bet · H701SkU22 · 2020-04-27 00:00:00 — Utskottet vidhöll, mot bakgrund av folkhälsoskäl och den därmed restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. Utskottet ser inte något skäl att ändra sitt ställningstagande. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändringar i beskattningen av tobaksvaror. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Rådets direktiv /64/EU, tobaksskattedirektivet, tillämpas . Direktivet omfattar tobaksvaror, dvs. i huvudsak cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak. Enligt direktivet är det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter utgångspunkten för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Styckeskatten på cigaretter ska fr.o.m. enligt direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen. Den totala tobaksskatten på cigaretter ska uppgå till per 1 000 cigaretter samt utgöra av detaljhandelspriset. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter behöver inte uppfylla 60- procentkravets. För cigaretter och cigariller ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per 1 000 stycken eller per kilo, för finskuren tobak avsedd för rullning av cigaretter ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo och för annan röktobak ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo. har anpassat bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt till det ändrade tobaksskattedirektivet (bet. 2010/11:SkU11). Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att tobaksskattesatserna ska följa den allmänna prisutvecklingen.. Principerna för beskattningen av tobaksvaror skiljer sig mellan de olika produkterna. Snus, röktobak och tuggtobak beskattas per viktenhet medan cigarrer och cigariller beskattas med en styckeskatt. Skatten på cigaretter består av två komponenter: en fast styckeskatt per cigarett och en procentandel av detaljhandelspriset inklusive moms. Enligt förordningen (SFS 2019:679) om fastställande av omräknade belopp för tobaksskatt gäller följande skattesatser för tobak fr.o.m. : Skatt på cigaretter tas ut med och per styck. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med och per styck. Skatt på röktobak tas ut med per kilogram. Skatt på snus tas ut med per kilogram. Skatt på tuggtobak tas ut med per kilogram. I motion 2019/20:406 av (C) yrkande 3 anförs att kampen och insatserna för att uppnå visionen om ett tobaksfritt samhälle och en rökfri generation måste fortsätta. Tobaksindustrin hittar ständigt på nya sätt att locka ungdomar in i ett nikotinberoende, ett livslångt beroende. Motionären anser att det behövs en rejäl höjning av tobaksskatten och en hållbarhetsskatt på tobak. Intäkterna från den skatten kan bl.a. användas till tobaksförebyggande projekt och utbildning. Här kan samhället göra skillnad med en stor insats som räddar kommande generationer från att börja nyttja tobak. Motionären anför därför att regeringen bör se över möjligheten att höja tobaksskatten. I motion 2019/20:1162 av (M) anförs att politiken kan bidra till att branschen ökar sitt engagemang för riskreducerande produkter. Motionären anser att det är stor skillnad i hälsopåverkan mellan tobaksprodukter som förbränns och inhaleras jämfört med exempelvis snus och produkter som hettas upp eller förångas. Det vore önskvärt att utreda möjligheterna att skapa en egen kategori inom punktskattelagstiftningen för de riskreducerande och rökfria produkter som har introducerats på den svenska marknaden, i syfte att ge politiken ett tydligare redskap för att behandla tobaksprodukter efter hälsopåverkan och skapa förutsättningar för att ge industrin incitament att själva bidra till omställningen. Beskattningen av tobak innebär en avvägning mellan behovet av att minimera tobakens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. görs en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Utskottet sympatiserar i och för sig med tanken på att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter, men är tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. Utskottet anser att beskattningen av tobak är väl avvägd och att det därför inte fanns anledning att förändra relationen i skattesatserna mellan snus och cigaretter. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en särskild skatteklass för snus m.m. Utskottet är inte berett att nu förorda en höjning av skatten på tobak och avstyrker därför även motionsyrkandet om en översyn i detta syfte. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av arbetet med att minska flygets klimatpåverkan och om att avskaffa flygskatten. Jämför reservation 20 (M), 21 (SD), 22 (KD) och 23 (L). Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt den internationella luftfartsorganisationens policy. beslutade vid sin 36:e session att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala kol-dioxidskatter eller handelssystem för att begränsa utsläpp av växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeländer. 42 stater, medlemsstaterna i EU och i Ecac, dvs. Europeiska civila luftfartskonferensen, reserverade sig mot beslutet. och EU har, inom ramen för , verkat för att åtgärder ska vidtas i syfte att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand (prop. 2008/09:162). antog 2010 en vision om att flygets utveckling ska vara koldioxidneutral . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationell flygtrafik (Corsia). Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet kommer att inledas 2021 med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från deltagande. Energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) lägger fast ramarna för medlemsstaternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart samt för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om de har ingått bilateralt avtal om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ändamål (bet. 2007/08:SkU28). En överenskommelse träffades mellan rådet och Europa-parlamentet om att införliva flyget i EU:s utsläppshandelssystem. Flyget omfattas av utsläppshandeln . ska EU:s system för handel med utsläppsrätter även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen från kväveoxider. En punktskatt på flygresor infördes . Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska det göras en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex. biföll , vid behandlingen av regeringens förslag i proposition 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, två reservationer till finansutskottets förslag till riksdagsbeslut. tillkännagav för regeringen att denna ska återkomma med ett förslag om att avskaffa flygskatten . Regeringen gjorde dock i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) bedömningen att flygskatten bör behållas. I kommittémotion 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten sett ur ett globalt perspektiv. blir konsekvenserna för vissa delar av dramatiska. Flygsektorn ingår i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Flygskatten bör avskaffas, anför motionärerna. I motion 2019/20:1100 av och (båda MP) yrkande 3 anför motionärerna att så länge internationella avtal förhindrar beskattning av flygbränsle behövs andra sätt att beskatta flygets utsläpp. Ska vi hindra dagens utveckling med ökat flygande och ökade utsläpp bör arbeta för att möjliggöra att flyget får betala för sina klimateffekter globalt. I motion 2019/20:1900 av (M) anförs att flygskatten kraftigt försämrat möjligheten till snabba och effektiva resor i . Flyget behövs för att man ska kunna resa såväl i tjänsten som privat, menar motionärerna. Han påpekar också att flygbolag nu flyttar sina direktflyg från till andra nordiska flygplatser för långdistansflygningar. Det leder självklart inte till en bättre miljö när flyg startar och landar i onödan, anser motionären och anför att flygskatten bör avskaffas. I partimotion 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att alla transporter ska bära sina klimatkostnader, oavsett om de genomförs på land, på vatten eller i luften. Det är orimligt att flygets bränsle inte beskattas på samma sätt som andra fordonsslag. En bränslebaserad flygskatt som tar sikte på flygets faktiska utsläpp bör enligt motionärerna införas för resor inom och mellan EU-länder. De anför att flyget kommer att fortsätta vara en viktig del av den europeiska infrastrukturen och att ett gemensamt luftrum möjliggör direkta flygrutter för minskade utsläpp och ekonomiska vinster. I kommittémotion 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 34 anförs att det saknas ett brett stöd bland medlemsstater för att göra de ändringar som krävs i Chicagokonventionen. I stället har valt att införa ett globalt marknadsbaserat klimatstyrmedel för det internationella flyget (Corsia). Systemet baseras på målsättningen att nå en koldioxidneutral tillväxt . Motionärerna anser att även om de välkomnar initiativet från branschen och vore det mest effektiva att införa en möjlighet till koldioxidbeskattning av flygbränslet. bör därför driva på gemensamt för en minimiskatt på utsläpp från flyget genom en förändring av Chicagokonventionen. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 27 anförs att ska ta en aktiv roll för att EU ska driva på för en omförhandling av Chicagokonventionen i syfte att sluta en global överenskommelse om en nationell minimiskatt baserad på koldioxidutsläpp på flygbränsle. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 77 anförs att flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen. Målet för bör vara att all flygtrafik inom och till och från är fossilfri 2040. Det är angeläget att fortsätter att ligga i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. Motionärerna anser att bör ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. I motion 2019/20:3000 av (M) anförs att det vanligaste argumentet för flygskatten är att flyget ska bära sina egna klimatkostnader. Beräkningar har dock visat att flygskatt är ett mycket ineffektivt sätt att minska utsläppen. Den potentiella utsläppsminskningen är av totala utsläpp, ungefär lika mycket som vägtrafiken släpper ut . Motionärerna anför att effekterna av den svenska flygskatten är ännu svårare att mäta, men