bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — I motion 2019/20:1444 av och (båda S) efterfrågas en översyn av möjligheterna att införa obligatoriska hälsosamtal i och gymnasieskolan. En regelbunden kontakt med skolans kurator skulle kunna leda till att psykisk ohälsa upptäcks tidigare och att fler får den hjälp de behöver. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås att , och ska få i uppdrag att konkretisera skollagens skrivningar om att förebygga psykisk ohälsa och säkerställa kollegial kompetensutveckling. Motionärerna anser även att det i skollagen ska införas ett förstärkt fokus på psykisk hälsa vid hälsobesök i syfte att ställa tydliga krav på att elevhälsans personal ska finnas tillgänglig i tillräcklig utsträckning. I kommittémotion 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 13 anför motionärerna att man bör se över hur alla skolors förebyggande arbete mot den psykiska ohälsan kan stärkas och utgå från beprövade och vetenskapliga metoder. Enligt kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 16 ökar den psykiska ohälsan hos barn och unga kraftigt, vilket kräver ett flertal åtgärder som kan möta och förebygga framtida psykiska besvär på ett tidigt stadium. Motionärerna föreslår därför att en utredning ska se över möjligheten att införa kontinuerliga bedömningar av psykisk samt psykosocial hälsa inom grund- och gymnasieskolan för att kunna fånga upp elever som behöver stöd och behandling. I yrkande 17 framförs att möjligheten att standardisera terapeutisk behandlingskompetens inom grund- och gymnasieskolan bör utredas. Befintliga behandlingsresurser bör inte vara begränsade till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) utan bör även finnas tillgängliga i skolorna, menar motionärerna. I yrkande 18 föreslås att möjligheten att stärka stödet till riktade kunskapsinsatser i grund- och gymnasieskola som fokuserar på psykisk hälsa och ohälsa ska utredas. Motionärerna framför att ökad kunskap om psykisk ohälsa kan ha stor betydelse för att främja problemlösningsförmåga och emotionell intelligens. I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 10 lyfts behovet av att införa livskunskap inom ramen för ämnet idrott och hälsa. Syftet är att förbättra elevhälsan, förebygga psykisk ohälsa och förebygga självmord. Ett motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 11. I 2 kap. 25–28 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om elevhälsa för elever i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller, och varje elev i sameskolan – som består av sex årskurser – ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Vidare ska alla elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 276) anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård och med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I förarbetena anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Bakgrund och pågående arbete slutredovisade uppdraget att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (dnr 2012:1077). Sammantaget betalade ut till huvudmän som utökat sin personal inom elevhälsan –2015. Huvudmän kunde ansöka om statsbidrag för följande personalkategorier: skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. Det utbetalda bidragsbeloppet resulterade i en förstärkning motsvarande 2 164 heltidstjänster runt om i landet. har även inom ramen för uppdraget erbjudit utbildningsinsatser och tagit fram stödmaterial och andra typer av kunskapsstöd. Verket har vidare deltagit i andra myndigheters arbete med att ta fram kunskapsstöd och underlag. fick 2016 i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan för att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S och U2016/02926/BS delvis). Uppdraget slutredovisades (dnr 2016:1616). har genomfört uppdraget främst via två övergripande insatser: utvecklingsmedel och forskarmedverkan. Av slutredovisningen framgår bl.a. att lärandet i hälsofrämjande skolutveckling behöver utvecklas samt att elevhälsouppdraget behöver organiseras utifrån en skolgemensam kultur där betydelsen av ett hälsofrämjande arbete behöver genomsyra all verksamhet på skolan. Det hälsofrämjande arbetet behöver också bedrivas systematiskt och långsiktigt för att bli hållbart . Insatserna följdes av en forskargrupp vid . En forskningsantologi med fördjupade perspektiv på hälsofrämjande skolutveckling har tagits fram som är tänkt att användas som stöd för förebyggande och hälsofrämjande arbete. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (se bl.a. U2015/03844/S) har tagit fram bl.a. ett program om elevhälsa och barns omsorg. Programmet syftar till att skapa bättre förutsättningar för att arbeta främjande och förebyggande för att stödja barnen och eleverna i deras lärande och hälsa i utvecklingen mot utbildningens mål. Inom ramen för programmet ingår bl.a. ovanstående möjlighet för huvudmän att ansöka om statsbidrag för pågående eller nya insatser som kan bidra till hälsofrämjande skolutveckling. Därutöver gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget, som delvis bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, har förlängts och ska redovisas till . I slutbetänkande (SOU 2017:35) förordades bl.a. att staten efter fortsatt utredning ska ange en miniminivå för varje huvudmans resurser till undervisning och elevhälsa. Kommissionen föreslog även bl.a. ett villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa i förskoleklassen och som ska baseras på socioekonomiskt betingade förutsättningar. Kommissionen föreslog även att skolans uppdrag att främja elevers hälsa och välbefinnande ska förtydligas i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet samt läroplanen för gymnasieskolan. Vidare bör berörda myndigheters ansvar och samverkan i fråga om elevhälsoområdet förtydligas och omfattas av den myndighetsöversyn som kommissionen föreslagit. Vidare framfördes att kunskapsuppbyggnaden och kunskapsspridningen i fråga om arbetssätt och metoder inom elevhälsoområdet behöver förbättras. Det handlar dels om hur skolors generella hälsofrämjande arbete kan utformas för att ha effekt och vara en integrerad del i skolans verksamhet, dels om att utarbeta evidensbaserade program för att motverka psykisk ohälsa. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (dir. 2017:88, 2018:33, 2018:58, 2019:38 och 2020:18), se även avsnitten ovan om särskolan och om elever med särskilda behov. Utredaren har i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete, analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsans kompensatoriska roll. Utredningen har fått förlängd utredningstid och ett utökat uppdrag som omfattar att analysera bestämmelserna om tillgång till elevhälsa och föreslå hur det kan förtydligas vad som är en acceptabel lägstanivå. Enligt skollagen ska det i elevhälsan finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator, men det finns ingen närmare beskrivning av vad tillgång till de olika personalkategorierna innebär. Inte heller finns några föreskrifter eller riktlinjer för tillgången till elevhälsa. En förutsättning för att reglera tillgången till elevhälsa är att tillgången går att mäta. finns ingen nationell statistik över elevhälsopersonal, vilket försvårar både uppföljning och utvärdering och analys- och utvecklingsarbete. Utredaren ska därför även föreslå hur det kan göras obligatoriskt att redovisa uppgifter om hur många skolläkare, skolsköterskor, psykologer och kuratorer det finns i förhållande till antalet elever och föreslå hur denna redovisning ska gå till. Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna och ska redovisas . Övriga pågående insatser om psykisk ohälsa och suicidprevention antog regeringen en strategi inom området psykisk hälsa – Fem fokusområden framåt – som gäller . tillsatte regeringen en nationell samordnare med uppdrag att samordna insatserna inom området psykisk hälsa. lämnade den nationella samordnaren förslag på hur insatserna inom området kan utvecklas. Bland förslagen återfinns insatser som riktas till gruppen barn och unga. Betänkandet bereds inom . I regleringsbrevet gav regeringen bl.a. i uppdrag åt att ta fram en grundläggande webbaserad utbildning om psykisk ohälsa och suicid. Syftet med utbildningen är att öka kunskapen om psykisk ohälsa bland organisationer och ledare som anordnar aktiviteter för barn och unga. Uppdraget slutredovisades , och utbildningen finns tillgänglig . Vidare har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention kan inrättas vid myndigheten. Den särskilda funktionens roll ska vara att sprida kunskap om psykisk hälsa och suicid till allmänheten. Uppdraget ska slutredovisas . Genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) har avsatts inom utgiftsområde 9 för förstärkta insatser inom området psykisk hälsa i regioner och kommuner (S2020/00441/FS). Inom ramen för överenskommelsen har avsatts för insatser till barn och unga inklusive barn- och ungdomspsykiatrin. fördelas vidare till de organisationer som bedriver främjande, förebyggande och stödjande arbete inom området psykisk hälsa och suicidprevention, däribland till organisationer som vänder sig till barn och unga. gav regeringen tilläggsdirektiv till utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) att utreda förutsättningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S2019:05). Meningen med uppdraget är att nå upp till en mer likvärdig vård med förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Uppdraget ska slutredovisas . anordnade utbildningsutskottet en gemensam offentlig utfrågning tillsammans med socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet och arbetsmarknadsutskottet