bet · H701SkU21 · 2020-03-20 00:00:00 — Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för ROT-arbete och den femte delen skatte-reglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. För att förbättra den skattemässiga ställningen för hyresrätter föreslår kommittén att den kommunala fastighetsavgiften för hyresrätter avskaffas, om hyresrätten upplåts för bostadsändamål inom ramen för en näringsverksamhet. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden omfattas inte av förslaget. Kommittén föreslår att kooperativa hyresrättsföreningar som hyr de lägen-heter som hyrs ut till medlemmarna ska beskattas på samma sätt som föreningar som äger de lägenheter som hyrs ut till medlemmarna. Detta innebär att förstnämnda föreningar inte ska beskattas för hyresrelaterade inkomster. Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet presenterade Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet slutbetänkandet Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (SOU 2017:27). Uppdraget var att utreda de samhälls-ekonomiska effekterna av möjligheten att skattefritt sälja fastigheter i paketerad form. I uppdraget ingick att göra ett antal kartläggningar och analyser, bl.a. av den skattemässiga situationen för företag i fastighets-branschen, förekomsten av paketering av fastigheter, skattereglernas påverkan på ägar- respektive organisationsstrukturen samt rörligheten i fastighets-branschen. På grundval av analyserna ska utredaren bedöma om fastighetsbranschen eller investeringar i fastigheter kan anses vara skattemässigt gynnade. Vidare omfattade uppdraget vissa frågor om stämpelskatt. Utredningen föreslår bl.a. sänkt stämpelskatt från till . Utredningen bereds inom . I motion 2019/20:1002 av (S) föreslås en översyn av hur rättvisa villkor mellan upplåtelseformerna kan uppnås. I motion 2019/20:2432 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att sänka skatterna på lagfarter och pantbrev. I kommittémotion 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkandena 19–23 föreslås att fastighetsavgiften för utsatta grupper, t.ex. för pensionärer eller de som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska sänkas ytterligare, att studentbostäder ska klassificeras som elevhem, att skattefria underhållsfonder ska införas för att skapa förutsättningar att hålla hyrorna på rimlig nivå, att det skattebefriade beloppet vid andrahandsuthyrning ska höjas för att öka utbudet av lediga lägenheter och att kapitalvinstskatten vid försäljning av obebyggd tomtmark under vissa förutsättningar ska vara högre än vid ordinarie bostadsförsäljningar för att minska omfattningen av spekulation. I motion 2019/20:3140 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4 föreslås att studentbostäder ska klassificeras som elevhem och att beskattningen av studentkorridorer ska ske som en enhet och inte som enskilda studentrum så att fastighetsavgiften inte kan påföras. I motion 2019/20:3173 av (SD) yrkandena 2 och 3 föreslås att skattefrihet vid delvis uthyrning ska införas för att skapa incitament att hyra ut delar av sin bostad och därigenom minska trycket på bostadsmarknaden och att skattefria underhållsfonder ska införas. I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 31 föreslås en utredning om att slopa fastighetsavgiften för den som för permanentboende tar över en byggnad som inte används. I kommittémotion 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19 föreslås utredningar om att slopa fastighetsavgiften respektive om mer förmånliga skatteregler för andrahandsuthyrning och uthyrning av delar av den egna bostaden. I motion 2019/20:1610 av och (båda C) föreslås en översyn av bestämmelsen om fastighetsskatt för skolverksamheter. I motion 2019/20:1739 av Per Åsling och (båda C) föreslås att regeringen ska överväga att införa ett nytt stickår. I kommittémotion 2019/20:2149 av Momodou m.fl. (V) föreslås en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. I motion 2019/20:214 av (KD) föreslås att definitionen av privatuthyrning ska ändras så att tillsvidareuthyrning av attefallshus på egen tomt kan möjliggöras. I motion 2019/20:2856 av (MP) föreslås att fastighetsägaren ska ges rimlig tid för att återuppföra bostadshus efter brand innan tar ställning till eventuell ändrad fastighetsstatus. I motion 2019/20:1731 av (M) föreslås en utredning om att fastighetsavgiften ska tillfalla den kommun där fastigheten är belägen. har överlämnat sitt betänkande Vissa bostads-beskattningsfrågor (SOU 2014:1) till regeringen. Kommitténs uppdrag har varit att se över beskattningen av hyresbostäder, av delägare i oäkta bostads-företag och av kooperativa hyresrättsföreningar. Vidare har uppdraget bestått av att utreda skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. betänkande bereds inom . Utskottet finner inte anledning att föregå denna beredning. Frågan om en översyn av stämpelskatten och dess utformning är aktualiserad inom genom Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet. Utskottet finner inte heller här skäl att föregripa regeringens beredning. Utskottet har avslagit motsvarande yrkanden om att fastighetsavgiften för studentbostäder ska avskaffas (bet. 2017/18:SkU9). Som framgår av tidigare behandling har utskottet därvid