bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I har vi höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. Det är vi stolta över och så ska det fortsätta att vara. Men i konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden om god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost, och svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. Den finska regeringen beslutade att samma krav som ställs på landets bönder ska ställas vid upphandling. bör inspireras av det finska exemplet. Därutöver avsätts för att motverka regeringens besparingar på livsmedelsprogrammet. När det gäller anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslår jag att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Strukturkalkning av är den mest kostnadseffektiva metoden att minska övergödningen. innebär det ofta att åkermarkens avkastning ökar. Stödet till strukturkalkning föreslås därför öka med . Anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. föreslås minskas med jämfört med regeringens förslag då den utökning av anslaget som introducerades i budgetpropositionen minskas. När det gäller anslaget 1:23 föreslår jag att det minskas med sammantaget jämfört med regeringens förslag. En besparing på föreslås, och den utökning av anslaget på som regeringen föreslog i budgetpropositionen 2020 avvisas. Vidare föreslås att ett nytt anslag kallat Insatser mot överetablerade viltstammar inrättas och att anslås . De stora vildsvinsstammarna skapar stora problem på många håll. Bönderna får betala det högsta priset då vildsvinen bökar upp åkrar och vallodlingar med stora skador till följd. Vildsvinen står också för ett stort antal viltolyckor i trafiken. registrerades 7 692 påkörningar av vildsvin. Endast rådjuren är upphov till fler trafikolyckor. Därutöver har många villaägare fått sina gräsmattor uppbökade. Vildsvinspopulationen måste begränsas genom ökad jakt. Jakten begränsas av att det är svårt att sälja köttet. Ett antal åtgärder föreslås för att bekämpa vildsvinsstammarna. De föreslagna åtgärderna ska finansieras av det nya anslaget. Staten ska, utöver avgiften för test av förekomsten av trikiner, också bekosta eventuella cesiumtest för radioaktivitet (som i vissa delar av landet överskrider gränsvärdet). För att skapa goda förutsättningar för vildsvinsjakt föreslås också att det införs ett stöd för utbildning av jägare och jakthundar. finns möjlighet att söka stöd för att stängsla in hagar till skydd mot rovdjur. Motsvarande stöd för att stängsla in odlingar mot klövvilt finns inte. I och med det krisläge som råder när det gäller vildsvinen vore det rimligt att det fanns möjlighet att söka ett statligt stöd för stängsling av grödor i sådana län där vildsvinstrycket är särskilt hårt. Det bör även gå att få bidrag för inköp av vildsvinsfällor. Sammantaget anvisar vi mindre än regeringen till utgiftsområde 23 . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: 1.Riksdagen godkänner att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas också för finansiering av utgifter enligt avtal som avser åretruntmarker (avsnitt 2.10). 2.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i propositionen. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:64 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om alternativa bedövningsmetoder inför slakt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:723 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på alternativa metoder för bedövning av grisar inför slakt och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åkermarksinventering och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett pilotprojekt med statligt stöd för medfinansiering av avbytartjänster bör införas och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska växtförädlingsprogrammet inom public-private partnership bör förstärkas för att kunna utnyttja en eventuell öppning i regelverket för nya genomredigeringstekniker och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska binda sig för en fortsättning av projektet med en specificerad budget långt efter 2020 och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en funktion på SLU som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket, fånga upp behov i lantbruksnäringen samt kanalisera dessa till forskarsamhället och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en särskild miljöprövningsdelegation med särskild kompetens inom jordbruk bör upprättas och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:729 av m.fl. (SD): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mer forskningsresurser inom areella näringar och miljö bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:920 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna för att säkerställa att de lever upp till svensk djurskyddslag och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1311 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att återuppta en landsomfattande utökad nyckelbiotopsinventering och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2621 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka slaktdjursavgifterna och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2804 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ersättningen för rovdjursdödade tamdjur och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska bekosta avgiften för eventuella tester för radioaktivitet och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd för utbildning av jägare och jakthundar och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2806 av m.fl. (KD): 6.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser 2020/21:2808 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 34.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser 87.