internationell erfarenhet visar att flygskatt innebär en förlustaffär för statskassan, vilket i sin tur innebär minskade resurser för till exempel klimatinvesteringar. En flygskatt leder sammanfattningsvis till färre jobb, gör det svårare för flyget att genomföra sin gröna omställning och försämrar tillgängligheten i , anser motionären. Regeringen bör därför överväga att avskaffa flygskatten. Utskottet noterar att regeringens arbete är inriktat på att minska flygets klimatpåverkan. I proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet - klimatpolitisk handlingsplan gör regeringen bedömningen att flygets stora klimatpåverkan bör minska och att fortsatt bör ta en ledande internationell roll, både globalt och på EU-nivå, för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. På global nivå bör verka för att de policyer som är anknutna till Chicagokonventionen och anger att flygbränsle inte ska beskattas, ändras. På EU-nivå bör verka för att energiskattedirektivet ändras så att flygbränslebeskattning inom EU blir tillåten. På kort sikt bör verka för att sådan flygbränslebeskattning inom EU möjliggörs genom bilaterala avtal mellan medlemsstater, eller ännu hellre, ett multilateralt avtal. När ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens flygskatt. Vidare gör regeringen bedömningen att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle bör införas för flyget och att en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle bör ges ekonomiska incitament. Finansministern har tillsammans med åtta andra finansministrar undertecknat en deklaration om prissättning av flygets utsläpp som överlämnades till Europeiska kommissionen . I deklarationen uppmanas kommissionen att ta fram ett förslag om ett EU-initiativ om prissättning av flygets utsläpp. Utskottet anser att flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt att alla länder får tillgång till ytterligare styrmedel för att uppnå detta. ska ta ledningen för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en skatt på flygbränsle som kan ersätta dagens skatt på flygresor. Utskottet ser mot den angivna bakgrunden inte någon anledningen att rikta tillkännagivanden till regeringen om arbetet med att minska flygets klimatpåverkan eller om att flygskatten ska avskaffas. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om sänkt spelskatt. genomfördes en ny reglering av spelmarknaden i syfte att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på spelmarknaden. Regleringen bygger på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. Punktskatt på licensierat spel (spelskatt) tas ut av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna och de sammanlagda utbetalda vinsterna. Spel förbehållet allmännyttiga ändamål ska fortfarande vara skattebefriat (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, yttr. 2017/18: SkU11y). I motion 2019/20:1559 av m.fl. (M) anförs att travsportens omsättning minskat ordentligt, och så även tillskotten för svensk hästsport. Det har blivit betydligt dyrare att äga en häst och uppfödningen av travhästar har gått ned med i . Enligt en undersökning funderar hälften av alla travhästuppfödare på att lägga ned sin verksamhet . Därtill erbjuder utländska spelbolag, som inte betalar skatt i eller bidrar ekonomiskt till svensk hästsport, spel på hästar över internet. Konkurrens i sig är det inget fel på, enligt motionärerna, så länge det sker på lika villkor. Men denna utveckling får negativa effekter på travsporten i . Regeringen bör se över höga totalisatorskatt. I propositionen med förslag om en ny reglering av spelmarknaden framhöll regeringen att det sammantagna resultatet av förändringen kan vara svårt att förutse och att det därför ligger nära till hands att genomföra en utvärdering av reformen. Syftet med utvärderingen är att göra det möjligt att justera regleringen samt åtgärda brister och obalanser. Särskilt intressant att följa är hur hög grad av kanalisering av spel till licensierade bolag som uppnåtts, regleringens effekter på konsumentskyddet samt hur marknaden, marknadens aktörer, den personliga integriteten och skatteunderlaget har påverkats. För att det ska finnas ett underlag som belyser de vitt skilda aspekterna avsåg regeringen att ge ett antal myndigheter uppdrag att utifrån deras ansvarsområden följa reformen. Hästnäringens och idrottsrörelsens förutsättningar borde utredas särskilt. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu överväga en förändring av spelskatten nivå och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om avskaffad reklamskatt. Jämför reservation 24 (KD). tillkännagav för regeringen vad (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195) anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansieringen av den stegvisa avvecklingen ansåg utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. I budgetpropositionen angav regeringen att ytterligare steg i fråga om att avskaffa reklamskatten för bl.a. dagspressen skulle tas genom att skatten skulle sänkas med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . begärde i en skrivelse till att regeringen skulle lägga fram ett förslag om att avskaffa reklamskatten i sin helhet, i enlighet med tidigare tillkännagivande (Fi2016/00359/S2). I budgetpropositionen föreslog regeringen en sänkning av skatte-satsen för annonser i periodisk publikation till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till . Vidare föreslogs en höjning av gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation till och en höjning av gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam till . Dessa förslag trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen även bedömningen att skattesatsen för annonser i periodisk publikation borde sänkas till 2019 och skattesatsen för övriga annonser och reklam till och att ytterligare en sänkning borde övervägas om de medel som avsatts för reformer bedömdes räcka till det. I budgetpropositionen föreslog regeringen att reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör annonsblad, katalog eller program skulle slopas. Ändringarna trädde i kraft . Regeringen gjorde bedömningen att det redan då fanns ekonomiskt utrymme att slopa reklamskatten för dessa annonser mot bakgrund av att reklamskatteintäkterna för denna typ av annonser hade minskat kraftigt. Regeringen anförde vidare att en sådan ändring är i linje med tillkännagivande om en stegvis process att avveckla reklamskatten för dagspressen och med regeringens bedömning i budgetpropositionen . Ett slopande av reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte är att anse som annonsblad, katalog eller program motiverades också av att denna del av skatten endast berörde ett fåtal skattskyldiga och att ett slopande skulle leda till en minskad administrativ börda både för dessa skattskyldiga och för . När det gäller den resterande delen av reklamskatten konstaterade regeringen att det inte fanns utrymme för ytterligare steg i avskaffandet av skatten. Regeringen avsåg dock att fortsätta med det stegvisa avskaffandet av reklamskatten. I budgetpropositionen (Finansplan och skattefrågor s 82) anförde regeringen att det förslag om ytterligare en sänkning av reklamskatten 2019 som aviserats i budgetpropositionerna inte lades fram i budgeten . I budgetpropositionen (prop.2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 12.15.4) anförde regeringen att ett stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Förslaget i propositionen var mot denna bakgrund att reklamskatten för annonser och reklam sänks med ett belopp som motsvarar sänkningen av reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör reklamtrycksak, annonsblad, katalog eller program. Med beaktande av de offentligfinansiella effekter som följde av att reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör reklamtrycksak, annonsblad, katalog eller program slopades , borde skattesatsen för annonser och reklam därför sänkas från till . Därutöver föreslogs en höjning av gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt från till för ett beskattningsår. Utformningen gynnar samtliga skattskyldiga genom att reklamskatten blir lägre. Uppskattningsvis 400 skattskyldiga med låg skattepliktig omsättning, däribland ett stort antal idrottsföreningar, slipper helt redovisa och betala reklamskatt. Förslagen bedömdes inte innebära en snedvridning av konkurrensen. biföll regeringens förslag. I motion 2019/20:2593 av och (båda M) anförs att en kvarlevande rännil av reklamskatten är den skattesats på av omsättningen som läggs på analog utomhusreklam. Denna skatt diskuteras sällan men innebär inte desto mindre en orättvis straffskatt på vissa reklamslag. Analog utomhusreklam är de reklamytor som kan ses t.ex. på busshållplatser och tunnelbanespår. Motionärerna anför ett avskaffande av beskattningen av analog utomhusreklam bör utredas. I motion 2019/20:2661 av (M) anförs att det faktum att vissa reklamslag fortfarande beskattas snedvrider konkurrensen mellan reklamslagen. Ett reklambudskap på en digital skylt har ingen skatt, medan samma budskap är beskattad om den finns på analog utomhusreklam. Detta är inte rimligt. Därför borde skatten avskaffas, anför motionären. I kommittémotion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs att reklamskatten för ideella föreningar bör avskaffas. betalade ideella föreningar ca i reklamskatt. Motionärerna anser att en slopad reklamskatt skulle stärka föreningslivet och skapa större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. Utskottet delar motionärernas inställning när det gäller behovet att avskaffa reklamskatten. Utskottet utgår ifrån att regeringen alltjämt har ambitionen att fortsätta det stegvisa avskaffandet av reklamskatten och utskottet vill mot bakgrund av de problem som tas upp av motionärerna understryka vikten av att ytterligare steg tas i en kommande budget. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en utökad skatt på förbränning av avfall och en översyn av deponiskatten i syfte att skattebefria restmaterial som återförs vid utvinning av restprodukter. Jämför reservation 25 (M). Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program.