anfört att den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter ändrades genom att både taket och procentsatsen sänktes samt att den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus på detta sätt har fått ett genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och är heller inte nu berett att tillstyrka motionsförslag om ändrad eller slopad fastighetsavgift. Utskottet har vid tidigare behandlingar av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om att reservera obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till principerna bakom skattereform. Utskottet finner inte skäl att frångå sitt ställningstagande. Enligt tidigare lydelse av 3 § fjärde stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, förkortad FSL, fanns möjlighet att sätta ned fastighetsskatten om en byggnad som var avsedd för användning inte kunnat användas eller hyras ut på grund av en eldsvåda eller liknande händelse. Vidare utgjorde samtliga grunder för nedsättning av fastighets-skatten, t.ex. brand, även grund för justering av taxeringsvärdet. Med hänsyn till det angelägna i att förenkla regelverket och mot bakgrund av de principiella betänkligheterna i möjligheten till dubbel skattelättnad ansåg regeringen att nedsättningen skulle utmönstras helt när regeringen föreslog att den statliga fastighetsskatten skulle ersättas med en fastighetsavgift. Utskottet tillstyrkte förslaget, och införde de nya reglerna (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). Utskottet vidhåller sin inställning om grunden för att avskaffa nedsättningsmöjligheten. Regeringen har aviserat att man avser att tillsätta utredningar om fri hyressättning i nybyggnation och om ett förbättrat förhandlingssystem. Ytterligare utredningar och bostadspolitiska reformer kommer enligt regeringen att genomföras i syfte att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt med avseende på både hyresmarknaden och det ägda boendet. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska ta fram förslag som ska bidra till en utveckling där lägre produktionskostnader återspeglas i boende-kostnaderna och där företag som bygger bostäder med lägre boendekostnader ges bättre förutsättningar att verka (dir. 2019:31). Som en del av den gröna skatteväxlingen har regeringen vidare aviserat att man kommer att föreslå en skattereduktion riktad till boende i vissa glest befolkade kommuner i framför allt och nordvästra . Utskottet konstaterar att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras, som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Utskottet är inte berett att föregripa den pågående beredningen. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av respektive en ändrad utformning av reglerna om sponsring. Jämför reservation 16 (C). Med sponsring avses vanligtvis ekonomiska bidrag från företag till idrott, kultur eller någon annan allmännyttig verksamhet. Avdragsrätten för sponsorbidrag bedöms utifrån de bestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet. Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, anger att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Samma kapitel innehåller ett antal bestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typer av utgifter. Som exempel kan nämnas att särskilda inskränkningar i avdragsrätten gäller för utgifter för representation, som ofta har karaktär av levnadskostnader, medan utgifter för forskning och utveckling bedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. För sponsorbidrag finns inga regler utöver huvudregeln. En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter är förbudet i 9 kap. 2 § IL mot att dra av sina levnadskostnader och liknande. Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet. Av lagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgifter som inte får dras av vid inkomsttaxeringen. Avdragsrättens omfattning, bl.a. mot bakgrund av gåvoförbudet, har prövats av Regeringsrätten. I ett uppmärksammat mål (sponsring av Operan, mål nummer 2677-1998) klargjorde Regeringsrätten att sponsring omfattas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständigheten att sponsringen var ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kunde vara kommersiellt motiverad innebar inte i sig att sponsringen förlorade sin karaktär av gåva. Företag ska enligt 16 kap. 2 § IL dra av utgifter för representation och liknande ändamål som har ett samband med näringsverksamheten, såsom när det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande eller när utgifterna avser jubileum eller personalvård. Avdraget får inte överstiga vad som kan anses skäligt. För måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé finns en särskild avdragsram fastlagd i lagtexten. Med forskning avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte ta fram ny kunskap. Med utveckling avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster eller produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana. I motion 2019/20:1541 av (M) föreslås en utredning om sponsring av kultur genom skatteavdrag eftersom samarbetet mellan kultur och näringsliv behöver öka i . I motion 2019/20:2174 av (M) föreslås en översyn av skattelagstiftningen om sponsring för att kunna skapa ett könsneutralt system för