bet · H701KU22 · 2020-05-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2019 (2019/20:NL1), verksamhetsredogörelse för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () 2019 (2019/20:NSÖ1), verksamhetsredogörelse för (2019/20:PN1), verksamhetsredogörelse för 2019 (2019/20:RAN1), verksamhetsredogörelse för 2019 (2019/20:RAR1), verksamhetsredogörelse för (2019/20:ÖN1), verksamhetsredogörelse för (2019/20:SN1) och verksamhetsredogörelse för (2019/20:VPN1). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /20:SN1, 2019/20:VPN1, 2019/20:NSÖ1, 2019/20:NL1, 2019/20:PN1, 2019/20:RAR1, 2019/20:RAN1 och 2019/20:ÖN1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (V), (SD), (KD), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. Det finns åtta nämndmyndigheter under . Varje nämndmyndighet ska lämna en verksamhetsredogörelse till . Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en sådan redogörelse tillämpades första gången för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. fick i uppdrag av riksdagsstyrelsen att se över regleringen av nämnder. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter nämndens uppdrag och verksamhet, som bestämmelserna i den utsträckning det var möjligt skulle ges en enhetlig utformning. föreslog riksdagsstyrelsen, mot bakgrund av förslagen i den ovannämnda utredningen, ett delvis nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna skulle lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse för (framst. 2012/13:RS3). En liknande bestämmelse fanns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpades för . inrättades en ny nämnd under , den s.k. karensnämnden (prop. 2017/18:162, bet. 2017/18:KU42, rskr. 2017/18:305). De grundläggande bestämmelserna för nämnden regleras i lagen (2018:677) med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. beslutades om en ändring i 11 § av rättelsekaraktär som trädde i kraft (bet. 2018/19:KU34, rskr. 2018/19:217). Bestämmelser om verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt gällande bestämmelser i instruktionen för respektive nämnd ska nämnd-myndigheterna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . Av riksdagsstyrelsens framställningar (framst. 2012/13:RS1 och 2012/13:RS3) framgår övervägandena bakom förslaget om en årlig verksamhetsredogörelse. Det konstaterades att det funnits uppgifter om antalet sammanträden, antalet ledamöter och kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet i årsredovisning. Lämpligheten i denna ordning ifrågasattes dock eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonades att det fanns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Därtill framhölls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten. Egna verksamhetsberättelser ansågs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framhölls att de detaljerade bestämmelser som gäller för , ombudsmän och inte borde tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning ansågs inte heller vara sakligt motiverad. I stället borde nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gällde för . infördes bestämmelser som förtydligade att nämnderna i sin årliga verksamhetsredogörelse ska redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten (framst. 2015/16:RS5, bet. 2016/17:KU4, rskr. 2016/17:38–40)[1]. Enligt förarbetena bör kostnaderna lämpligen redovisas fördelade på åtminstone kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader och med föregående års kostnader som referensuppgift. Därutöver ställer bestämmelserna i instruktionen för respektive nämnd inte upp några särskilda krav på innehållet i verksamhetsredogörelsen. Enligt förarbetena bör dock en verksamhetsredogörelse innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter och ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. I detta sammanhang kan även nämnas att det följer av bestämmelserna om verksamhetsansvar att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. I följande avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . I samtliga redogörelser återfinns nämndernas personsammansättning , och detta omnämns därför inte särskilt nedan. till ombudsmän och riksrevisorerna Redogörelsen från till ombudsmän och riksrevisorerna består av följande fem avsnitt: – Beslut om löner och anställningsförmåner Av redogörelsen framgår bl.a. nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Det framgår även att nämnden hade fem sammanträden . När det gäller frågan om beslut om löner och anställningsförmåner framgår det av redogörelsen att nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorerna. Det finns vidare en beskrivning av hur revisionen bereds (vilka uppgifter som begärs in), och slutligen framgår årets beslut. Årets beslut innebär att riksrevisorerna har en månadslön om och riksrevisorn med administrativt ansvar en månadslön om . De nya lönerna innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. är månadslönen för justitieombudsmännen och för chefsJO . Detta innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. Av redogörelsen framgår det vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med i jämförelse med 2018. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () verksamhetsredogörelse består av följande fyra avsnitt: – Sammansättning och organisation – Kostnader 2019. Inledningsvis redogörs för nämndens uppgifter, sammansättning och organisation. Det framgår även vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. inrättades och startade sin verksamhet och 2019 var därmed nämndens första hela verksamhetsår. hade nämnden ett sammanträde och tog emot nio anmälningar från statsråd och statssekreterare om övergång till annan än statlig tjänst. Nämnden fann inte skäl att meddela någon övergångsrestriktion i något av dessa ärenden. Nämnden tog även emot och besvarade tre remisser från om ny eller ändrad lagstiftning, beslutade om en arbetsordning för sin verksamhet och utsåg ett dataskyddsombud. Vidare hanterade nämnden ett förhållandevis stort antal förfrågningar om att ta del av allmänna handlingar samt allmänna frågor om enskilda ärenden och om verksamheten i stort från allmänheten och journalister. Under uppgick kostnaderna för nämnden till . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive resor. Eftersom nämndens verksamhet startade är kostnaderna för det året inte jämförbara med kostnaderna . verksamhetsredogörelse består av följande åtta avsnitt: – Beslut om statligt stöd – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och sekreteraren utses. Vidare framgår det att nämnden hade tre sammanträden. När det gäller beslut om statligt stöd framgår det att nämnden beviljade stöd för tiden –. Utdelade bidrag redovisas fördelat på statligt stöd till politiska partier, där samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ ingår, respektive statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Stödet till politiska partier uppgick till , och stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer uppgick till ca . Stödformerna till politiska partier är partistöd och kanslistöd. Partistödet lämnas som mandatbidrag, vilket för verksamhetsåret uppgick till per mandat. Kanslistödet betalas ut som grundstöd och tilläggsstöd. Tilläggsstödet för varje vunnet mandat är lägre för ett parti som är företrätt i regeringen än för ett parti som inte ingår i regeringen (8 § lagen [1972:625] om statligt stöd till politiska partier). Av redogörelsen framgår vidare att och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Denna förlängs automatiskt med ett kalenderår om inte en part säger upp den inom . Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med ca i jämförelse med 2018. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal, representation och ordförandes resor. Vidare framgår det av redogörelsen att lämnade ett remissyttrande till över promemorian Ändrad kompensationsrätt för myndigheter för ingående mervärdesskatt vid representation (dnr 2749-2018/19). Nämnden har även med anledning av lagen (2019:109) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter analyserat nämndens verksamhet. Analysen finns dokumenterad. Slutligen framgår det att nämnden besvarade frågor från allmänheten och från journalister samt besvarade förfrågningar om utlämnande av allmänna handlingar. ansvarsnämnds verksamhetsredogörelse består av tre avsnitt. Inledningsvis finns en redogörelse för nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Därefter redovisas nämndens sammansättning och organisation. Av detta framgår att nämnden inte har någon anställd personal samt att genom personal och lokaler bistår nämnden i dess verksamhet. Nämnden har i praktiken inte haft någon verksamhet , men besvarade nämnden en remiss. Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till för arvode till nämndens ordförande. Motsvarande kostnader uppgick till . Redogörelsen från består av följande åtta avsnitt: – Beslut om ledamotsarvodet – Beslut om ekonomiska avgångsförmåner – Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd I en bilaga finns även en redovisning av hur riksdagsledamöternas arvode har utvecklats . Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Därefter redogörs för nämndens sammansättning. Vidare framgår det att nämnden sammanträdde sju gånger . När det gäller beslut om ledamotsarvodet finns det i verksamhetsredogörelsen en beskrivning av gällande rätt och beredningen av nämndens beslut i arvodesfrågan. Årets beslut om ledamotsarvodet innebar att arvodet höjdes med () till fr.o.m. . I de överväganden som låg till grund för beslutet beaktade nämnden särskilt de löneförändringar som ägt rum på arbetsmarknaden. I verksamhetsredogörelsen finns det även en beskrivning av gällande rätt och beredningen av beslut om ekonomiska avgångsförmåner. fattade nämnden beslut om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i 19 ärenden. När det gäller nämndens tillsyn över inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd finns det i redogörelsen en beskrivning av de bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område, huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet och tillsynen . granskades utbetalningar av inkomstgaranti som gjorts och till viss del . Tillsynsverksamheten fokuserade på de ledamöter som lämnade i anslutning till valet . I denna del inleddes totalt 24 ärenden, varav 9 avskrevs och resterande ännu inte har behandlats. Därutöver har tio förmånstagare som längre tillbaka varit föremål för nämndens tillsynsverksamhet granskats för att på nytt kontrollera om förhållanden som gått ändrats på något sätt som kan ha betydelse för frågan om jämkning av inkomstgarantin. Åtta av ärendena gällde beslut om förmåner som fattats före införandet av den jämkningsgrund som är kopplad till utnyttjandet av stödåtgärder för omställning. Nämnden bedömde att det inte fanns skäl att vidta någon åtgärd och ärendena avskrevs. Övriga två ärenden gällde beslut som fattats efter att de nya reglerna införts. Ett av dessa avgjordes i och med att nämnden inte bedömde att det fanns skäl för någon åtgärd. Det andra ärendet kommer att avgöras . Vidare har ett ärende från föregående år skrivits av då utredningen i ärendet visat att det inte fanns skäl för någon åtgärd. Nämnden besvarade även en remiss från samt tog emot brev och telefonsamtal från allmänheten om ledamotsarvodet och de ekonomiska avgångsförmånerna. Av redogörelsen framgår att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket är en minskning med ca jämfört med . Kostnaderna för sekreterarens arbete ökade till följd av det stora antalet tillsynsärenden, medan kanslistödet som tillhandahåller minskade, vilket medförde minskade kostnader. Till minskningen bidrog även att kostnaderna för sociala avgifter var lägre . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. överklagandenämnds verksamhetsredogörelse består av fyra avsnitt. Inledningsvis finns en kort redogörelse för nämndens uppgifter. Därefter följer en redogörelse för nämndens sammansättning . Det finns vidare en kort redogörelse för nämndens verksamhet. Av den framgår att nämnden hade fem sammanträden . Nämnden fattade beslut i sex överklagandeärenden, varav tre rörde beslut om pressackreditering, två rörde beslut om anställning och ett rörde resebidrag för studiebesök i riksdag. Slutligen finns ett avsnitt om nämndens kostnader. Nämndens kostnader avser i huvudsak lön till personal och arvoden till ledamöter. uppgick kostnaderna för nämndens verksamhet till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Ökningen kan förklaras med att nämnden hade fler sammanträden än föregående år. verksamhetsredogörelse består av följande sju avsnitt: – Beslut om arvoden till statsråd – Beslut om avgångsersättning I verksamhetsredogörelsen finns inledningsvis en kortfattad beskrivning av nämndens roll och uppgifter samt vilka lagar som styr nämndens verksamhet. Utöver en uppräkning av vilka personer nämnden består av framgår det av avsnittet Sammansättning hur nämndens arvode bestäms. Nämnden hade fyra sammanträden . När det gäller beslut om arvoden till statsråd framgår det utöver aktuella bestämmelser hur nämndens beslut om arvoden bereds. Av verksamhetsredogörelsen framgår att nämnden strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå. Nämnden beslutade att arvoden fr.o.m. skulle uppgå till för statsministern och till till vart och ett av de övriga statsråden. Även när det gäller beslut om avgångsersättning framgår det av redogörelsen vilka bestämmelser som gäller. ansökte sex statsråd om och beviljades avgångsersättning. besvarade nämnden två remisser. Av verksamhetsredogörelsen framgår vidare att nämndens kostnader uppgick till , vilket var en ökning om ca jämfört med . Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. verksamhetsredogörelse består av följande tolv avsnitt: – Rapporter om prövningen av överklaganden – Granskning av bevis – Resor och besök – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Resultaträkning för och 2019. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och suppleanterna utses. Det framgår vidare av redogörelsen att hade 35 sammanträden . Nämnden avslutade sitt arbete med de inkomna överklagandena efter de allmänna valen 2018. Antalet överklaganden efter valen uppgick till 767 stycken, vilket är det största i nämndens historia. 