på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv (2019/20:RFR8). Utskottet vill inledningsvis understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Enligt skollagen ska elevhälsan vara förebyggande och hälsofrämjande och omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Vidare ska det inom elevhälsan finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Vidare vill utskottet framföra att det i förarbetena till skollagen anges att arbetet inom elevhälsan förutsätter en hög grad av samverkan med övriga personalgrupper inom skolan, med övrig hälso- och sjukvård och med . En mängd insatser har gjorts och pågår fortfarande för att förstärka elevhälsan i skolan. Här kan särskilt nämnas uppdrag att fördela medel för att förstärka personaltätheten inom elevhälsa och specialpedagogik samt uppdraget att göra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan. Utskottet vill även lyfta fram det uppdrag som och arbetar med och som syftar till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Därutöver vill utskottet påminna om att Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven bl.a. ska analysera regleringen av tillgång till elevhälsa och föreslå förtydliganden om vad som ska anses vara en acceptabel lägstanivå. Utskottet anser vidare att gällande regelverk om rektorers och skolhuvudmännens ansvar för elevhälsan är väl avvägt. Med hänvisning till gällande rätt, genomförda insatser och pågående arbete ser utskottet ingen anledning att föreslå åtgärder utifrån de aktuella motionsyrkandena om elevhälsan. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:1950 (M), 2019/20:2828 (M) yrkande 12, 2019/20:2851 (MP) yrkande 6, 2019/20:3109 (C) yrkandena 8 och 9, 2019/20:3188 (KD) yrkandena 35 och 36, 2019/20:3254 (C) yrkandena 9 och 10 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 36. Utskottet ser med stort allvar på utvecklingen när det gäller psykisk ohälsa bland barn och unga. Mot den bakgrunden anordnade utskottet en gemensam offentlig utfrågning tillsammans med socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet och arbetsmarknadsutskottet på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv (2019/20:RFR8). Syftet med utfrågningen var att belysa och fördjupa kunskapen inom området psykisk ohälsa. Utskottet kan konstatera att de satsningar som görs på fortsatta personalförstärkningar ger förutsättningar för elevhälsan att fortsätta utvecklas och hantera många viktiga frågor, inte minst psykisk ohälsa och suicidproblematik samt olika trauman och hälsoproblem. I sammanhanget vill utskottet även påminna om att förslag om förbättringar inom elevhälsoområdet, bl.a. att utarbeta evidensbaserade program för att motverka psykisk ohälsa, är under beredning. Utskottet vill även lyfta fram att publicerade en webbaserad utbildning om psykisk ohälsa och suicid som riktar sig till personer som arbetar med barn och unga. Vidare väntas lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention kan inrättas vid myndigheten. Därutöver vill utskottet framhålla det pågående arbetet inom ramen för den överenskommelse mellan staten och SKR där medel har avsatts för att förstärka insatserna inom området psykisk hälsa, däribland riktade insatser till organisationer som vänder sig till barn och unga. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:825 (SD) yrkandena 16–18, 2019/20:1444 (S), 2019/20:2828 (M) yrkande 13, 2019/20:3094 (M) yrkande 13, 2019/20:3109 (C) yrkande 10 och 2019/20:3254 (C) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fysisk aktivitet och simkunnighet. Jämför reservation 27 (C) och 28 (V). I motion 2019/20:2050 av (M) framförs att fysisk aktivitet och idrott på fritidshemmen bör öka. bör därför ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet, anför motionären. I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslår motionärerna att det ska införas idrott och hälsa med pulshöjande aktivitet på skolschemat för att uppnå rekommendationen om minst en timmes fysisk aktivitet . Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 12. I motion 2019/20:433 av (C) lämnas förslag om att skolidrotten ska kompletteras med pulsträning, enligt samma modell som det s.k. . Det finns starka bevis för att fysisk aktivitet förbättrar både koncentration och inlärning. Genom att öka elevernas aktivitetsnivå i skolan ges alla barn en bra grund att stå på och en förutsättning för ett aktivt liv, oavsett bakgrund. I motion 2019/20:1265 av (S) yrkande 1 framhåller motionären att många barn inte kan simma, trots att det finns ett tydligt uppdrag till skolorna och ett mål i läroplanen att barn ska vara simkunniga i årskurs 6. Enligt motionären bör därför åtgärder vidtas för att alla barn ska nå målet om simkunnighet. I yrkande 2 föreslås att man bör överväger att flytta simkunnighetsmålet till årskurs 3. I kommittémotion 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 2 framför motionärerna att det bör göras en utredning om hur vattenvana kan läggas till i det centrala innehållet i avsnittet om förskoleklassen i läroplanen för (Lgr 11). Av 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår vilka ämnen som ska finnas i , däribland idrott och hälsa. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . I timplanen för framgår att undervisningstiden i idrott och hälsa totalt uppgår (bil. 1 till skolförordningen [2011:185]). Av 9 kap. 4 § skolförordningen framgår att huvudmannen efter förslag från rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2019) anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår det att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och att därigenom utveckla ett intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet och utevistelse kan påverka hälsa och välbefinnande. I kursplan för ämnet idrott och hälsa anges att eleverna genom undervisningen i ämnet sammanfattningsvis ska ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att • röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang • planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil • genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer • förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. I kursplanen anges därutöver ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. beslutade om ett tillkännagivande, enligt vilket regeringen bör återkomma till med ett förslag om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringen beslutade om förordningen om ändring i skolförordningen (2011:185). Ändringarna trädde i kraft (SFS 2018:1512). Beslutet innebar att den garanterade undervisningstiden i idrott och hälsa utökades i . Beslutet innebar också att den garanterade undervisningstiden i elevens val minskade med lika många timmar. Samling för daglig rörelse lanserade regeringen initiativet Samling för daglig rörelse – insatser för att fler barn och unga ska röra på sig . Inom ramen för initiativet har bl.a. undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa utökas i , se ovan. Bland de övriga inslagen i initiativet kan bl.a. nämnas ett ”rörelsenätverk” som består av , och , Svenskt Friluftsliv samt och /för att skapa en kontinuerlig dialog om bl.a. kompetensutveckling och fler behöriga lärare i idrott och hälsa. Vidare gör inom ramen för den nya rörelsesatsningen en kraftsamling för mer idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. Satsningen görs i anslutning till skoldagen och leds på regional nivå av distriktsidrottsförbunden i samverkan med kommuner och andra huvudmän. Regeringen gav i uppdrag (U2018/1430/S) att lämna förslag på vad som behövs för att alla elever i och motsvarande skolformer ska röra sig mer. Av slutredovisning (dnr 2018:838) som överlämnades till () framgår bl.a. följande. föreslår en ny skrivning som är tydligare och konkretare än den som finns om daglig fysisk aktivitet i samtliga läroplaner. Av förslag framgår att eleverna ska ges möjlighet och uppmuntras att delta i hälsofrämjande fysiska aktiviteter under skoldagen. Att rektorn ansvarar för att detta sker förtydligas också i en ny punkt under . bedömde att de föreslagna ändringarna kan medföra ett visst behov av kompetensutveckling av skolpersonal inom området fysisk aktivitet och speciellt kunskap om elevers olika förutsättningar. kommer därför att göra insatser för genomförande och kompetensutveckling i samband med att ändringarna i läroplanerna beslutas. Enligt finns tydliga skrivningar om fysiska aktiviteter för förskoleklassen och för fritidshemmet, och myndigheten bedömde inte att det var nödvändigt med ytterligare förtydliganden i dessa delar. Vidare föreslog myndigheten att undervisningstiden i idrott och hälsa för specialskolan ska utökas genom omfördelning av dessa timmar från elevens val. Förslagen bereds inom (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 98). Förslag på reviderade kurs- och ämnesplaner i idrott och hälsa överlämnade förslag på reviderade kurs- och ämnesplaner till regeringen. Myndigheten föreslår ändringar i alla kursplaner i och sameskolan, i fem kursplaner i specialskolan och i tre ämnesplaner på gymnasial nivå (engelska, matematik och moderna språk). När det gäller ämnet idrott och hälsa föreslår att det i beskrivningen av ämnets centrala innehåll för samtliga årskurser i under rubriken levnadsvanor ska införas en skrivning om undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. Regeringen förväntas fatta beslut om kurs- och ämnesplanerna . Regeringen gav Skolinspektionen i uppdrag att genomföra en kvalitetsgranskning av undervisningen i ämnet idrott och hälsa i årskurs 7–9 (U2017/01691/GV). Skolinspektionen överlämnade sin granskningsrapport till regeringen (dnr 2017:3948).