bet · H701MJU13 · 2020-04-29 00:00:00 — På det sättet ökar konkurrenskraften för dessa för hela marknaden. För att fullt ut nyttja potentialen för offentlig upphandling att minska utsläppen behövs även klimatsmarta innovationsupphandlingar som främjar utveckling och införande av nyskapande och bärkraftiga lösningar. Regeringen avser att se över hur det klimatpolitiska ramverket kan få genomslag i offentlig upphandling, med fokus på upphandlingar med stor klimatpåverkan. Enligt regeringen har en viktig roll i klimatarbetet och bör få i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå våra klimatmål och att de upphandlingsinsatser som ger störst klimatnytta för pengarna kan prioriteras. Utöver det kommer lämpliga myndigheter att få i uppdrag att starta och driva beställarnätverk för klimatsmart upphandling på transport-infrastrukturområdet. Vidare anför regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen att det inte finns någon standardiserad metod för att beräkna externa miljöeffekter inom ramen för offentlig upphandling. Regeringens delegation för cirkulär ekonomi hade fokus på att bl.a. undersöka möjligheterna att förbättra upphandling som styrmedel för att främja cirkulär ekonomi. bjöd delegationen tillsammans med Kommuner och Landsting och in till ett seminarium om cirkulär ekonomi och offentlig upphandling. Seminariet vände sig främst till dem som arbetar som upphandlare, inköpare, inköpsansvarig, miljöstrateg eller som har en annan funktion med koppling till offentlig upphandling. Under seminariet presenterades goda exempel från några kommuner och leverantörer samt hur Delegationen för cirkulär ekonomi, Kommuner och Regioner (bytte namn ) och arbetar med att stötta spridningen av arbetssättet. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att de nordiska statsministrarna antog en deklaration om nordisk koldioxidneutralitet. Där redogörs även för att ordförandeskapsprojektet om hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet, som lanserades 2018, fortsätter med goda resultat samt att särskilda insatser om grön finansiering och grön offentlig upphandling har påbörjats som en del i genomförandet av den genomlysning av sektorns verksamhet som genomfördes –2018. Vidare redovisas i budgetpropositionen att IVL i samarbete med Kommuner och Regioner har beskrivit status och förutsättningar för att införa ett livscykelperspektiv i den offentliga upphandlingen i samt föreslagit ett antal steg för en sådan fortsatt utveckling. ledde IVL projektet för cirkulära produkter. Projektet handlar om att ge råd och stöd om cirkulär upphandling samt att dokumentera och sprida erfarenheter från upphandlingar där cirkulära kriterier ingått. Projektet finansieras av innovationsprogrammet RE:Source som är största satsning på forskning och innovation inom resurs- och avfallsområdet. Projektet har etablerat ett öppet nätverk för alla intresserade kallat Nätverket för cirkulär upphandling. Resultaten av projektet kommer att redovisas och en vägledning om cirkulär upphandling att utarbetas. Ett annat exempel är det Vinnovafinansierade projektet för cirkulära möbelflöden som pågått , med deltagare från både privat och offentlig sektor. Projektet syftar till att möta samhällets behov av att ta till vara alla typer av resurser bättre för att skapa en mer hållbar industriell utveckling, genom att ge förutsättningar för en produktion och konsumtion av offentliga möbler som är mer resurseffektiv, mindre miljöbelastande och stärker företagens internationella konkurrenskraft. Enligt projektet kan cirkulära möbelflöden, där möbler renoveras och används på nytt, halvera resursförbrukningen jämfört med traditionell hantering och minska möbelbranschens miljöpåverkan . I projektet testas övergången från linjär till cirkulär ekonomi i en hel bransch. Ett av exemplen som lyfts fram i projektet är stolar som är och renoverats för . I kommissionens meddelande En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt (COM (2020) 98 final) som presenterades anförs att myndigheternas köpkraft motsvarar av EU:s BNP och kan vara en stark drivkraft för att öka efterfrågan på hållbara produkter. För att utnyttja denna potential avser kommissionen att föreslå obligatoriska minimikriterier och mål för miljöanpassad offentlig upphandling inom sektorslagstiftning och fasa in obligatorisk rapportering för att övervaka användningen av miljöanpassad offentlig upphandling, utan att skapa omotiverade administrativa bördor för offentliga köpare. Kommissionen kommer också att fortsätta stödja kapacitetsuppbyggnad med vägledning, utbildning och spridning av god praxis och uppmuntra offentliga köpare att delta i initiativet Offentliga inköpare för klimat och miljö, vilket kommer att underlätta utbyten mellan köpare som har åtagit sig att genomföra miljöanpassad offentlig upphandling. Kommissionens avsikt är att lägga fram förslag . Åtgärder för att främja omställning till en cirkulär ekonomi Utskottet delar regeringens uppfattning att en övergång från en linjär till en cirkulär ekonomi är en förutsättning för att det ska vara möjligt att uppnå såväl globala hållbarhetsmål som flera miljö- och klimatmål, och instämmer även i åsikten att omställningen måste påskyndas. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet konstaterar att frågan är prioriterad av såväl regeringen som EU och att flera åtgärder har vidtagits och kommer att vidtas för att främja en övergång till en mer resurs- och kostnadseffektiv ekonomi, och att detta ska genomföras på ett sätt som stimulerar nya affärsmodeller och arbetstillfällen. Utskottet välkomnar att regeringen avser att lägga fram en nationell strategi för att samordna och effektivisera arbetet för en bred omställning i samhället till en cirkulär modell, i fråga om både konsumtion och produktion av såväl varor som tjänster. Vidare ser utskottet positivt på den nya handlingsplan som presenterats av kommissionen och som kommer att vara en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet mot en cirkulär omställning och för att främja giftfria och resurseffektiva kretslopp, såväl inom EU som globalt. Mot bakgrund av det ovan anförda bedömer utskottet att det arbete som därmed redan bedrivs i huvudsak motsvarar de åtgärder som motionärerna förespråkar i motionerna 2019/20:1087, 2019/20:1190 yrkande 1, 2019/20:2663 yrkandena 1, 2 och 6, 2019/20:3107 yrkandena 18 och 22 samt 2019/20:3258 yrkandena 5 och 6. Motionerna lämnas därmed utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att regeringen i den nationella upphandlingsstrategin fastställt att ska ligga i framkant och fortsätta att vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling och att ett livscykelperspektiv bör beaktas i upphandlingens olika faser. Utskottet ser positivt på att möjligheterna att ta miljö- och klimathänsyn vid upphandling har förtydligats i lagstiftningen om offentlig upphandling. Liksom regeringen anser utskottet att en resurseffektiv och miljöanpassad offentlig upphandling har stor potential att bidra till minskade utsläpp och även främjade av innovativa och klimatsmarta lösningar. Utskottet välkomnar därför att regeringen i den klimatpolitiska handlingsplanen anför avsikten att se över hur det klimatpolitiska ramverket kan få genomslag i offentlig upphandling, med fokus på upphandlingar med stor klimatpåverkan. Utskottet noterar även att ska få i uppdrag att föreslå åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att främja klimatnytta. Vidare konstaterar utskottet att miljöanpassad offentlig upphandling står högt på EU:s agenda i arbetet mot en cirkulär och resurseffektiv ekonomi och noterar att kommissionen avser att lägga fram ett antal förslag i denna riktning , bl.a. mål och obligatoriska minimikriterier för miljöanpassad offentlig upphandling. Mot bakgrund av det ovan anförda och det arbete som pågår anser utskottet att motionerna 2019/20:1190 yrkande 4 och 2019/20:1199 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för ökad återvinning, ekodesign och konsumentinformation, plaståtervinning samt återvinning av förpackningar, tidningar, elektronik och metaller. Jämför reservation 2 (M, KD), 3 (C), 4 (V), 5 (L), 6 (M), 7 (C), 8 (M), 9 (V), 10 (KD), 11 (SD), 12 (M) och 13 (V). Åtgärder för ökad återvinning I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 19 liksom kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 7 anförs behovet av att verka för att återvinningsmålen på EU-nivå höjs. Motionärerna vill öka återvinningen och återanvändandet av ändliga resurser och anför att det är en självklarhet att det offentliga tar ett tydligt ansvar i omställningen av samhället. Vidare anförs i partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 20 liksom i kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 8 att en gemensam standard för återvinning bör tas fram för hela EU. Enligt motionärerna skulle en gemensam standard för återvinning säkerställa kvalitet och ge producenterna en råvara de kan lita på och som håller måttet för återanvändning. I kommittémotion 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 11 anförs att det finns mer att vinna på att återvinna. Enligt motionärerna måste utnyttjandet av nya naturresurser minska och återanvändningen av material öka och förbättras. Producenter ska ha ett stort ansvar för att produkter enkelt kan återanvändas eller att materialen kan återvinnas. Vidare anförs i kommittémotion 2019/20:2579 av m.fl. (V) yrkande 1 att regeringen bör utreda möjligheterna för ett pantsystem som möjliggör både återvinning och återbruk. Motionärerna anser att bör vara ett föregångsland som är drivande i dessa frågor, både inom EU och i resten av världen. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 21 samt i kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 9 anförs behovet av att verka för kvalitetsstandarder på avfall för att underlätta handel med återvinningsbara material och för att kunna kontrollera kvaliteten. Enligt motionärerna måste ansvar på EU-nivå tas för att skapa gemensamma riktlinjer. I kommittémotion 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 16 anförs att avfallslagstiftningen bör ses över för att bättre främja den cirkulära ekonomin. Enligt motionärerna komplicerar dagens regelverk återanvändningen av material i andra sammanhang än det ursprungligen används i. I yrkande 10 i samma motion föreslås att möjligheten att utveckla ett digitalt system för att spåra farligt avfall ska utredas. Motionärerna anser att med en förbättrad avfallsstatistik som utgångspunkt kan arbetet med att upptäcka och förhindra miljöbrott också förstärkas. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 3 anför motionärerna att det bör utredas vilka varor och tjänster som bör omfattas av striktare informationskrav när det gäller klimat- och miljöpåverkan med utgångspunkt i en livscykelanalys. I kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 19 anförs att krav på information om förväntad livslängd på varor bör införas. Enligt yrkande 26 i samma motion anser motionärerna att regeringen ska driva frågan om att utforma med skarpare krav på återvinningsbarhet. Vidare anförs i yrkande 27 behovet att verka för att EU:s ekodesigndirektiv utökas till att gälla fler produkter. Enligt motionärerna kan krav på cirkularitet och återvinningsbarhet genom designfas och produktionsprocess påverka inköp, resursanvändning och återanvändning och återvinning under produktens hela livslängd. I motion 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 2 om EU:s ekodesigndirektiv och kemikalielagstiftning anförs att vilka ämnen som tillåts i produkter har stor betydelse för möjligheten att materialåtervinna dem. Enligt motionärerna måste utgångspunkten vara att produkterna från början utformas på ett sätt som underlättar återanvändning och återvinning, och krav bör ställas på att förpackningar och konsumentprodukter designas på ett så effektivt sätt som möjligt, förslagsvis genom förändringar av EU:s ekodesigndirektiv. I motion 2019/20:3305 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att producenter bör tvingas att berätta för konsumenter hur länge deras produkter är byggda för att hålla. Enligt motionärerna finns en förväntad livslängd på mjölkpaketet, då är det inte mer än rimligt att det också finns på kartongen till en ny mobiltelefon, datorer eller diskmaskiner. Vidare anförs i yrkande 4 i samma motion att ett ”produktpass” bör införas för alla produkter. Enligt motionärerna ska det framgå vad produkten innehåller och var den kommer ifrån. Det ska också framgå hur den kan återvinnas. I kommittémotion 2019/20:2579 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på ytterligare pantsystem för plastprodukter. Motionärerna anser att kostnaderna för insamling och återvinning kan fördelas direkt till producenterna genom ett utvidgat pantsystem för dryckesförpackningar. Vidare anförs i yrkande 4 i samma motion att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som innebär krav på livsmedelsbutiker om att drycker med plastförpackning endast får säljas om dessa är möjliga att panta och därmed återvinnas. I yrkande 5 i samma motion anförs att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning med ökat producentansvar samt krav på standardisering av plasttyper så att ökad återanvändning och återvinning möjliggörs. innehåller plastprodukter ämnen som är miljö- och hälsoskadliga vilket gör att de inte lämpar sig för materialåtervinning men i många andra fall beror det på att plastprodukterna består av så olika typer av plast att materialåtervinning inte är möjlig. I kommittémotion 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs behovet av forskning om materialavskiljning för komplexa produkter för återvinning. Som en del i att minska plastanvändningen görs många försök att utveckla produkter som till lägre grad innehåller plast. En utmaning är dock att få till en effektiv återvinning eftersom materialavskiljning kan vara svårt. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 37 anförs att bör verka för en internationell återvinningsavgift på plast. Enligt motionärerna är ekonomiska incitament ofta effektiva och skulle troligtvis ha effekt även för att öka återvinningen av plast. I motion 2019/20:1190 av och (båda S) yrkande 3 om återvinning av plast anför motionärerna att den stora variationen av olika plaster är ett problem inom ramen för cirkulär ekonomi. Om återanvändning ska ske i stor skala måste återvinningen av plast förändras och användningen av farliga ämnen i plast begränsas. Återvinning av förpackningar och tidningar I kommittémotion 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att kostnader i förhållande till miljönytta till följd av de nya förordningarna bör utvärderas. Enligt motionärerna kan utfallet av de nya kraven för insamling av förpackningar och tidningar bli omfattande kostnader som kommer att vältras över på konsumenterna. Regeringen bör utvärdera huruvida kostnaderna av det förändrade regelverket står i relation till miljönyttan. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 35 anförs att den nuvarande kostnadseffektiva insamlingen av tidningspapper ska få fortsätta. Enligt motionärerna innebär beslutet om att hushållsnära insamling av tidningspapper ska krävas att det finns en risk att den svenska pappersåtervinningen slutar att fungera eftersom det blir betydligt billigare att importera papper från utlandet. Motionärerna föreslår därför att förordningsändringen ska upphävas så att den nuvarande kostnadseffektiva insamlingen av tidningspapper ska få fortsätta. Återvinning av elektronik och metaller. I kommittémotion 2019/20:2579 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör se till att det arbete som pågår kring insamlingen av elektronikavfall utvecklas och gör det möjligt för människor i hela landet att enkelt återvinna sitt elektroniska avfall. Enligt motionärerna behöver det arbetas proaktivt med att standardisera och kräva högre hållbarhet för att stävja avfall. I yrkande 5 i kommittémotion 2019/20:2663 av m.fl. (M) föreslås att möjligheten att införa ett producentansvar för batterier och elektronik utreds. I motion 2019/20:917 av m.fl. (S) anförs att möjligheterna till lagkrav på näringslivet att återvinna alla jordartsmetaller som finns i befintlig elektronisk utrustning bör ses över. Enligt motionären borde återvinning av all metall i befintlig utrustning vara en självklarhet. Även i motion 2019/20:1258 av m.fl. (S) yrkande 2 understryker behovet av kraftigt ökad återvinning av jordartsmetaller. Enligt motionärerna måste det ställas krav på ökad återvinning. Trots att brytningen av sällsynta jordartsmetaller innebär stora miljöproblem återvinns och återanvänds i princip inget alls av metallerna. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Åtgärder för ökad återvinning I regeringsförklaringen anförde statsminister att fler steg ska tas för att göra det lättare att återvinna och återbruka. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att ytterligare steg som gör det enklare för hushåll att återvinna och återbruka ska tas, bl.a. genom att producentansvar för textilier införs. För ökad effektiv hushållsnära insamling, bättre samarbete mellan kommunala och producentansvarssystem, och för högre återvinning, ska införandet av nya samordnade krav på lägsta servicenivå för hushållens avfall, inklusive förpackningar, tidningar, grovavfall och farligt avfall, utredas. Åtgärderna följer av januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna. Av januariavtalet framgår att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi ska stärkas. Bland annat ska en bred översyn av regelverken för återvinning och hantering av avfall och restprodukter genomföras för att främja innovation och företagande i den cirkulära ekonomin. Möjliga framkomliga vägar för att kraftigt öka återbruk och återvinning av textilier ska prövas där branschen och ideella aktörer involveras. En utredning om krav på att pant ska omfatta fler produkter, som exempelvis batterier, mobiltelefoner och annan utrustning ska tillsättas , med målet att ha ett system på plats . Vidare ska en utredning tillsättas som ska se över möjligheten att alla produkter ska ha ett produktpass med information om vad produkten innehåller, var den kommer ifrån och hur den kan återvinnas eller tas om hand. Det ska även införas ett hyberavdrag liksom möjligheter att skattefritt upp till ett visst belopp hyra ut lösöre som t.ex. bil, kläder, verktyg eller möbler. Regeringen anför i budgetpropositionen att implementeringen av EU:s reviderade avfallsdirektiv kommer att ske parallellt med dessa åtgärder. och effektiva system för avfallshantering är avgörande för en cirkulär ekonomi. trädde en ändrad rättslig ram för avfall i kraft. Den kommer att modernisera avfallshanteringssystemen i EU och omfattar bl.a. nya och högt ställda återvinningsmål, förtydligad rättslig status för återvunna material, kraftfullare åtgärder för att förebygga och hantera avfall (bl.a. i fråga om nedskräpning av havsmiljön, livsmedelsavfall och produkter som innehåller råvaror av avgörande betydelse). Det s.k. avfallspaketet innebär revideringar av sex direktiv på avfallsområdet. De direktiv som berörs är: • avfallsdirektivet (2008/98/EG) • direktivet om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG) • direktivet om deponering av avfall (1999/31/EG) • direktivet om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (2012/19/EU) • direktivet om batterier och ackumulatorer (2006/66/EG) • direktivet om uttjänta fordon (2000/53/EG). De reviderade direktiven i avfallspaketet innebär att ett antal ändringar behövs i svenska lagar och andra författningar. En proposition planeras . I avfallsdirektivet fastställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriteringsordning för lagstiftning och politik om att förebygga och hantera avfall. Avfall ska enligt bestämmelsen i första hand förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. föreskriver en ökad användning av effektiva ekonomiska instrument och andra åtgärder som främjar avfallshierarkin. Tillverkarna får här en viktig roll genom att de måste ansvara för sina produkter när de blir avfall. Dessutom ska det finnas obligatoriska system för utökat producentansvar för alla förpackningar. Det finns redan krav på separat insamling av papper, papp, glas, metall och plast. De nya reglerna ska höja kvaliteten på returråvaror och deras användning: farligt hushållsavfall ska samlas in separat , biologiskt avfall och textilier . Vidare ska deponering fasas ut gradvis. Vid 2035 ska högst av det kommunala avfallet deponeras. Den nya lagstiftningen fokuserar även på att förebygga avfall. drev under förhandlingarna av de nya direktiven på för en hög ambitionsnivå, exempelvis i fråga om mål för återvinning. ville se en snabb utfasning av deponering av avfall som är lämpligt att återvinna och förespråkade biologisk återvinning. En annan prioriterad fråga för den var främjande av giftfria kretslopp genom förebyggande och utfasning av särskilt farliga ämnen. Det nya regelverket innebär bl.a. att målen för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av kommunalt avfall höjs stegvis . Målen för materialåtervinning av förpackningsavfall liksom de olika materialspecifika återvinningsmålen höjs gradvis . Det blir även förbud mot att förbränna separat insamlat avfall. Medlemsländerna ska säkerställa att avfall som samlats in separat för att förberedas för återanvändning och materialåtervinning inte direkt går till förbränning eller deponeras. Vidare har obligatoriska minimikrav för utökade producentansvar införts, vilka bl.a. handlar om informationsskyldigheter och kostnadstäckning. Kraven gäller inte bara nya utan även befintliga producentansvar, vilket innebär att alla svenska producentansvar senast ska ha setts över mot bakgrund av de nya reglerna. Krav på att samla in farligt avfall från hushåll och textilavfall separat kommer att gälla . Medlemsstaterna ska också, senast till , säkerställa att biologiskt avfall antingen separeras och materialåtervinns vid källan eller samlas in separat. Regeringen har tillsatt en utredning för att bl.a. ta fram ett förslag till producentansvar för textilier. Det ställs högre krav på att medlemsstaterna ska förebygga avfall, genom att bl.a. främja användningen av återanvändbara förpackningar, minska matsvinnet och främja giftfria kretslopp. EU:s reviderade avfallsdirektiv ställer även krav på rikstäckande elektroniska register för farligt avfall för att förbättra spårbarheten, utvecklade bestämmelser om när avfall upphör att vara avfall samt nya rapporteringsskyldigheter och beräkningsmetoder. Regeringen gav i uppdrag att utreda rättsliga förutsättningar för att säkerställa spårbarhet av farligt avfall i en digital lösning som uppfyller kraven i avfallsdirektivet. Uppdraget redovisades till regeringen . föreslår att de nuvarande bestämmelserna om anteckningsskyldighet i avfallsförordningen i huvudsak behålls, men att de revideras och kompletteras för att genomföra avfallsdirektivets krav på spårbarhet. Enligt nuvarande regler ska verksamhetsutövare föra anteckningar över farligt avfall som uppkommer i verksamheten, hur det hanteras och vart det lämnas vidare. föreslår vidare att uppgifter som ska antecknas av verksamhetsutövarna ska lämnas digitalt till ett avfallsregister som skapas av . Det finns även förslag om att det rättsliga stödet för ett avfallsregister ska regleras i en särskild registerförordning. Där ska det bl.a. framgår bland annat hur berörda myndigheter får hantera uppgifter i avfallsregistret samt hur olika myndigheter ska utbyta informationsutbyte och utlämnande avlämna ut uppgifter till varandra ska ske mellan olika myndigheter.