sponsring av idrotten. I kommittémotion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8 föreslås en översyn av reglerna om sponsring för att göra det enklare för mindre kulturyttringar och föreningar. I motion 2019/20:439 av (C) föreslås en översyn av skattelagstiftningen för att göra sponsringen mer jämställd. I motion 2019/20:2789 av (KD) föreslås att skattereglerna ska utformas så att de kan främja investeringar och bidrag till kultur från näringslivet. Utskottet konstaterar inledningsvis att med sponsring brukar förstås att företag lämnar ekonomiskt stöd till verksamheter av idrottslig, kulturell eller annars allmännyttig natur. Det är ett vanligt inslag i företags marknadsföring med sponsring, men även andra arter av motprestationer än reklam kan förekomma. Som grundregel vid beskattningen gäller att utgifter för att förvärva inkomster ska dras av som kostnad, medan avdrag för gåvor inte medges. Sponsring kan betraktas som en avdragsgill kostnad, om värdet av motprestationen står i rimlig proportion till stödet. Utskottet konstaterar vidare att det är en viktig del i ett fungerande skattesystem att reglerna om avdrag för sponsring är generella och tydliga. Det är också en av de bärande principerna bakom skattepolitiken. Frågorna om en mer jämställd idrott eller om sponsring av kulturen bör därför enligt utskottets mening inte lösas genom undantag i skattereglerna. Utskottet är därför inte berett att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om en översyn av respektive en ändrad utformning av reglerna om sponsring. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en ändring av tonnagebeskattningen och en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar. Jämför reservation 17 (SD) och 18 (KD). Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederiverksamhet beräknas schablonmässigt utifrån storleken på fartygens lastutrymme, med en teknisk term kallad nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. tillstyrkte regeringens förslag om att införa tonnagebeskattning i (prop. 2016/17:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna trädde i kraft . För att rederiverksamheten ska anses som kvalificerad ska den bl.a. avse transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en viss minsta total innesluten volym (med en teknisk term kallat bruttodräktighet), har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svenskregistrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnagebeskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. I kommittémotion 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 föreslås att fler fartyg ska få möjligheten att välja att omfattas av tonnageskattesystemet eftersom sjöfarten är hårt konkurrensutsatt och behöver mer likvärdiga villkor i förhållande till andra nationer och en översyn av regelverket med stämpelskatt för fartyg för att få fler svenskflaggade fartyg och en renare flotta. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 49 föreslås att tonnageskatten ska utvecklas för att stärka förutsättningarna för den svenska sjöfarten och att möjligheten att ta bort stämpelskatten på fartygsinteckningar ska utredas. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till ett svenskt tonnagebeskattningssystem i betänkande 2016/17:SkU6, för vilket det fanns ett samstämmigt stöd i . När det gäller yrkandet om en ändring av tonnagebeskattningen har utskottet prövat motsvarande yrkande (bet. 2018/19:SkU6). Utskottet framhöll då att syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning är att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Även om svenska fartyg i inrikes trafik kan utsättas för konkurrens från utländska fartyg som omfattas av tonnagebeskattning är det framför allt fartyg i internationell trafik som är utsatta för internationell konkurrens. Utgångspunkten är därför att systemet med tonnagebeskattning är begränsat till fartyg som används i internationell trafik. För att undvika svåra bedömningsfrågor och gränsdragningsproblem räcker det att ett fartyg huvudsakligen ska användas i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land för att vara kvalificerat. Att fartyget huvudsakligen ska användas i internationell fart eller inrikes fart i ett annat land innebär att fartyget till eller mer ska användas i sådan trafik (jfr prop. 1999/2000:2 del 1 s. Finansminister anförde i ett svar på en skriftlig fråga och i samband med en interpellationsdebatt respektive att regeringen har för avsikt att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen om tonnagebeskattning. Hon har vidare anfört att eventuella överväganden om ändringar av stämpelskatten för fartygsinteckningar bör ske med beaktande av vad utvärderingen av reformen utvisat och att en sådan inte bör göras förrän systemet har varit i kraft . Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om en ändring av tonnagebeskattningen eller om en översyn av stämpelskatten på fartygsinteckningar. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda en avdragsrätt för företags konstinköp. Jämför reservation 19 (C). I kommittémotion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 föreslås en utredning av möjligheten att införa avdragsrätt för förstahandsinköp av konst för företag eftersom det kan vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt motionsförslag om ändrad avdragsrätt för konstinköp och framhållit att företagens skatteregler inte i första hand bör utformas för att fungera som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. Utskottet anser inte att det finns något skäl att nu göra en annan bedömning. Motionsförslaget avstyrks därmed. Företagande och investeringar, punkt 1 (M) av i (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:1937 av (M), 2019/20:2143 av m.fl. (S), 2019/20:2153 av (M), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3271 av m.fl. (S). menar att roll på den internationella arenan är att föregå med gott exempel. För detta krävs att vi lyckas kombinera ökat välstånd med lägre utsläpp. Det gör vi genom att bedriva en effektiv klimatpolitik med så stora utsläppsminskningar som möjligt per satsad krona, en stabil och fossilfri energiförsörjning och en tro på tekniska lösningar för att slutligen nå negativa utsläpp. har visat att en sådan klimatpolitik är möjlig. Vi föreslår att ett klimatavdrag för vissa industribolag som investerar i teknik som radikalt minskar eller eliminerar utsläpp samt lagrar koldioxid genom CCS (geologisk koldioxidlagring, carbon capture and storage) ska införas. När information, program, spel, bilder, filmer eller musik levereras elektroniskt anses inte någon leverans av vara äga rum i skattelagstiftningens mening. Virtuella varor definieras mot samma bakgrund inte som en vara utan som en elektronisk tjänst. Vinstmarginalbeskattning för begagnade varor förutsätter enligt bedömningarna att försäljning skett av en fysisk vara. Digitaliseringen går i ett rasande tempo och skattelagstiftningen hänger i många delar inte med i utvecklingen. Ungdomar som växt upp i en digitaliserad värld och med en vilja att starta ett företag möter alltför stora hinder då vår skattelagstiftning inte hänger med i utvecklingen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över den skatterättsliga aspekten av handel med både nya och begagnade virtuella varor för att kartlägga hur vissa av dessa hinder skulle kunna tas bort. För att stimulera omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet behöver staten leva upp till sin del av samhällskontraktet genom att underlätta för såväl arbetsgivare som individer att investera i utbildning. Det behövs lösningar som gör det mindre kostnadskrävande för arbetsgivare att investera i sina medarbetare. föreslår därför att utbildningsavdrag för egna utbildningskostnader och skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas. Ett sådant avdrag skulle innebära att arbetsgivaren kan få tillbaka en del av kostnaden för sina köp av externa kurser genom att dra av motsvarande belopp från sitt skattekonto. Företagande och investeringar, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 samt 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:1937 av (M), 2019/20:2143 av m.fl. (S), 2019/20:2153 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3271 av m.fl. (S). Investeringar leder till sysselsättning och utveckling. vision är att vårt land ska generera välstånd till godo för hela samhället. En viktig komponent i detta är att det ska vara lönsamt att investera i nya idéer och industriella koncept. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag, som troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget med beaktande av nivån på avdraget, möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. Vi föreslår därför att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget ska utredas och att nivån på investeraravdraget ska ökas. I budgetpropositionen valde den rödgröna regeringen att endast efter införandet av investeringssparkontot ändra förutsättningarna för sparformen och tillförde ett strafftillägg om av avgiftsunderlaget. De småsparare som t.ex. skulle vilja återgå med sitt sparande till en vanlig aktiedepå tvingas att avyttra samtliga värdepapper då värdepapper inte kan flyttas ut från investeringssparkontot. föreslår därför att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton ska återställas till den ursprungliga nivån vid införandet. Företagande och investeringar, punkt 1 (C) av Alireza Akhondi (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:1937 av (M), 2019/20:2143 av m.fl. (S), 2019/20:2153 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2019/20:3271 av m.fl. (S). konkurrenskraft bygger på hög kompetens och att många företag satsar mycket på anställdas vidareutbildning och kompetenshöjande insatser. Men eftersom det alltid finns en risk att företag förlorar värdet av en sådan investering, t.ex. om den anställde byter jobb, är det inte alla företag som gör dessa viktiga investeringar i kompetenshöjande åtgärder för personalen. Individen har i en föränderlig värld större värde av kompetenshöjning än vad företag i regel kan erbjuda. Det finns därför ett samhällsintresse av att skapa särskilda ekonomiska incitament för att investera i anställdas vidareutbildning. vill att företagens incitament att investera i personalens kompetens förstärks, t.ex. genom ett kompetensavdrag. Vi föreslår därför en översyn av hur större drivkrafter för företag att satsa på personalens kompetensutveckling kan skapas.