bet · H701KU14 · 2020-04-06 00:00:00 — Målet med en ny stödform för stärkt lokaljournalistik är enligt regeringen att täcka vita fläckar i nyhetsbevakningen och att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av oberoende journalistik som präglas av allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor (s. 21). Regeringen ansåg vidare att det befintliga utvecklingsstödet skulle finnas kvar och utvidgas (s. 23). Här framhöll regeringen bl.a. en successiv övergång till fler kvalificerade innovations- och utvecklingsinsatser. Regeringen framhöll att stöd enligt de nya eller utvidgade stödformerna – till skillnad från drifts- och distributionsstödet – skulle lämnas i mån av tillgängliga medel. När det gällde kretsen av stödberättigade delade regeringen bedömning att kretsen borde avgränsas till juridiska personer som huvudmän för allmänna nyhetsmedier (s. 17). Enligt regeringen skulle stöd enligt de nya stödformerna kunna ges till allmänna nyhetsmedier oavsett innehålls- eller spridningsform. Vidare anförde regeringen att mediestöd inte borde ges till allmänna nyhetsmedier som ges ut av myndigheter, kommuner, landsting[7] eller av verksamhet som finansieras genom lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen bedömde att bestämmelser om de nya stödformerna borde införas i en ny förordning. Även den minskade annonsförsäljningen för pressen uppmärksammades av regeringen (s. 9). I denna del framhöll regeringen att stora globala aktörer (såsom Google och Facebook) hade fått en allt större del av annonsmarknaden även lokalt. Regeringen konstaterade även att den dramatiskt minskade annonsförsäljningen inom pressen inte berodde på makroekonomiska faktorer utan på den kraftigt ökande konkurrensen från framför allt digitala plattformar. I propositionen behandlade regeringen vidare det befintliga presstödet. Regeringen framhöll att detta stödsystem tillsammans med föreslagna nya stödformer är viktiga för allmänhetens tillgång till kvalitativ nyhetsjournalistik. Presstödsförordningens giltighetstid borde därför enligt regeringen förlängas. Därutöver framhöll regeringen att de driftsstödsberättigade hög- och medelfrekventa dagstidningarna är av stor betydelse för mediemångfalden och lokal bevakning och granskning samt att de tillhandahåller nyhetsförmedling till många prenumeranter och läsare (s. 32). Enlig regeringen befann sig dessa aktörer i en ekonomiskt svår situation, och till följd av sjunkande upplagor riskerade flera tidningar i praktiken att få lägre stöd. Dessutom hade konkurrensen om annonsintäkter ökat, och det hade inte gjorts någon indexuppräkning av stödnivåerna för driftsstödet . Regeringen bedömde att driftsstödet behövde höjas för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Det högsta stöd som skulle kunna lämnas borde enligt regeringen fortsätta att vara . Regeringen framhöll vidare att distributionsstödet alltjämt är ett viktigt instrument för att sprida papperstidningar till prenumeranter i hela landet (s. 33). På grund av rådande marknadsförutsättningar behövdes dock enligt regeringen ett förstärkt distributionsstöd. I denna del framhöll regeringen att det inte hade gjorts någon indexuppräkning av stödnivåerna för distributionsstödet . Regeringen bedömde därför att distributionsstödet behövde höjas . Höjningen innebar enligt regeringen en beräknad kostnad om ca . Vidare framhöll regeringen att de nya stödformerna, höjningarna av driftsstödet och distributionsstödet och förlängningen av presstödsförordningens giltighetstid behövde godkännas av kommissionen innan de kunde träda i kraft. Regeringens proposition behandlades av (bet. 2017/18:KU43). Utskottet behandlade även två följdmotioner som hade väckts med anledning av propositionen (se nedan under behandling). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet inledningsvis att regeringens förslag om nya former av mediestöd och om ändringar i det befintliga stödsystemet hade föregåtts av samtal med företrädare för riksdagspartier och att en bred majoritet av riksdagspartierna stod bakom de förslag som regeringen presenterade i propositionen. Utskottet välkomnade regeringens förslag och delade de överväganden och bedömningar som gjordes i propositionen. Sammantaget föreslog utskottet att skulle godkänna regeringens förslag om nya former av mediestöd för att täcka geografiska områden som är journalistiskt svagt bevakade, om ett utvidgat innovations- och utvecklingsstöd och om höjningar av stödnivåer för drifts- och distributionsstöd och förlängning av presstödsförordningens giltighetstid. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2017/18:407). Regeringen underrättade därefter kommissionen om de nya formerna av mediestöd och om ändringar i det befintliga stödsystemet. I ett svar från kommissionen daterat godkände kommissionen ändringarna. överlämnade regeringen budgetpropositionen till . Enligt regeringen hade förstärkningen av presstödet samt införandet av nya stöd 2019 medfört ett stärkt stöd till journalistisk bevakning runt om i landet, vilket visat sig genom att flera aktörer sökt presstöd och stöd till lokal journalistik (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17 s. 150). De förstärkta insatserna tillsammans med en sänkt mervärdesskatt på elektroniska publikationer fr.o.m. (prop. 2018/19:73) väntades enligt regeringen skapa bättre förutsättningar för kvalitativ journalistik och därmed yttrandefrihet och mångfald. konstaterade regeringen att nyhetsmedier är under starkt ekonomiskt tryck på grund av fallande upplagor och minskande reklamintäkter, vilket också resulterar i stor efterfrågan på press- och mediestöd (s. 34). Regeringen framhöll att flera stora tidningar hade beviljats presstöd i form av driftsstöd . Mot bakgrund av bl.a. dagspressens sjunkande upplagor bedömde regeringen att denna utveckling troligtvis skulle komma att fortsätta. Den omständigheten att flera stora tidningar hade beviljats presstöd innebar enligt regeringen att utrymmet för stöd till lokal journalistik och innovations- och utvecklingsstöd blivit mindre än avsett. Regeringen framhöll att det är angeläget att de tidningar som kommer ut en till får goda förutsättningar. För att främja bl.a. lokal journalistik i landets svagt bevakade områden beräknade regeringen att tillföra anslaget ytterligare 2020 och . Regeringen föreslog alltså en ökning av anslaget för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd (prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 s. 97). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:KU1, rskr. 2019/20:84). Regeringsuppdrag till Myndigheten för press, radio och tv beslutade regeringen att ge Myndigheten för press, radio och tv i uppdrag att genomföra en kartläggning av förutsättningarna för tidningsdistributionen i (Ku2019/01302/MD). I uppdraget ingick att redovisa kostnadsutvecklingen för distributionen, och hur distribution av papperstidningar ser ut i olika delar av och bland olika typer av nyhetstidningar. Myndigheten skulle belysa distributionsstödets roll för spridning av tidningar och förutsättningarna för en effektiv distribution av nyhetstidningar i hela landet. överlämnade Myndigheten för press, radio och tv rapporten av förutsättningar för tidningsdistribution (dnr 19/02080) till . I rapporten konstaterar myndigheten inledningsvis att utvecklingen på mediemarknaden har slagit hårt mot tidningsbranschen med stora upplageminskningar (s. 5). Även annonsintäkterna minskar kraftigt och tidningsföretagen tappar i första hand marknadsandelar till globala och digitala medieföretag. kommer fortfarande majoriteten av tidningsföretagens intäkter enligt myndigheten från papperstidningen och utvecklingen av digitala affärsmodeller dröjer. Inom distributionsområdet utmanas branschen särskilt av den pågående utvecklingen. I takt med minskade upplagor har kostnaderna för varje utdelat exemplar ökat. Detta har lett till dyrare distribution och ett behov av att försöka rationalisera distributionen på olika sätt. Den största utmaningen för tidningsdistributionen är enligt Myndigheten för press, radio och tv alltjämt de sjunkande upplagorna. I denna del framhålls att distributionen till stor del består av fasta kostnader som behöver slås ut på allt färre utdelade exemplar och att detta drabbar glest befolkade områden med stora avstånd särskilt hårt. Vidare pekar myndigheten på att tidningsföretagen har uttryckt en oro över utvecklingen med sjunkande upplagor och allt dyrare distribution och att flera framhåller den fortsatta utdelningen av papperstidningen som en demokratifråga. Av rapporten framgår att distributionsstödet framhålls av majoriteten av de tillfrågade aktörerna som viktigt, bl.a. för att samdistributionen till viss del håller volymerna uppe och för att det bidrar till samarbete mellan aktörerna, men också rent ekonomiskt. efterfrågar flera aktörer ett högre stöd eller ett stöd som kan differentieras utifrån olika geografiska områden för att särskilt förbättra möjligheten att dela ut tidningen i de områden där distributionen är dyrast. Det framgår vidare av rapporten att för att möta utmaningarna pågår både effektiviseringar av utdelningen och försök att ta in nya affärer. Enligt Myndigheten för press, radio och tv finns det en rad utmaningar för distributionen av papperstidningar. Myndigheten framhåller att tidningsföretagen under den omställning som branschen befinner sig i behöver finnas på flera olika plattformar för att nå sina användare, att en helt digital utgivning ännu inte är bärkraftig och att tidningsbranschens affärsmodell alltjämt vilar på de tryckta tidningarna. I rapporten lämnas ett antal slutsatser och bedömningar (s. 36 f.). Enligt Myndigheten för press, radio och tv kommer det, under ytterligare , finnas behov av fortsatt stöd till distribution av papperstidningar. då tidningsbranschen ställer om till digitala affärsmodeller bedömer myndigheten att det finns tre åtgärder som kan bidra till att anpassa det nuvarande distributionsstödet bättre efter rådande förhållanden slopad stödskala för tidningar med stora upplagor en höjning av stödet ett extra distributionsstöd till glest befolkade områden. Vidare framhåller myndigheten att det finns ett behov av att än mer stötta tidningsbranschen i den pågående övergången till digital utgivning. En åtgärd som enligt myndigheten kan bidra till övergången är att renodla innovations- och utvecklingsstödet mot insatser som syftar till utveckling av digitala affärsmodeller. Därutöver konstaterar myndigheten att mediestödet, både stödet till lokal journalistik i svagt bevakade områden och innovations- och utvecklingsstödet, lämnas i mån av tillgång till medel, medan de stödformer som ligger inom presstödet, dvs. driftsstödet och distributionsstödet, är s.k. rättighetsstöd som lämnas till samtliga sökande som uppfyller de krav som förordningen uppställer. När det gäller dessa olika stödformer framhåller myndigheten att eftersom de ryms inom samma anslag kan det framöver hända att det efter utdelat presstöd inte finns medel kvar att lämna i form av mediestöd. För att säkerställa att det finns medel till såväl mediestöd som presstöd kan därför enligt myndigheten en uppdelning av anslaget övervägas. Rapporten från Myndigheten för press, radio och tv bereds i . Särskilt om det svenska medielandskapet och fallande annonsförsäljning I rapporten från Myndigheten för press, radio och tv behandlas även förändringen av det svenska medielandskapet och tidningsföretagens fallande annonsförsäljning (s. 13 f.). Enligt Myndigheten för press, radio och tv är det svenska medielandskapet i en stark förändringsfas och har så varit . Förklaringen till den strukturomvandling som sker är enligt myndigheten dels digitaliseringen, dels globaliseringen. När det gäller digitaliseringen framhålls att i takt med utbredningen av det globala internet och bredbandsutbyggnaden via fiber och mobilnät har skiljelinjerna mellan olika medier suddats ut och de olika medieslagen, dagspress, tv och radio, konkurrerar alltmer med varandra och med internetbaserade medier. Globala aktörer, t.ex. Facebook och Google, har enligt myndigheten etablerat sig på den svenska mediemarknaden och tagit en betydande andel av både mediekonsumenternas tid och annonsköparnas budget. Enligt Myndigheten för press, radio och tv har det skett en kraftig omfördelning av annonspengar från traditionella medier till reklam i digitala kanaler. Myndigheten framhåller att dagspressen är det enskilda medieslag som har drabbats hårdast av strukturförändringarna på mediemarknaden. Den viktigaste förklaringen till de sjunkande intäkterna i den svenska tidningsbranschen är enligt myndigheten en fallande annonsförsäljning. Tillväxten i digital annonsering kan inte kompensera för intäktstappet för papperstidningarna. I samband med behandlingen av regeringens proposition Journalistik i hela landet behandlade utskottet även två följdmotioner som hade väckts med anledning av propositionen (prop. 2017/18:154, bet. 2017/18:KU43). I en följdmotion yrkade motionärerna att alla tidningar som innefattas av legaldefinitionen dagstidning skulle omfattas av de nya presstödsreglerna. Motionärerna ansåg att en höjning av driftsstödet även borde omfatta lågfrekventa dagstidningar. Enligt motionärerna borde alla dagstidningar som ingår i presstödsförordningens definition av begreppet omfattas av förslaget om höjd stödnivå. Uppfyller en utgivare definitionen av en dagstidning, oavsett utgivningsfrekvens, borde tidningen i fråga omfattas av driftsstödsuppräkningen. I den andra följdmotionen yrkade motionärerna att skulle ställa sig bakom det som anfördes i motionen dels om nya former av presstöd (yrkande 1), dels om drifts- och distributionsstödet (yrkande 2). När det gällde föreslagna höjningar av stödnivåerna för drifts- och distributionsstödet ville motionärerna se en halvering av presstödet när det gällde driftsstödet. Enligt motionärerna borde driftsstödet sänkas och kanaliseras mot landsbygden, för att på så vis öka mediers generella oberoende av staten. borde distributionsstödet kvarstå för att säkra tryckta medier i hela landet. Utskottet välkomnade regeringens förslag, och delade de överväganden och bedömningar som gjordes i propositionen. Utskottet föreslog att skulle avslå motionsyrkandena. beslutade i enlighet med utskottets förslag. behandlade motioner om bl.a. översyn av presstödet och avskaffande av driftsstödet (bet. 2018/19:KU29 s. 58 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet att de nya formerna av mediestöd och de senaste ändringarna av presstödssystemet relativt godkänts av och att de nya bestämmelserna hade trätt i kraft . Vidare framhöll utskottet att det ingick i uppdraget för Myndigheten för press, radio och tv att följa och analysera utvecklingen inom medieområdet. Mot bakgrund av det anförda var utskottet inte berett att ta initiativ till en översyn av de befintliga mediestöden. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. I betänkandet fanns en reservation (M). Vidare konstaterade utskottet att det i samband med behandlingen av regeringens förslag om godkännande av bl.a. ändringarna i presstödssystemet hade avstyrkt motionsyrkanden om att alla tidningar som innefattas av legaldefinitionen dagstidning skulle omfattas av de nya presstödsreglerna och om att avskaffa driftsstödet genom en successiv nedtrappning. Utskottet ansåg alltjämt att det inte fanns skäl att ta sådana initiativ som motionärerna yrkade på. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionsyrkandena. I betänkandet fanns två reservationer (SD och C). Som utskottet tidigare konstaterat har de nya formerna av mediestöd och de senaste ändringarna av presstödssystemet relativt godkänts av , och de nya bestämmelserna trädde i kraft . Dessutom har anslaget för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd ökat . Det ingår också i uppdraget för Myndigheten för press, radio och tv att följa och analysera utvecklingen inom medieområdet. Därtill kommer att myndighetens senaste rapport om bl.a. tidningsdistribution bereds i . Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att ta sådana initiativ som föreslås i motionsyrkandena om en översyn av presstödssystemet och om åtgärder med anledning av minskad annonsförsäljning för tidningsföretagen. Det bör framhållas att frågan om behov av statligt stöd eller andra åtgärder med anledning av rådande pandemi inte bereds i det här ärendet. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. När det gäller motionsyrkandena om att alla tidningar som innefattas av legaldefinitionen dagstidning ska omfattas av de nya presstödsreglerna och om att avskaffa driftsstödet genom en successiv nedtrappning så vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I motioner från allmänna motionstiden /20 har väckts förslag som rör upprättande av en s.k. evenemangslista och opinionsundersökningar i nära anslutning till val. Utskottet har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU29. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2724 av m.fl. (M) och 2019/20:1269 av och (båda S). Den fria åsiktsbildningen är en del av grunden för demokratiska styrelseskick. Den grundlagsfästa tryck- och yttrandefriheten är en förutsättning för den fria åsiktsbildningen. Det är därför av stor vikt att mediepolitiken har en tydlig koppling till hur tryck- och yttrandefriheten fungerar. En rad undersökningar som har gjorts visar att många journalister och medieredaktioner utsätts för hot, trakasserier och våld på grund av sin nyhetsrapportering. I en undersökning som gjordes av , medier och kommunikation (JMG) vid i samarbete med uppgav av journalisterna att de mottagit hot , vilket är i nivå med två tidigare undersökningar som JMG gjorde 2013 och 2016 bland medlemmar. De åtgärder som regeringen vidtagit är enligt vår mening inte tillräckliga. För att hindra en samhällsutveckling där den fria åsiktsbildningen hotas av självcensur och minskad attraktivitet för det journalistiska yrket bör enligt vår mening en utredning tillsättas för att utreda behovet av åtgärder för att värna tryck- och yttrandefriheten och utveckla det förebyggande och förhindrande arbetet mot olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner. Utredningen bör även se över straffen för hot och våld mot journalister i samband med tjänsteutövning. En utredning bör genomföras i nära samråd med journalister och branschföreträdare så att den kan ta del av de erfarenheter som det finns inom professionen. Motverka hybridkrigföring i form av propaganda, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2725 av m.fl. (M). Modern krigföring äger inte enbart rum på slagfältet, utan även t.ex. genom propagandakrigföring. Vi anser liksom majoriteten att påverkanskampanjer som propagandakrigföring måste tas på största allvar och prioriteras i regeringens arbete med totalförsvaret. Vi får inte heller glömma bort de baltiska staterna. En inte oväsentlig del av rysk propaganda utgörs av tv-sändningar. Inom EU har ryska tv-sändningar riktade till rysktalande delar av befolkningen i de baltiska länderna aktualiserat frågan om hur direktivet om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) fungerar. Det förekommer vidare att ryska tv-företag etablerar sig i något EU-land för att bedriva verksamhet som riktar sig enbart till den ryskspråkiga publiken i de baltiska länderna. Enligt YGL råder etableringsfrihet för tv-sändningar i tråd. Det finns dock ett utrymme för att i vanlig lag meddela bestämmelser om ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktas på våldsframställningar eller pornografiska bilder. Sådana bestämmelser finns i radio- och tv-lagen. Det finns således ett utrymme för att reglera innehållet i kabel- och satellitsändningar när det gäller t.ex. våldsframställningar, men inte för att vidta åtgärder mot propagandasändningar som ett led i hybridkrigföring mot eller något annat land. Det finns mycket goda skäl att vara återhållsam när det gäller att reglera innehållet i tv-sändningar och att ge myndigheter möjlighet att ingripa mot sändningar till följd av innehållet i dessa. En fri debatt och fri åsiktsbildning är grundläggande inslag i vår demokrati. kan det vara klokt att överväga om det är rimligt att våra liberala regler kan utnyttjas av främmande makt till att bedriva propaganda genom tv-sändningar. Enligt vår mening bör därför en utredning se över om det i YGL bör skapas en möjlighet att genom vanlig lag införa bestämmelser om ingripande mot fortsatt sändning av ett utbud som utgörs av propaganda som huvudsakligen riktar sig till mediekonsumenter i något annat medlemsland inom EU och som utgör ett led i hybridkrigföring. och tv, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2418 av och (båda M), 2019/20:2951 av (M), 2019/20:3125 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3151 av (SD) yrkande 1 och 2019/20:153 av och (båda SD), 2019/20:791 av och (båda SD) och 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 5. verksamhet måste alltid präglas av offentlighet och tydlighet. Det innebär bl.a. att högre krav bör ställas på att de beslut som fattar alltid ska vara motiverade. Vi menar att det inte sällan brister vad gäller avslagsbesluten. Det finns starka skäl för att får ett tydligare utredningsansvar än den har . Det skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för prövning. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör förtydligas så att offentliggörandet alltid blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen. Därutöver bör få fler sanktionsmöjligheter. Mot denna bakgrund bör uppdrag utvecklas i syfte att säkerställa att public service lever upp till kraven på saklighet och opartiskhet. och tv, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:153 av och (båda SD), 2019/20:791 av och (båda SD), 2019/20:2418 av och (båda M), 2019/20:2951 av (M), 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:3125 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3151 av (SD) yrkande 1. Det råder en skillnad mellan vad allmänheten uppfattar är uppgift att granska, t.ex. sakligheten i program som har sänts, och tolkning av sitt uppdrag. menar att det inte är dess uppgift att på egen hand dubbelkontrollera fakta. använder public service-bolagen ofta arbete som ett argument för att de lever upp till sitt uppdrag om saklighet. Vi anser att det är av yttersta vikt att public service-bolagens rapportering är saklig och korrekt, och att uppgifter kontrolleras i de fall som anmäls till . Det kan naturligtvis bli fel i exempelvis nyhetsförmedling, men i de fall det råder oklarheter om huruvida korrekt information har förmedlats så ska detta givetvis följas upp. Upprepade misstag som inte korrigeras skadar förtroendet för public service.