet straffbeläggs att genom ett otillbörligt medel exploatera en person i tvångsarbete, arbete under uppenbart orimliga villkor eller tiggeri. Är offret ett barn föreslås ett särskilt starkt straffrättsligt skydd. Straffet för människoexploatering är fängelse i högst eller, om brottet är grovt, fängelse i lägst två och högst . Den nya utformningen av människohandelsbestämmelsen och den nya bestämmelsen om människoexploatering har gällt . Regeringens handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp, 2016–2018 beslutade regeringen om en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Handlingsplanen gällde –2018 och innehöll 23 åtgärder för att förebygga, skydda och stödja barn samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. Handlingsplanen lämnades i sin helhet till i form av en skrivelse (skr. 2015/16:192). Inom ramen för handlingsplanen har fått i uppdrag att i samverkan med bl.a. identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn m.m. (Ju2016/06827/PO). Ytterligare en åtgärd i handlingsplanen är stärkt förmåga att utreda människohandelsbrott och sexuella övergrepp mot barn genom fortsatt utbildning för åklagare. projekt mot barn, våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna – ett utvecklat bästa arbetssätt syftar till att förvalta, vidareutveckla och fortsätta att tillämpa arbetssättet. Frågor om människohandel och sexuella övergrepp mot barn ingår i myndighetens åklagarutbildningar. följer frågan noga och bevakar behovet av vidare utbildningsinsatser inom området. Med anledning av handlingsplanen har 2018 tagit fram en vägledning för : Barn i internationell människohandel och exploatering. Handlingsplan mot prostitution och människohandel Regeringen har beslutat om en nationell handlingsplan mot prostitution och människohandel. Syftet med handlingsplanen är att förebygga och motverka prostitution och människohandel för alla ändamål samt att bidra till ett bättre skydd och stöd för personer som är utsatta för människohandel. Genom en nationell handlingsplan som samlar regeringens arbete mot prostitution och människohandel kan samverkan och samordningen på området stärkas ytterligare. Det är tydligt att arbetet mot prostitution och människohandel behöver bli effektivare och mer målinriktat. Förmågan att upptäcka offer för prostitution och människohandel behöver stärkas och rättsväsendets arbete behöver effektiviseras. En viktig del är det förebyggande arbetet. Ytterligare en viktig del, särskilt när det gäller prostitution och människohandel för sexuella ändamål, är att minska efterfrågan. I det avseendet är förbudet mot köp av sexuella tjänster centralt. Åtgärderna som presenteras i handlingsplanen delas in i åtta olika insatsområden: förstärkt samordning mellan myndigheter och andra aktörer förbättrad förmåga att upptäcka prostitution och människohandel starkare skydd och stöd stärkt kunskap och metodutveckling