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett statligt stöd för stängslingar av odlingar mot klövvilt och tillkännager detta för regeringen. 88.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett statligt stöd för inköp av vildsvinsfällor och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3117 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3196 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3350 av m.fl. (M): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regel- och i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskade kostnader för köttkontroll hos och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3354 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska stödet till insatser för skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till ersättningar för viltskador m.m. och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka stödet till och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till konkurrenskraftig livsmedelssektor och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till nedsättningen av slakteriavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3355 av m.fl. (M): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skälig ersättning för tamdjursägare vid rovdjursangrepp och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3356 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utreda hur redovisar skydd av natur jämfört med andra EU-länder och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3358 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet utbildningsplatser på veterinärprogrammet och djursjukskötarprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett s.k. snabbspår för djursjukskötare och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3488 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regel- och i jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD): 8.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Förslag till anslag utöver regeringens förslag Sekretariat för synkronisering av forskning och behov Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning Inför produktionsstöd för biogas Insatser mot överetablerade viltstammar Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (gruppen). Underlagen till gruppens uppföljning har på gruppens uppdrag tagits fram av utvärderaren vid utvärderings- och forskningssekretariatet i samarbete med gruppens sekreterare, utskottshandläggare vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Gruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till utskottet. (M), ordförande (MP), vice ordförande (S)(SD) (C)(V) (KD)(L) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (nedan kallad gruppen) har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Gruppen anser bl.a. följande: Miljö- och jordbruksutskottets uppföljningsgrupp (nedan gruppen) välkomnar att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med utskottet om utvecklingen av resultatredovisningen i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Enligt gruppen är den återkommande dialogen som har förts såväl på politisk nivå mellan berörd statssekreterare och gruppen som på tjänstemannanivå viktig för att resultatredovisningen ska fortsätta att utvecklas. Regeringen skriver att denna redovisning ser annorlunda ut i årets budgetproposition jämfört med föregående år. Vidare har antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder minskats med motiveringen att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen, även om vissa indikatorer alltjämt redovisas som komplement. Gruppen ser positivt på denna utveckling och menar att förändringarna innebär att redovisningen i viss utsträckning blir mer överblickbar och det tydliggör vilka indikatorer som är centrala för resultatuppföljningen. Trots denna förbättring konstaterar gruppen att det går att utveckla resultatredovisningen ytterligare. Resultatredovisningen bör så långt det går koncentreras till att redovisa resultaten av och effektiviteten i insatserna. Gruppen anser att strukturen har blivit tydligare i årets budgetproposition och att kopplingen mellan mål, gjorda insatser och uppnådda resultat i viss utsträckning har förbättrats. Regeringen kan emellertid på ett tydligare sätt referera till uppnådda resultat (indikatorer) och i vilken utsträckning som vidtagna åtgärder bidrar till att de strategiska målen nås eller inte i sin analys och slutsatser. Gruppen vill återigen poängtera att inte alla utpekade indikatorer refereras till i regeringens analys och slutsatser, inte minst gäller det de tre centrala indikatorerna för livsmedelskedjan. Andra indikatorer som regeringen inte refererar till är indikatorerna som rör landsbygdsprogrammet 2014–2020 och två av indikatorerna som rör Fiskeripolitik och vattenbruk (svenska yrkesfiskets förädlingsvärde och det svenska vattenbrukets produktion) i analys och slutsatser. Det är enligt gruppen svårt att bedöma i vilken utsträckning som vidtagna åtgärder har bidragit till att nå det strategiska målet Konsument och marknad. Regeringen kommenterar inte indikatorn exportandel i svensk livsmedelsindustri i sin analys. Gruppen konstaterar att fokus i analysen ligger på den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter, vilket inte utgör en utpekad indikator eller bedömningsgrund. ställde sig utskottet frågande till varför administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn hade utgått som ett separat resultatområde. Gruppen välkomnar att resultatområdet Företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan har tillkommit i årets budgetproposition. En tydligare redovisning av sådana åtgärder innebär enligt gruppens mening att det blir enklare att bedöma måluppfyllelsen när det gäller det strategiska målet Regler och villkor. Gruppen noterar att vissa indikatorer, t.ex. förändringar i kväve- och fosforutnyttjande i den svenska jordbrukssektorn och livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning, inte kommenteras med motiveringen att det saknas aktuell statistik. Det är emellertid enligt gruppen önskvärt att indikatorer som utgör bedömningsgrunder för regeringens bedömning av det övergripande målet för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, inklusive målen för de tre strategiska områdena, åtminstone kommenteras kortfattat även om de är uppdaterade eller inte. Det gäller inte minst det strategiska området Kunskap och innovation där det förutom sex indikatorer som rör verksamhet endast finns ytterligare en indikator – ovannämnda indikator som följer livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader. Gruppen vill återigen betona att i den mån som det inte är möjligt att ha indikatorer för ett resultatområde bör skälen för detta tydligt anges. Till exempel saknas resultatindikatorer och bedömningsgrunder för företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan. Det är enligt gruppen önskvärt att regeringen överväger att identifiera sådana indikatorer eller bedömningsgrunder i nästa års budgetproposition, inte minst beroende på att regelförenklingar och administrativa lättnader är en central del av det strategiska målet. Av resultatredovisningen framgår det att ansvarar för att samordna förenklingsarbetet och att myndigheten arbetar löpande med att skapagoda företagsvillkor. Resultatet av detta arbete beskrivs inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Enligt gruppens mening kan regeringen överväga att hänvisa till den redovisningen och hur arbetet har bedrivits när det gäller företagen i jordbruks- och livsmedelssektorn. Utskottet noterade att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer när det gäller t.ex. hållbar jordbruksproduktion och jakt- och viltförvaltning. Gruppen välkomnar att arbetet med att ta fram mer långsiktiga indikatorer när det gäller jakt- och viltförvaltning kommer att påbörjas . noterar gruppen att regeringen inte kommenterar arbetet med att utveckla indikatorer för hållbar jordbruksproduktion i årets budgetproposition. Det vore enligt gruppen angeläget om regeringen i största möjliga utsträckning hädanefter redovisade statistik som täcker tioåriga tidsserier för de olika indikatorerna. Sådana tidsserier innebär att långsiktiga trender framgår tydligare och underlättar slutsatser om huruvida vidtagna åtgärder bidrar till att nå de strategiska målen och övergripande mål för utgiftsområdet. För många indikatorer redovisas femåriga tidsserier, medan för enstaka indikatorer, t.ex. utsläpp av ammoniak till jordbrukssektorn, redovisas statistik för enbart . Liksom i förra årets resultatredovisning redovisar regeringen inga konkreta uppgifter om det svenska yrkesfiskets förädlingsvärde. Regeringen konstaterar enbart att det totala förädlingsvärdet minskade samt att utvecklingen av förädlingsvärdet skiljer sig markant åt mellan olika fisken. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redovisar statistik för denna indikator. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Livsmedelsstrategin innebär satsningar motsvarande . Därtill tillkommer extra satsningar på totalt . Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen i nästa års budgetproposition på ett samlat sätt redogör för vidtagna åtgärder inom de tre strategiska områdena, åtgärdernas resultat och en bedömning av om och hur dessa satsningar har bidragit till att stärka livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Gruppen konstaterar att en hög andel av åtgärdsbudgeten som har avsatts inom landsbygdsprogrammet har använts när det gäller livsmedelskedjan och djurvälfärd samt miljöersättningar. framgår det att av åtgärdsbudgeten som har avsatts för klimat och investeringar i produktion av förnybar energi har använts. Enligt gruppen bör regeringen återkomma med en förklaring till det låga utfallet i nästa års budgetproposition. Gruppen konstaterar att regeringen i årets budgetproposition presenterar, om än kortfattat, information, om antibiotikaanvändningen inom EU som underbygger slutsatsen att antibiotikaresistensen inom svensk djurhållning är låg sett i ett internationellt perspektiv. Gruppen vill understryka betydelsen av att har ett gott djurhälsoläge. Det vore enligt gruppen värdefullt om regeringen kunde göra en redovisning av det arbete som bedrivs rörande denna fråga i en separat resultatskrivelse. Gruppen välkomnar att länsstyrelserna nådde målet att antalet i förväg planerade och riskbaserade kontroller ska vara minst lika många som antalet anmälningskontroller , även om det finns stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. Av det skälet vill gruppen återigen understryka vikten av att regeringen återkommer med en redogörelse i nästa års budgetproposition för hur den avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. Enligt gruppen borde en sådan redogörelse även omfatta andra aspekter som bedöms vara relevanta för denna frågeställning. ansåg utskottet att regeringen kunde kommentera om den avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att hantera de utmaningar som det svenska vattenbruket står inför med anledning av de problem som hade uppdagats i halvtidsutvärderingen av handlingsplanen för utvecklingen av detsamma, Gruppen konstaterar att regeringen inte kommenterar dessa problem (dvs. svårigheter att hitta finansiering till större projekt och de svårigheter som öppen kassodling av matfisk står inför på grund av domar från mark- och miljödomstolen). Enligt gruppen bör regeringen överväga att i nästa års budgetproposition redogöra för användningen av och uppnådda resultat till följd av de två nya anslagen inom området fiske och vattenbruk samt anslaget som rör åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet.