bet · H701NU16 · 2020-05-19 00:00:00 — bör också kunna granska regelbördan på lokal nivå och komma med stöd till kommunerna. I motionen föreslås också i yrkande 14 ett tillkännagivande om att tillstånd ska utfärdas inom rimliga tidsramar, och motionärerna anser att det därför behövs en översyn av åtgärder för att förkorta handläggningstiderna. Därtill anförs i yrkande 20 att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regelbördan för småföretag och mikroföretag bör minskas kraftigt. För att företag ska kunna fortsätta att utvecklas behövs enligt (C) i 2019/20:243 att det blir enklare att vara företagare. Motionären konstaterar att det finns det ca 30 tillstånd att söka samt lagar och förordningar som tillsammans skapar ca 130 olika regelverk för företagare att förhålla sig till. Motionären anser därför i yrkande 1 att relevanta myndigheter bör ges i uppdrag av regeringen att gå igenom samtliga tillstånd som krävs för företag. Vidare efterfrågar motionären i yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheten att utse en samordnare som tillsammans med företag granskar lagstiftningens krav för att få ett rimligt tillståndsförfarande. Motionären menar i yrkande 3 även att regeringen bör utreda om det går att ha olika krav på tillstånd för företagen beroende på storlek och hur länge de bedrivit sin verksamhet. Därtill framförs i yrkande 4 att bör uppmana regeringen att införa krav på myndigheter att även bistå företagare med råd och stöd i samband med ansökningar och tillsyn. Enligt motionärerna skulle detta bidra till kortare handläggningstider för företagen. I motion 2019/20:1753 av och (båda C) framhålls att i av snabba tekniska förändringar och digitalisering av samhället behöver lagstiftningen och dess tillämpning i högre grad anpassas. Det behövs för att lagstiftningens syften och tillämpning ska uppfyllas även i en ny teknisk miljö och inte i onödan hindrar utvecklingen. Motionärerna anser därför i yrkande 2 att möjligheterna att inrätta en särskild instans hos det statliga bör undersökas. Instansen skulle få till uppgift att löpande granska lagstiftning och myndighetsbeslut som blockerar och försvårar utvecklingen av digitala tjänster. Därtill skulle instansen även få i uppdrag att rekommendera administrativa åtgärder och lagändringar, om sådana bedöms finnas, för att göra dessa digitala tjänster tillgängliga. I motion 2019/20:3439 av m.fl. (C) framhålls att granskning visar att kontinuerligt bör förbättras. I det arbetet behöver ansvariga myndigheter säkerställa nyttan för både företagare och deltagande myndigheter. Motionärerna efterfrågar därför i yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att den i arbetet med att utveckla webbportalen behöver säkerställa nyttan för både företagare och deltagande myndigheter. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) anges att behöver bli bättre på att säkerställa att existerande regler är konkurrenskraftiga. Motionärerna exemplifierar med systemet med de grannkontroller som görs i . Grannkontrollerna innebär att det danska genomförandet av EU-lagstiftning jämförs med hur grannländer eller andra relevanta länder har gjort för att se om danska företag är missgynnade, och därefter föreslås en ändring. Motionärerna efterfrågar därför i yrkande 11 ett tillkännagivande till regeringen om att den bör utreda hur kan arbeta med strukturerade grannkontroller. I yrkanden 12 framhåller motionärerna att det bör införas servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, kvalitativare och mer förutsägbar myndighetsservice. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2019/20:3335 yrkande 2 att det behövs en sammanhållen handlingsplan med tydliga mätbara mål för regelbelastningen ska minska. För att säkerställa att planen följs anser motionärerna att regeringen återkommande ska redovisa för hur arbetet med planen fortlöper. Motionärerna menar i yrkande 3 även att modeller som skyddar företag mot ständigt växande pålagor bör användas. Därför vill motionärerna att tillkännager för regeringen att principen ”En regel in, en regel ut” bör införas. Den innebär att när nya regler införs ska regellättnader genomföras i minst samma omfattning. Vidare framhålls i yrkande 4 att uppgift och ställning ska stärkas. Detta ska ske genom att rådet blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag, så att nya lagar och regler såväl som förändringar i befintliga, blir så ändamålsenliga som möjligt. Därtill konstaterar motionärerna att det i inrättades ett särskilt implementeringsråd med uppgift att bidra i arbetet mot överreglering av EU-direktiv i dansk lagstiftning. Enligt motionärerna i yrkande 5 bör också regeringen utreda en svensk funktion som kan fylla ett liknande syfte som det danska . I motionen anges även att myndigheternas service till företagen kan vara avgörande för företagens utveckling. Motionärerna menar bl.a. att det bör finnas tydligt definierade och tidsatta garantier för vilken service man som företagare ska kunna förvänta sig. I yrkande 6 föreslås därför ett tillkännagivande till regeringen om att den ska utreda servicegarantier för företagen i syfte att bidra till snabbare, kvalitativare och mer förutsägbar myndighetsservice. Regeringens mål för förenklingsarbetet Regeringen har fastställt fyra mål för förenklingsarbetet: regler ska främja tillväxt, kostnaderna till följd av regler ska minska, det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna och handläggningstiderna ska förkortas. Förenklingsarbetet följs upp mot de fyra målen. Uppdrag om att sammanställa, analysera och konkretisera förenklingsförslag gav regeringen i uppdrag att sammanställa, analysera och konkretisera förenklingsförslag (N2019/03051/MK). Bakgrunden till uppdraget är de möten på olika orter i som statsrådet haft med ett antal företag och organisationer om möjligheten att förenkla för företag och företagare. ska sammanställa och analysera de synpunkter som företag och organisationer lämnat vid eller i anslutning till statsrådets möten. Myndigheten ska även lämna förslag på förenklingar för att åtgärda de problem och hinder som företagen och organisationerna uppfattar samt motivera förslagen. Vidare ska myndigheten utgå från överväganden om bl.a. vilka förslag som skulle innebära störst förenklingar för företagen utifrån den samlade regelbördan för företag, vilka ändringar som är enklast att genomföra och de olika målsättningar och syften som ligger bakom olika regelverk. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen. Statsrådet besvarade en interpellation av (M) om bl.a. vilka konkreta förslag statsrådet avser att genomföra i närtid för att förenkla för företagande (ip. 2019/20:19). Statsrådet angav att regeringen anser att förenklingar är en central del av näringspolitiken och att de bidrar till målet att stärka företagens konkurrenskraft och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Det är av stor vikt att regelverken är ändamålsenliga och proportionellt utformade och att de tillämpas på ett så enkelt sätt som möjligt. Vissa regler utgör viktiga spelregler på marknaden. Det är angeläget att regler utformas på ett ändamålsenligt och proportionellt sätt för att begränsa de administrativa kostnaderna. Också bemötande och korta handläggningstider är centrala för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Statsrådet anförde vidare att även myndigheternas tillämpning av reglerna när det gäller t.ex. bemötande, transparens och information är viktiga för att underlätta för företagen. Statsrådet nämnde även de möten med företag och organisationer om regelförenkling som hållits , och att efter att företagens synpunkter från dessa möten har sammanställts och analyserats kommer regeringen att få en klarare bild av vilka förenklingar som är mest angelägna och möjliga att genomföra. Insatser för att förenkla för företagen Regeringen gav i uppdrag att –2019 vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag. I uppdraget ingick att främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta berörda myndigheter att tillämpa principen ”digitalt först” i företagens myndighetskontakter. Uppdraget slutredovisades (dnr Ä2017-1198:18). Av slutredovisning framgår att arbetet huvudsakligen har bedrivits inom två större satsningar: projektet , samt framtagande och förankring av en målbild för ett digitalt ekosystem för företag. I rapporten konstaterar att det fick i uppdrag av regeringen att, inom ramen för livsmedelsstrategin, genomföra regelförenkling med fokus på hela livsmedelskedjan genom utveckling av , inklusive Serverat. anger att det är en bra start att införa ett digitalt ekosystem enbart i livsmedelssektorn, men för att nå regeringens mål om att ska bli bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter bör alla branscher ingå i det digitala ekosystemet då nyttan bedöms vara så pass stor. rekommenderar därför regeringen att införa ett fullskaligt digitalt ekosystem, eftersom det behövs ett sektorsövergripande samarbete för att maximera digitaliseringens fulla potential. Ett digitalt ekosystem skulle enligt myndigheten åstadkomma en systematisk, långsiktig och positiv förändring inom samtliga mål som regeringen aviserat för förenklingsarbetet. Enligt uppgift tittar på denna fråga. Vidare gav regeringen i uppdrag att införa en digital tjänst för ingivning av finansiell information om årsredovisningar (N2016/04957/SUN). Uppdraget slutredovisades och en tjänst har inrättats. Regeringen uppdrog åt att i samverkan med flera andra myndigheter utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning och offentliggöra den genom att skicka den till (N2018/02033/FF). Uppdraget syftar till att minska företagens börda när det gäller att lämna uppgifter och effektivisera myndigheters och näringslivets informationshantering och ska slutredovisas . överlämnade en delredovisning av uppdraget till . I delredovisningen konstateras att en korrekt ingiven digital årsredovisning skapar möjlighet för företagare och dess intressenter att återanvända den finansiella informationen snabbare . gör bl.a. bedömningen att det bör vara möjligt att införa obligatorium för digitalt inlämnande av årsredovisningar med ett ikraftträdande och att ett obligatorium bör införas stegvis. Enligt uppgift tittar på denna fråga. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande samt att kravet på aktiekapital i nystartade aktiebolag ska sänkas (punkt 15). Regeringen tillsatte en utredning för att se över beskattningen av enskilda näringsidkare (dir. 2019:102). Syftet med utredningen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Uppdraget ska slutredovisas . Dessutom tillsatte regeringen en utredning som ska föreslå förenklingar av regelverken för mikroföretag och en modernisering av bokföringslagen (dir. 2020:48). Utredaren ska brett analysera och identifiera vilka regelverk som är mest betungande för mikroföretag och föreslå förenklingar av sådana regelverk. Utredaren ska också se över bokföringslagen i syfte att åstadkomma ett modernt, teknikneutralt och enkelt regelverk som är anpassat till dagens förhållanden. Utredningen ska ta sin utgångspunkt dels i regeringens förenklingspolitiska målsättningar som fastslås i budgetpropositionen , dels i den nämnda sakpolitiska överenskommelsen samt i de inspel som kommit in i samband med statsrådet möten med företagare och organisationer . bildades som en kommitté med tidsbegränsat uppdrag . Uppdraget förlängdes genom ett tilläggsdirektiv. inordnades i som ett särskilt beslutsorgan och fick i samband med det delvis ett förändrat uppdrag. nuvarande huvuduppgift är att granska de konsekvensutredningar som svenska regelgivare är skyldiga att göra. Rådets granskning görs utifrån de krav som ställs i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Enligt förordningen ska konsekvensutredningarna innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver skyldighet gentemot EU. Vidare anges i förordningen att konsekvensutredningen ska innehålla bl.a. vilken tidsåtgång regleringen kan föra med sig för företagen och vad regleringen innebär för företagens administrativa kostnader, om den får effekter av betydelse för företagen. har behandlat 311 konsekvensutredningar. yttrade sig om 154 av dessa. Av de granskningar där rådet yttrade sig bedömdes uppfylla kraven i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Knappt en tredje del, dvs. , uppfyllde alltså inte kraven. Resultatet är en förbättring i jämförelse med 2018 när av konsekvensutredningarna ansågs uppfylla kraven. ska redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas. I arbetet ska bl.a. ta med slutsatser från arbete och erfarenheter från arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå och i . har även till uppgift att arbeta med metodutveckling samt erbjuda rådgivning och utbildning till myndigheter, kommittéer och i samband med konsekvensutredningar vid regelgivning. har bl.a. tagit fram en digital handledning för konsekvensutredning som täcker in samtliga delar i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Handledningen riktar sig till regelgivare på myndigheter och departement och i kommittéer och beskriver hur man kan utreda konsekvenser för företag och miljön samt sociala aspekter. I handledningen anges bl.a. att konsekvensutredningen ska innehålla en bedömning av om förslaget överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Vidare anges att när medlemsstaterna införlivar exempelvis EU-direktiv har de visst utrymme att själva utforma de nationella regler som genomför direktivet. Om det nationella handlingsutrymmet utnyttjas och regelförslaget t.ex. går utöver eventuella minimiregler ska man ange på vilket sätt och varför samt konsekvensen av den reglering som går utöver . lämnade tillsammans med in en hemställan till regeringen med förslag på en ändrad hantering av granskning av konsekvensutredningar upprättade på EU-nivå. Hemställan bereds förnärvarande inom . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämna förslag till utökade uppgifter för (N2017/04846/FF). I uppdraget ingick att utreda förutsättningarna för att utöka arbete med införlivande av EU-lagstiftning och att lämna förslag på om och hur bör beakta huruvida nya och ändrade regler är utformade med hänsyn till den digitala utvecklingen. I uppdraget ingick även att bedöma om de utökade uppgifterna för medför att det bör organiseras på ett annat sätt än som ett särskilt beslutsorgan inom . Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten uppgifter för (2018:1). Där föreslår Statskontoret att arbete med konsekvensanalyser utvecklas på två sätt. Rådet bör dels göra fler granskningar av konsekvensanalyser, dels ha ett digitaliseringsperspektiv i granskningarna av svenska konsekvensutredningar. Statskontoret föreslår därför att det blir obligatoriskt för att skicka konsekvensanalyser på remiss till på samma sätt som för granskningar av svenska konsekvensanalyser. Statskontoret föreslår även att digitaliseringsaspekter bör ingå i konsekvensutredningarna och därmed också i granskningar. Statskontoret anser vidare att det saknas förutsättningar för att ge utökade uppgifter vid införlivandet av EU-lagstiftning, utöver granskningen av konsekvensanalyser. Förutsättningar saknas också för att ge rådet i uppgift att arbeta med tidigare införlivad EU-lagstiftning. Statskontoret anser inte att behöver omorganiseras utifrån de förändringar som myndigheten föreslår eftersom de nya arbetsuppgifterna inte är särskilt omfattande. Statskontoret lyfter däremot fram vikten av att har förutsebara resurser till förfogande för sitt uppdrag. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft (bet. 2018/19:NU7, rskr. 2018/19:166). Utskottet anförde att utgångspunkten bör vara att EU-direktiv ska införas på miniminivå i nationell lagstiftning och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas. Företrädare för Socialdemokraterna, reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) påminner regeringen om att det av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) framgår att regeringen kommer att arbeta vidare med frågor som rör genomförandet av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. Vidare anför regeringen att den nya ordföranden för har gjort uttalanden som påverkar arbetet med EU-direktiv, bl.a. om att ska arbeta med medlemsstaterna för att minska nationell överimplementering av EU-direktiv. Hur detta initiativ kommer att påverka det nationella implementeringsarbetet behöver först analyseras innan eventuellt behov av ytterligare åtgärder kan identifieras. Av skrivelsen framgår att ärendet bereds vidare. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av (M) om genomförande av EU-lagstiftning på företagarområdet (fr. 2019/20:1007). Frågan gällde hur statsrådet avser att säkerställa att beslut om implementering av EU-direktiv genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Statsrådet anger i sitt svar att regeringen bl.a. i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) har angett att regeringen kommer att arbeta med genomförandet av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. har också upprättat riktlinjer för arbetet med genomförande av unionsrättsakter. Av dessa riktlinjer framgår bl.a. att det är av största vikt att en analys av eventuella åtgärder som går utöver direktivets krav (överreglering, s.k. gold plating) görs ur såväl förenklingsperspektiv som ur EU-rättslig synvinkel. Regeringens fortsatta arbete med genomförande av EU-direktiv i nationell rätt följer därför i stora delar de intentioner som uttryckt. Därtill anger statsrådet att regeringen med anledning av tillkännagivande också överväger vilka behov det kan finnas att ytterligare förbättra arbetet med genomförandet av EU-rätt i nationell rätt för att stärka svenska företags konkurrenskraft, stärka förenklingspolitiken och öka transparensen i regelgivningen. Detta arbete kan enligt statsrådet potentiellt beröra många departement och myndigheter, och det är viktigt att identifiera de bästa formerna för förbättringarna. Frågorna som tillkännagivande berör bereds nu inom . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192). Utskottet ansåg att regeringens insatser på området var lovvärda men otillräckliga. Utskottet ansåg därför att regeringen borde vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Därtill riktade ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör bedriva ett fortsatt arbete för att korta handläggningstider på myndigheter där tydliga handläggningstider utgör en central del samt vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet (bet. 2017/18:NU12, rskr. 2017/18:238 ). Utskottet ansåg att regeringens åtgärder var lovvärda men att arbetet inte bedrevs i tillräckligt snabb takt. Enligt utskottets uppfattning var tid en central parameter ur ett företagsperspektiv och därmed också centralt när det kommer till hur utfästelser till företag utformas. I arbetet med att förenkla för företag och minska myndigheters handläggningstider ansåg utskottet att det därför är viktigt att företagare får information om hur lång handläggningstiden är på myndigheter. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2019/20:75) anför regeringen med anledning av tillkännagivandena om handläggningstider att den gav i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att förkorta handläggningstiderna. Därefter gav regeringen i uppdrag att lämna förslag om kortare handläggningsprocesser för företag i besöksnäringen. I uppdraget ingick att skulle redovisa exempel på områden där maxtid och tidsgräns kan få särskilt stor effekt för företagen. Myndigheten skulle också redovisa skäl både för och emot maxtider och tidsgränser. fann att det kan finnas skäl för införande av lagstadgade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. pekade myndigheten på risker som kan finnas med lagstadgade och frivilliga maxtider. Myndigheten ansåg att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att förkorta handläggningstider väger över de positiva effekterna och föreslog därför andra åtgärder. Regeringen anförde bl.a. i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.4) att bedömning kan antas gälla för handläggningstider generellt och inte bara inom besöksnäringen. Utöver det kan nämnas att det i förvaltningslagen (2017:900) finns en bestämmelse om att en myndighet som bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska underrätta parten om detta och då också redovisa anledningen till förseningen. Av lagen framgår också att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Därefter har myndigheten på sig att avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant särskilt beslut får överklagas till domstol eller behörig förvaltningsmyndighet. Regeringen angav vidare i budgetpropositionen att den avser att fortsätta att följa upp aktuella myndigheters arbete med att förkorta handläggningstider och inte utesluter ytterligare åtgärder. Regeringen konstaterade även att de båda tillkännagivandena om handläggningstider var slutbehandlade. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av (SD) om bl.a. det är aktuellt för regeringen att verka för solnedgångsklausuler i framtida lagar och regler (fr. 2019/20:1098). Statsrådet framhöll i sitt svar de möten som hölls med företag och organisationer och att fått i uppdrag att analysera, sammanställa och konkretisera de synpunkter som då kom fram för att ge nödvändiga beslutsunderlag om vilka områden som är mest angelägna att förenkla. Vidare angav statsrådet att arbetar med regelförenklingar, bl.a. genom digitalisering och genom utveckling av företagarsajten , inklusive Serverat. Statsrådet bedömde att dessa olika initiativ sammantaget kommer att bidra till minskat krångel och till konkreta förenklingar för många olika företag. Därtill angav statsrådet i sitt svar att detta inte hindrar att det också kan bli aktuellt att där det kan vara tillämpbart för framtida lagar och regler överväga att från fall till fall införa s.k. solnedgångsklausuler, vilka innebär att lag eller reglering ska upphöra att gälla efter ett visst datum som förutbestäms vid dess införande, om inte lagstiftning införs för att förlänga tidsramen. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av (SD) om principen ”En regel in, en regel ut” (fr. 2019/20:1099).