261 av dessa avgjordes och nämnden fattade beslut om resterande 506 överklaganden . Vidare tog nämnden emot 64 nya överklaganden, varav 21 rörde EU-valet . Antalet inkomna överklaganden efter EU-valet var något större än vid tidigare EU-val och nämnden avslutade sitt arbete med samtliga 21 överklaganden . Av de 43 övriga överklaganden som kom in till nämnden avsåg 20 beslut att registrera en anmälan om deltagande val under en viss partibeteckning. Övriga överklaganden avsåg bl.a. frågan om att utse en ny ledamot eller ersättare i kommunfullmäktige. I redogörelsen redovisas antalet överklaganden som kommit in till nämnden 1976 i en tabell. Nämnden tog fram två rapporter, på samma sätt som efter valen 2014, om erfarenheter av prövningen av överklaganden av allmänna val respektive val till . Förutom överklaganden tog nämnden emot åtta skrivelser från olika personer. Skrivelserna föredrogs i nämnden och besvarades av kansliet. Nämnden fattade beslut om ett remissutlåtande . granskade nämnden också bevis för 15 nya ledamöter och åtta ersättare i . Med anledning av EU-valet har nämnden granskat bevisen för de 20 ledamöterna och 27 ersättarna i . I samtliga fall fann nämnden att bevisen blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Denna förlängs automatiskt med ett kalenderår i taget om ingen part skriftligen säger upp överenskommelsen senast före ett kalenderårsskifte. Av redogörelsen framgår att verksamhetens kostnader uppgick till , vilket var en ökning med ca i jämförelse med 2018. Förklaringen till skillnaden är den förstärkning av kansliorganisationen som gjordes med anledning av den stora mängden överklaganden och skrivelser som kom in till nämnden efter valen 2018. Kansliet har förutom en kanslichef på heltid haft ytterligare fyra personer, två föredragande och två assistenter, som tjänstgjort på mer eller mindre heltid. I redogörelsen redovisas nämndens utfallsrapport . Av den framgår kostnader för ledamöter och personal samt övriga kostnader såsom för resor och representation. var första gången utskottet behandlade verksamhetsredogörelser för nämnder (bet. 2013/14:KU43). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte ställer upp några särskilda krav om vad en sådan redogörelse ska innehålla. Utskottet noterade dock att det framgår av förarbetena att en redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet noterade att nämndmyndigheter har olika verksamheter och att det därför faller sig naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Vidare konstaterade utskottet att nämnderna är små och att de har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna borde därför enligt utskottet även sättas i relation till den administrativa börda som det medförde för nämnderna att ta fram och sammanställa innehållet. Utskottet framhöll att en viktig utgångspunkt är att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheterna. Sammantaget föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna för nämnder , 2016, 2017 och 2018 hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat och gjorde vissa iakttagelser i fråga om nämndernas redogörelser, bl.a. noterades att det saknades redovisning av en nämnds arbetsuppgifter och en annan nämnds kostnader. Vad gäller noterades att det saknades uppgifter om partibidragens storlek fördelade på kvinnoorganisationer och politiska partier och vad gäller att det inte framgick av redogörelsen hur många överklagandeärenden nämnden hade prövat (se bet. 2014/15:KU13, bet. 2015/16:KU28, bet. 2016/17:KU25 och bet. 2017/18:KU41). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna uttalade utskottet att det vore önskvärt om nämnderna redovisade kostnaderna för nämndernas verksamheter fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader samt om föregående års kostnader redovisades som referensuppgift. En sådan redovisning skulle underlätta för utskottet att få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet (bet. 2016/17:KU25). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna noterade utskottet att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyller de krav som ställs och de önskemål som utskottet tidigare gett uttryck för (bet. 2018/19:KU34). Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. Utskottet noterar att samtliga nämnders verksamhetsredogörelser uppfyller de krav som ställs och de önskemål som utskottet tidigare gett uttryck för. Redogörelserna ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Utskottet föreslår att redogörelserna läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /20:SN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /20:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /20:NSÖ1 Verksamhetsredogörelse för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner () 2019. Redogörelse /20:RAR1 Verksamhetsredogörelse för 2019. Redogörelse /20:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2019. Redogörelse /20:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2019. Redogörelse /20:ÖN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /20:PN1 Verksamhetsredogörelse för . [1] För merparten av nämnderna infördes bestämmelser i respektive nämnds instruktion. När det gäller infördes motsvarande bestämmelse i lagen (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter.