bet · H701NU10 · 2020-03-06 00:00:00 — Det kan här påminnas om att samtliga rättsakter i det s.k. vinterpaketet, energi för alla trädde i kraft och att fått i uppdrag av regeringen att bl.a. analysera rättsakterna och lämna förslag på författningsförslag om det är nödvändigt med nya bestämmelser i lag eller förordning. Uppdraget redovisades när överlämnade rapporten energi inom EU – Ett genomförande av fem rättsakter (Ei R2020:02) till regeringen. Rapporten bereds inom . riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram ett leveranssäkerhetsmål för elförsörjning. Målet ska beakta hela samhällets behov och utgå från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (bet. 2018/19:NU12). Tillkännagivandet gjordes i och med att röstade ja till en reservation i betänkandet. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21) uppger regeringen att den noterar tillkännagivande om att behöver ta fram leveranssäkerhetsmål och att den i kommande budgetpropositioner avser att utveckla redovisningen om försörjningstrygghet och leveranssäkerhet när det gäller elproduktionen. Långsiktiga analyser av effektsituationen har gjort ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effektsituationen där såväl som de närmaste grannländernas situation beaktas (bet. 2016/17:NU21). Regeringen beslutade att komplettera det uppdrag om kraftbalansen som har enligt sin instruktion, förordningen (2007:1119) med instruktion för , med att även inkludera en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och innebär att i en särskild rapport till regeringen ska redovisa en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Regeringen redovisade i budgetpropositionen sin bedömning att tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat (prop. 2018/19:1 utg.omr. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade utskottet att det inte gjorde någon annan bedömning än regeringen vad gäller tillkännagivandet (bet. 2018/19:NU3). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Mål för leveranssäkerhet – Ansvar för leveranssäkerhet. I motionerna 2019/20:3333 (KD) och 2019/20:3351 (L) förordas tillkännagivanden om att ska ta fram mål för leveranssäkerhet i elsystemet. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i så måtto att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet och el till konkurrenskraftiga priser. Mot bakgrund av att analyserar när det gäller hur mål för leveranssäkerheten bör utformas och att så sent som riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av ett mål för leveranssäkerheten ser utskottet ingen nödvändighet i att på nytt riktar ett tillkännagivande till regeringen med ett liknande innehåll. Utskottet avser således inte att förorda något sådant tillkännagivande, och de nämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. När det gäller ansvarsfördelningen för leveranssäkerheten är det, som redovisats, som granskar att nätföretagens överföring av el har en god leveranskvalitet, medan systemansvaret ligger hos som ska se till att det alltid råder kortsiktig balans mellan produktion och förbrukning av el i hela landet. Ansvaret för att det finns tillräckligt med produktion för att möta förbrukningen i landet vilar på de företag som är balansansvariga. Utskottet vill här också påminna om att regeringen med anledning av ett tillkännagivande av beslutade att komplettera det uppdrag som har i sin instruktion om kraftbalansen med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Därtill kan utskottet konstatera att fått i uppdrag att analysera de rättsakter som förhandlats fram på EU-nivå om elmarknadsdesign, där bl.a. ett mål för leveranssäkerhet berörs. Utskottet är därmed inte berett att förorda att uttalar sig om hur ansvaret för leveranssäkerheten ska se ut, vilket föreslås i motionerna 2019/20:2670 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3264 (C). Dessa motioner avstyrks således i berörda delar. Säkerhet och planering för framtidens elmarknad Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om säkerheten för svenska elnät och utgångspunkter för planering av framtidens elmarknad. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 8 (KD). I kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD) anförs att elbehov kommer att öka betydligt om vi ska fortsätta utveckla samhället, minska oljeberoendet och klara klimatmålen. Planeringen för ökad elanvändning bör enligt motionens yrkande 2 utgå från ett elbehov på 2045. I motionen anförs även att tillgången till el är väsentlig i samhället. Motionärerna vill därför enligt yrkande 16 att och får i uppdrag att se över säkerheten i kraftsystemet och där beaktar riskerna och konsekvenser för angrepp på elnäten runtom i . Översynen bör även innefatta de lokala nätägarnas beredskap vid oförutsedda händelser. Säkerhet för de svenska elnäten Som redovisats i det föregående beslutade regeringen att utse en särskild utredare (generaldirektör ) med uppdrag att se över regelverket för nätkoncessioner (dir. 2018:6). Enligt uppdraget skulle utredaren lämna förslag på författningsändringar som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket utan att resurseffektivitet, nätstabilitet eller miljöskydd påverkas negativt. Elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur skulle även beaktas. I uppdraget ingick vidare att bedöma behovet av att reglerna om koncessionsplikt för starkströmsledningar ändras, bedöma vilken rättslig status en nätkoncession ska ha, se över den nuvarande prövningsordningen för nätkoncession när det gäller både prövande myndighet och prövningens omfattning, överväga om möjligheten till samredovisning av elnät bör ändras och göra en första analys av nätnivåerna. Utredaren överlämnade betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30) till regeringen . Betänkandet har därefter remitterats och bereds inom . När det gäller säkerhet för de svenska elnäten avstyrkte utskottet ett identiskt motionsyrkande som det här aktuella (bet. 2018/19:NU12). Utskottet hänvisade bl.a. till den då pågående arbete. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Företrädare i utskottet för och följde upp motionsyrkandet i en reservation. Svenska kraftnäts bedömning av den framtida elförbrukningen Som redovisats i det föregående presenterade en uppdaterad systemutvecklingsplan (Systemutvecklingsplan –2029) som ger en statusuppdatering av läget i kraftsystemet och där de områden som berördes i Systemutvecklingsplan –2027 utvecklas. Av systemutvecklingsplanen framgår att den totala elförbrukningen förväntas öka i , mycket till följd av en ökad elektrifiering kopplad till klimatomställningen. Referensscenarierna som redovisas visar att dagens dryga förbrukning kan komma att öka till knappt . Ökningen kommer huvudsakligen från elbilar och ny typ av elintensiv industri medan hushåll och servicesektorn samt den industri som inte varit aktuell för elektrifiering ligger kvar på dagens nivåer, mycket tack vare den energieffektivisering som modern teknik inneburit. uppger att det finns andra bedömningar där elförbrukningen förutspås bli betydligt högre 2040. Detta framför allt genom antaganden om en mer omfattande elektrifiering, vilket också är något som säger sig beakta i kommande scenarioarbete. Till att börja med kan utskottet konstatera att samhället står inför en betydande elektrifiering och att efterfrågan på el kommer att öka framöver. Det ställer nya krav på elmarknadens funktionssätt och på ett väl utbyggt elnät. I motion 2019/20:3333 (KD) förordas ett tillkännagivande om att planeringen för det framtida elsystemet bör utgå från ett antagande om att kommer att efterfrågas 2045. Utskottet vill här påminna om att uppdaterar sina långsiktsscenarier för energisystem. Scenarierna ställs upp som utgångspunkt för de analyser som gör av vilka utmaningar som olika möjliga utvecklingsvägar kan innebära för kraftsystemet samt vilka åtgärder som kan behövas för att möta utmaningarna. Dessa scenarier anpassas regelbundet efter den politiska, tekniska och ekonomiska utvecklingen. Det är därför utskottets uppfattning att inte bör uttala sig om hur stor efterfrågan på el kommer att vara 2045. Utskottet avser därmed inte att förorda att ställer sig bakom den nämnda motionen i berörd del. Utskottet instämmer dock i vad som framgår av den nämnda motionen om att tillgången till el är väsentlig för ett fungerande samhälle och att det är viktigt att skydda elnäten i . I motionen efterfrågas ett tillkännagivande om att berörda myndigheter bör få i uppdrag att se över säkerheten för elnäten. Som redovisats avstyrkte utskottet ett identiskt motionsyrkande bl.a. mot bakgrund av att arbetade med att se över regelverket för vem som bör kunna inneha nätkoncession med hänsyn till den nationella säkerheten, t.ex. vid prövning av nya elnätsföretag och vid ägarbyte i elnätsföretag. Utredningen överlämnade därefter sitt slutbetänkande till regeringen. Eftersom betänkandet är under beredning inom är utskottet inte heller berett att förorda något tillkännagivande i enlighet med vad som efterfrågas i den aktuella motionen. Utskottet avstyrker följaktligen motion 2019/20:3333 (KD) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör elförsörjning. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet om hur kan ställa om till ett hållbart energisystem. Jämför reservation 9 (M, C, V, KD, L) och särskilt yttrande 2 (SD). I motion 2019/20:989 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en långsiktigt hållbar elförsörjning i hela landet ska säkras. Enligt motionen är en säker tillgång till hållbar energi avgörande för att en rättvis och långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet ska kunna uppnås. Enligt motionären bör regeringen inom ramen för detta bl.a. beakta behovet av en tredje kabel till . I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 41 anförs att ska få i uppdrag att fortsätta byggandet av en tredje elkabel till . Detta för att säkerställa elförsörjning och skapa förutsättningar för omställning till ett klimatsmart samhälle. har upplevt en allt osäkrare elförsörjning, med många totalavbrott. Det skriver (C) i motion 2019/20:271. Det uppges vara hämmande för öns utveckling, både för pågående verksamheter, utökning av befintliga verksamheter och för nya etableringar. Motionären anser därför att regeringen bör ge det i uppdrag att fullfölja planeringen och utbyggnaden av Gotlandskabeln skyndsamt. I motion 2019/20:276 pekar (C) på att färdplan om som pilotlän för omställningen till ett förnybart samhälle visar att har ypperliga förutsättningar att vara ledande i klimatomställning. Motionären menar därför att staten måste se över möjligheten att ge medel och uppdrag att fullfölja planerna på att ska kunna vara ett sådant pilotlän. I motion 2019/20:2825 skriver (L) att de nuvarande två elförsörjningskablarna från fastlandet till inte räcker för det kapacitetsbehov som finns. Därför förordar motionären ett tillkännagivande om att en tredje kabel bör slutplaneras och läggas ut. I Svenska kraftnäts tidigare systemutvecklingsplan –2027 konstaterar att det sedan nätutvecklingsplanen publicerades har genomförts ett antal förändringar i nätutvecklingsprojekten. Bland dessa märks att Svenska kraftnäts styrelse beslutade att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till . Det huvudsakliga skälet till beslutet var att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade att kostnaderna för kabeln väsentligt översteg de olika nyttovärden som den skulle ge. Projektet är efter beslutet i stället inriktat på systemförstärkningar, och investeringsbudgeten är lägre än den som ingick i Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan. Med anledning av Svenska kraftnäts beslut noterade utskottet (bet. 2017/18:NU3) att hade avbrutit planeringen av en ny förbindelse till . anförde utskottet att regeringen hade gett i uppdrag att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. Utskottet ville i detta sammanhang också understryka vikten av att har en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen har goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. fick i uppdrag av regeringen att ta fram en förstudie till hur kan användas som pilotfall i omställningen till ett förnybart energisystem i (M2017/01768/Ee). Uppdraget redovisades till (ER 2018:5). I rapporten konstaterar myndigheten att det är fullt möjligt att skapa ett hållbart och robust energisystem på , men att det kräver nya tekniker, nya affärsmodeller, nya regelverk och ett samarbete mellan det privata, det offentliga och de enskilda medborgarna. fick i uppdrag att ta fram en färdplan om hur kan ställa om till ett hållbart energisystem och att arbeta för en regional arena för pilotprojekt där teknik, affärsmodeller och regelverk prövas. publicerade rapporten – Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem (ER 2019:9). Färdplanen innehåller både konkreta åtgärder och förslag på hur uppdraget kan fortsätta att bedrivas. I valet av åtgärder har prioritet getts till de åtgärder som är skalbara för omställning av energisystemet i hela landet, och åtgärderna har bedömts utifrån sina samhällsekonomiska konsekvenser. I arbetet har även åtgärdsförslagens påverkan på energiförsörjningen i fredstid och vid höjd beredskap beaktats. Åtgärderna är uppdelade inom delområdena Lokal förankring, Flexibelt och robust elsystem, Klimatsmart industri, Fossilfritt transportsystem, Resurseffektiv bebyggelse och Areella näringar. För varje delområde finns en huvudansvarig organisation, såsom , Region , och Transportstyrelsen. Myndigheten anger vidare att flertalet av de åtgärder som föreslås kommer att kunna finansieras inom ramarna för ansvarig organisations mandat eller i samverkan med andra parter, genom såväl privat som offentlig finansiering. Men för att ska kunna gå före i energi- och klimatomställningen menar myndigheten att det krävs utökade ekonomiska resurser på och hos . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21) anger regeringen att det är angeläget att har en trygg och säker elförsörjning och att lösningar för detta tas fram bl.a. inom ramen för uppdrag om som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem. Åtgärderna anges bidra till ökad försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med gör samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar (bet. 2016/17:NU21). I skrivelse skrivelser till regeringen (skr. 2018/19:75) redovisade regeringen att den gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i transmissionsnätet för el. skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. redovisade sitt uppdrag i rapporten vid investeringar i transmissionsnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslås att nätkoncession för stamledning endast ska få meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam (dnr M2018/01132/Ee). Vidare föreslår att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Även tillkännagivandet fortsätter att beredas inom . I motionerna 2019/20:271 (C), 2019/20:2825 (L) och 2019/20:3264 (C) förordas tillkännagivanden om att bygga ut transmissionsnätet med en tredje elförbindelse mellan och fastlandet. I motion 2019/20:989 (S) anförs att hela ska ha en trygg elförsörjning och att en tredje elkabel till bör övervägas för att åstadkomma detta. elförsörjning berörs även i motion 2019/20:276 (C) där det anförs att regeringen bör ge nödvändiga förutsättningar för att kunna fullfölja planerna på att ska vara ett pilotlän för omställningen till ett förnybart energisystem. Utskottet kan på ett övergripande plan konstatera att planerar stora investeringar i transmissionsnätet och har presenterat en systemutvecklingsplan, som utöver nätutveckling omfattar frågor relaterade till driftsförutsättningar och marknadsutformning. När det gäller elförsörjning konstaterar utskottet vidare att avbröt planeringen av en ny elförbindelse till och att överlämnade en färdplan till regeringen med förslag till hur kan ställa om till ett hållbart energisystem. Utskottet vill även i detta sammanhang understryka att det är utskottets uppfattning att hela ska ha en trygg energiförsörjning och även i fortsättningen ha goda förutsättningar till en utbyggnad av förnybar energi. Utskottet avser därmed inte att förorda några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i de aktuella motionerna, som härmed avstyrks i berörda delar. Elmarknadens utformning, punkt 1 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 17 samt 2019/20:64 av (KD), 2019/20:248 av och (båda C), 2019/20:251 av (C), 2019/20:275 av (C), 2019/20:442 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2019/20:457 av (S), 2019/20:989 av (S) i denna del, 2019/20:1039 av och (båda S), 2019/20:1126 av och (båda S), 2019/20:1306 av (M), 2019/20:1318 av (M), 2019/20:1678 av (M) yrkandena 1–4, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 4, 2019/20:2139 av och (båda S), 2019/20:2216 av m.fl. (M, C, KD), 2019/20:2422 av (M) och 2019/20:2517 av (M). Vi vill inledningsvis framhålla att ett leveranssäkert elsystem kräver en tillräcklig överföringskapacitet i elnäten. har stora utmaningar när det gäller både transmissionsnätet och de regionala och lokala näten. Lokalnäten belastas i stor utsträckning av växande städer, och överföringen från transmissionsnätet till de lokala näten räcker i många fall inte till. Det förhindrar också ytterligare anslutningar till transmissionsnätet. I transmissionsnätet finns flaskhalsar som motverkar en effektiv överföring av el från de delar av landet där elen produceras (främst i norr) till de delar där den största konsumtionen sker (i söder). En nödvändig utbyggnad av elnäten pågår men skulle enligt vår uppfattning behöva genomföras betydligt snabbare för att möta dagens och morgondagens behov. Vi vill framhålla att det här finns flera sätt att komma till rätta med de problem som finns när det gäller en otillräcklig kapacitet i elnäten. Till att börja med vill vi påpeka att investeringar i elnäten bör vara inriktade på innovation, funktion och tillförlitlighet. Detta är något som vi även framhöll i samband med behandling av regeringens proposition Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 (prop. 2019/20:53, bet. 2019/20:NU9). Vi underströk att det är viktigt att regeringen arbetar skyndsamt för att ta fram förslag som möjliggör denna typ av investeringar. En annan viktig åtgärd för att lösa kapacitetsbristen är att se över ledtiderna i tillståndsprocessen för att bygga elnät. En sådan process kan ta upp till , vilket enligt vår uppfattning är alldeles för långt. Tillståndsprocesserna behöver därför förenklas betydligt jämfört med hur det fungerar . En ytterligare åtgärd för att motverka flaskhalsar i elnätet är att se över hur priset bättre kan avspegla knapphet i överföring. Det skulle fungera som en form av trängselskatt i elnätet. En kompletterande åtgärd skulle kunna vara att ge region- och lokalnäten en utvidgad roll för att säkerställa tillräcklig effekt lokalt. Detta skulle kunna ske t.ex. genom att skapa incitament för samverkan med fjärrvärmesystem, kraftvärme och styrmekanismer som ökar möjligheterna till förbrukningsflexibilitet, lager och produktionsanläggningar för att kunna använda näten mer effektivt. När det närmare gäller elmarknadens utformning menar vi att en ny marknadsmodell behöver införas. På dagens elmarknad får producenter betalt för den mängd el de levererar. För att industri och konsumenter ska kunna få tillräckligt med el av god kvalitet behöver elsystemet också en rad stödtjänster. Flera av dessa stödtjänster finns inbyggda i baskraft som kärnkraftverk och vattenkraftverk. En kraftig tillväxt av förnybar och väderberoende elproduktion och ökad integrering av elmarknader har lett till en situation där det inte är givet att det är lönsamt att investera i viktig baskraft. Det ökar risken för att det inte ska finnas tillräckligt med kapacitet för att hantera toppar i elförbrukningen och risken för att elsystemet ska bli mindre stabilt. En fungerande elmarknad handlar inte enbart om att förenkla marknadsmekanismerna utan även om att säkerställa elsystemets funktion. För att lampor och maskiner ska fungera varje given sekund krävs att ett antal systemtjänster finns på plats – allt från att säkra rätt svängmassa till reaktiv effekt. får en kraftproducent i princip betalt för den el som levereras. kan denna producent bidra till att rätt spänning och frekvens finns i systemet. är de systemtjänster som kraftproducenterna levererar i allt väsentligt gratis och sker främst genom stora anläggningar. Med en ökad andel småskalig produktion finns det dock en ökad risk att elens kvalitet sjunker. Marknadens utformning bör därför ses över. Det gäller i synnerhet de ekonomiska incitamenten för att säkerställa att nödvändiga stödtjänster tillhandahålls i elsystemet. Planerbara kraftslag som kärnkraft skulle då få ersättning för den viktiga funktion de har i elsystemet. Att leveranssäkerhet premieras är normalt på många marknader och utgör inte någon subvention och innebär inte att marknadsmekanismerna sätts ur spel. Avslutningsvis menar vi att en effektutredning bör tillsättas för att säkerställa att elmarknadens utformning bidrar till ett stabilare elsystem och en tillräcklig utbyggnad av elnätet. Det anförda är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:2670 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3333 (KD) i berörda delar. Övriga aktuella motioner avstyrks i aktuella delar. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34, 36 och 37, 2019/20:391 av m.fl. (SD), 2019/20:1292 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 6, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 29, 31, 33, 34, 42 och 43 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 22. Inledningsvis vill vi framhålla vår övertygelse att det generellt sett finns en stor potential för svensk teknologi att i högre utsträckning än nå en internationell marknad. Vi ser här en särskild potential i den svenska energiproduktionens exportmöjligheter när det gäller koldioxidfri el och miljövänlig energiteknik. I och med att tillgången till koldioxidneutral energi och miljöteknik är en nyckelfaktor för en hållbar utveckling på global nivå har en stor möjlighet att både bidra till en bättre miljö med mindre koldioxidutsläpp och skapa förutsättningar för nya jobb och företag. För att lyckas med detta menar vi att det behövs insatser på flera plan för att förbättra exportmöjligheterna och motverka handelshinder som höga tullar på t.ex. solceller och annan ny miljövänlig energiteknik. På så sätt kan den önskvärda globala teknikspridningen gå snabbare än vad den gör .