bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om lärare och elever och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, fortbildning, skolledare, ordning och arbetsro, elevers hälsa, idrott och hälsa, elevers frånvaro, elever med särskilda behov och nyanlända elever. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Elever med särskilda behov Motioner som bereds förenklat 1.Läraryrket m.m., punkt 1 (M) 2.Läraryrket m.m., punkt 1 (SD) 3.Läraryrket m.m., punkt 1 (C) 4.Fortbildning, punkt 2 (M) 5.Fortbildning, punkt 2 (SD) 6.Fortbildning, punkt 2 (C) 7.Fortbildning, punkt 2 (KD) 8.Skolledare, punkt 3 (SD) 9.Skolledare, punkt 3 (C) 10.Ordning och arbetsro, punkt 4 (SD) 11.Särskolan, punkt 5 (M) 12.Särskolan, punkt 5 (C) 13.Elever med särskilda behov, punkt 6 (M) 14.Elever med särskilda behov, punkt 6 (KD) 15.Stärkt utbildning för särskilt begåvade elever, punkt 7 (SD) 16.Spetsutbildningar, punkt 8 (M, SD) 17.Elevers frånvaro, punkt 9 (KD) 18.Nyanlända elever, punkt 10 (C) 19.Nyanlända elever, punkt 10 (V) 20.Nyanlända elever, punkt 10 (KD) 21.Elevhälsan, punkt 11 (M) 22.Elevhälsan, punkt 11 (C) 23.Elevhälsan, punkt 11 (KD) 24.Psykisk ohälsa, punkt 12 (M) 25.Psykisk ohälsa, punkt 12 (SD) 26.Psykisk ohälsa, punkt 12 (C) 27.Fysisk aktivitet, punkt 13 (C) 28.Simkunnighet, punkt 14 (V) 29.Skolmåltider, punkt 15 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:1864 av m.fl. (S), 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 12, 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 15, 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1187 av m.fl. (S), 2019/20:1263 av (S) yrkande 3, 2019/20:1898 av (M) yrkande 5, 2019/20:2783 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 49, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6 och 2019/20:3288 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1898 av (M) yrkande 6 och 2019/20:3272 av m.fl. (S). Reservation 10 (SD) 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Elever med särskilda behov 2019/20:312 av (SD), 2019/20:1389 av och (båda S) yrkande 1, 2019/20:1412 av (S), 2019/20:1927 av (L), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 13 (M) Reservation 14 (KD) Stärkt utbildning för särskilt begåvade elever 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 15 (SD) 2019/20:3086 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. Reservation 16 (M, SD) 2019/20:870 av (M) och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 64 och 65. Reservation 17 (KD) 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 17, 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 42. Reservation 18 (C) Reservation 19 (V) Reservation 20 (KD) 2019/20:1950 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2851 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 9, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 35 och 36, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 21 (M) Reservation 22 (C) Reservation 23 (KD) 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkandena 16–18, 2019/20:1444 av och (båda S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) Reservation 26 (C) 2019/20:433 av (C), 2019/20:2050 av (M), 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 27 (C) 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:1265 av (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 28 (V) 2019/20:724 av (SD), 2019/20:1244 av (S) och 2019/20:2289 av och (båda S). Reservation 29 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), (L), (S), (M), (M), (M), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta ärende 167 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 88 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna tar upp frågor om bl.a. läraryrket, skolledare, fortbildning, ordning och arbetsro, särskolan, elever med särskilda behov, särskilt begåvade elever, elevers frånvaro, nyanlända elever, elevers hälsa, idrott och hälsa och skolmåltider. fick utskottet information från om skolledarskap utifrån resultat och utvärderingar från Samverkan för bästa skola. informerade Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) utskottet om stöd i skolan och problematisk skolfrånvaro. lämnade Skolinspektionen information till utskottet bl.a. om resultaten av . informerade utskottet om granskningsrapporten från skolplikten – regler, tillämpning och tillsyn (RiR 2019:37). lämnade (statsrådet ) information till utskottet om förslag till nya kurs- och ämnesplaner och om Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07). höll utskottet en gemensam offentlig utfrågning tillsammans med socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet och arbetsmarknadsutskottet på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv. informerade och utskottet i fråga om ett yttrande från utbildningsutskottet till finansutskottet över förslag till utskottsinitiativ om stöd till kommunsektorn. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst frågor om lärare och elever i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör utbildningen i skolväsendet i betänkandena Övergripande skolfrågor (bet. 2019/20:UbU10) och Grundläggande frågor om utbildningen (bet. 2019/20:UbU11). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. fler lärarassistenter, lärares arbetsbelastning, lärares administration, VFU-handledare och specialpedagoger i förskolan. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). I motion 2019/20:1864 av m.fl. (S) föreslås att den långsiktiga finansieringen av fler lärarassistenter samt gruppens yrkesroll och villkor ska ses över. Eftersom lärarassistenter sannolikt kommer att spela en viktig roll i att göra den svenska skolan bättre menar motionärerna att det behöver ses över hur vi säkerställer att lärarassistenter har den utbildning som krävs för att kunna utföra sitt arbete. I kommittémotion 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur specialpedagoger och speciallärare kan bli en del av förskolans arbetslag. Detta kan enligt motionärerna leda till att förskolan avlastas när specialkompetens kan ansvara för utredningar och stärka förskolans samlade kompetens i att utveckla vardagliga arbetsmetoder som stöder alla barns tidiga utveckling. I yrkande 12 föreslår motionärerna en översyn av lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg i syfte att säkerställa att olämpliga personer inte får arbeta inom förskola och skola. I kommittémotion 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 15 framför motionärerna att de lärare som arbetar som handledare inom den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) måste få bättre villkor och förutsättningar för att kunna utföra sitt uppdrag. Bristen på utbildade VFU-handledare gör det svårt att upprätthålla en hög kvalitet under lärarstudenternas VFU-perioder och därför bör de lärosäten där lärarutbildningen finns i högre utsträckning erbjuda handledarutbildning på distans. Enligt kommittémotion 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 8 bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att säkerställa en effektivare och mer rättssäker hantering av anmälningar och processer som bl.a. minskar skolornas administration och säkerställer alla barns och elevers trygghet och studiero. I kommittémotion 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att lärarnas arbetsbelastning har ökat, bl.a. på grund av ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna. Motionärerna föreslår därför en satsning på fler vuxna i skolan för att göra det möjligt att fördela arbetsuppgifter och avlasta lärarna. I yrkande 11 föreslås en nationell språkkravsmodell i svenska för pedagogisk skolpersonal och att lärare för att kunna bli legitimerade, få en anställning och vara behöriga att undervisa ska vara certifierade i svenska språket. Enligt partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 18 bör en modell med undervisande assistenter – obehöriga lärare som undervisar med stöd av handledare – utvecklas och spridas till fler kommuner. Vidare anser motionärerna att experter ska ta fram förslag på arbetsmaterial och lektionsplaneringar som kan användas av obehöriga lärare i undervisningssituationer. Ett motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 33. För att minska och förenkla lärarnas administrativa arbete och som ett led i att frigöra tid för undervisningen avskaffades kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). För årskurs 1–5 i upprättas skriftliga individuella utvecklingsplaner en gång per läsår, i stället för som varje termin (10 kap. 13 § skollagen). förtydligades även regelverket om stöd och särskilt stöd och om att förenkla lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation, se bl.a. 3 kap. 9 § och 10 kap. 13 § (prop. 2013/14:160, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). Vidare beslutade att resultaten från de nationella proven ska ha en särskild betydelse i betygsättningen och att uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning bör få genomföras på dator. Ett av syftena med förändringarna var att minska den tid lärare lägger på administration (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). I budgetpropositionen har regeringen framfört att arbetet med att införa digitala nationella prov är en prioriterad fråga. Att digitalisera de nationella proven är en komplex uppgift, varför det är viktigt att ges rätt verktyg och tillräckliga resurser för att genomföra arbetet och reformen. Mot den bakgrunden föreslog regeringen att ytterligare medel skulle tillföras för arbetet med att digitalisera de nationella proven (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 106). Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76 och 2017:11) överlämnade slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller lärares och rektorers administrativa arbete lämnade utredningen bl.a. förslag om att förtydliga skollagen i fråga om att huvudmännen ska se till att rektorer har goda förutsättningar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet och utveckla utbildningen vid enheten. Vidare föreslog utredningen att ska göra återkommande lärartidsstudier och att ska erbjuda huvudmännen stöd för analys och utvecklingsarbete för att arbeta systematiskt med frågan om hur lärares och skolledares arbetstid används med kärnuppdraget i centrum. Utredningen lämnade också förslag om att minska överdokumentationen i skolväsendet. Betänkandet bereds inom (). Statsbidrag för att anställa fler lärarassistenter I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) föreslog regeringen en ökning av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med för att skolhuvudmännen inom ramen för ett nytt riktat statsbidrag skulle kunna anställa lärarassistenter. Bakgrunden till statsbidraget är att prognos visar att det kommer att saknas ett stort antal lärare 2030. utför lärare ett stort antal arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av andra personalkategorier. Genom att avlasta från lärarna sådana arbetsuppgifter kan de i högre grad fokusera på sitt kärnuppdrag, dvs. På så sätt kan kvaliteten i undervisningen stärkas och studieron i skolorna öka. I sitt yttrande till finansutskottet delade utbildningsutskottet denna uppfattning (yttr. 2018/19:UbU3y). beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16) föreslog regeringen en ökning av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med för att förstärka statsbidraget för att anställa fler lärarassistenter. Det innebär att statsbidraget sammanlagt uppgår till . Vid utbildningsutskottets behandling av budgetpropositionen välkomnade utskottet satsningen. Utskottet noterade även att regeringen gett i uppdrag att ta fram stödmaterial om hur lärarassistenter m.fl. kan avlasta lärare. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). initiativ om stöd till kommunsektorn beslutade om ett utskottsinitiativ om stöd till kommunsektorn. Utskottsinitiativet innehåller förslag till ändrade ramar för utgiftsområden, förändrad inkomstberäkning samt ändrade och nya anslag för . När det gäller anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslog finansutskottet att anslaget skulle minskas med . Som skäl för sitt förslag framförde finansutskottet bl.a. att anslaget 1:5 höjdes med i budgetpropositionen för att möjliggöra för skolhuvudmännen att anställa fler lärarassistenter. Detta innebar en fördubbling av resurserna för ändamålet, trots att det kom in få ansökningar från huvudmännen och endast en bråkdel av medlen då användes. För att medlen ska komma alla kommuner till del föreslog därför finansutskottet en minskning av anslaget 1:5 inom utgiftsområde 16 med för att finansiera ökningen av anslaget 1:5 Extra stöd till kommuner och regioner inom utgiftsområde 25. I sitt yttrande avstyrkte utbildningsutskottet finansutskottets förslag, bl.a. med hänvisning till att en halvering av statsbidraget för anställning av lärarassistenter ger en negativ påverkan på den önskade effekten – stärkt kvalitet i undervisningen och ökad studiero i skolorna. Utskottet konstaterade även att en ökning av det generella statsbidraget inom utgiftsområde 25 inte automatiskt kommer alla skolhuvudmän till del utan förutsätter dels att ett sådant resurstillskott fördelas till utbildning, dels en revidering av den s.k. skolpengen för att enskilda huvudmän ska kunna ta del av medlen. beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). För att utöka antalet lärarassistenter vid skolenheterna beslutade regeringen om förordningen (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärarassistenter som trädde i kraft . Med lärarassistenter avses personal som avlastar lärarna så att lärarna kan ägna sig åt undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Statsbidrag lämnas till en huvudman för kostnader för att utöka antalet lärarassistenter hos huvudmannen och för att behålla det utökade antalet lärarassistenter. Huvudmannen ska själv finansiera minst lika stor del av kostnaderna för de lärarassistenter som bidrag ges för. Statsbidrag får lämnas för ett kalenderår i taget (bidragsår). Inför varje bidragsår ska besluta om en bidragsram för huvudmännen och betala ut statsbidraget efter rekvisition från huvudmännen. Kommunala och fristående huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola kan söka statsbidraget. ska följa upp hur statsbidraget har använts. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen. Ändringen gäller och innebär att ingen bidragsram ska understiga . gällde att inte skulle besluta om någon bidragsram för huvudmän som vid beräkningen av ramen skulle få en bidragsram som understiger . har fått i uppdrag att ta fram stödmaterial för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärare (regleringsbrev , U2019/02106/GV). Uppdraget redovisades till regeringen . Inom ramen för uppdraget har bl.a. utrett vilka arbetsuppgifter som enligt skolförfattningarna kan utföras av andra än lärare. Här har identifierat följande sex områden: • trygghet och studiero • praktiskt arbete i anslutning till undervisning • hantering av förbrukningsmaterial och läromedel • extra anpassningar och särskilt stöd. Som en del av uppdraget har även tagit fram ett webbstöd riktat till huvudmän och rektorer för arbetet med att inventera lärares avlastningsbehov. Webbstödet består av två delar, ett analysverktyg avsett för arbetet inför en inventering och ett vägledningsmaterial för själva inventeringsarbetet. I webbstödet ingår även ett juridiskt stödmaterial och fördjupningsmaterial. Vidare har tagit fram sex lärande exempel från huvudmän och skolenheter som med hjälp av lärarassistenter, socionomer eller andra yrkesgrupper har avlastat lärare från deras arbetsuppgifter så att de kan fokusera mer på undervisningen. Uppgifter om pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning samlas in av på uppdrag av . /18 samlas uppgifter om lärarassistenter in som en egen personalkategori, vilket gör det möjligt att studera hur denna personalgrupp utvecklas . /19 hade drygt 3 000 personer en tjänst som lärarassistent (, pm, dnr 2019:46). Omräknat till heltidstjänster motsvarar det knappt 2 100 personer. Jämfört med föregående läsår hade antalet lärarassistenter ökat med 335 heltidstjänster, vilket motsvarar en ökning på . Knappt två av tre lärarassistenter är kvinnor. Drygt hälften av lärarassistenterna har en tillsvidareanställning. Andelen lärarassistenter som har en pedagogisk högskoleexamen är låg () i jämförelse med andra personalkategorier i skolväsendet. Det finns inga formella utbildnings- eller kompetenskrav för yrket, utan det är skolans rektor som avgör vilken kompetens som krävs för att få anställning. Samling för fler lärare Inom ramen för regeringens initiativ Samling för fler lärare har regeringen bjudit in nyckelaktörer för diskussioner om hur fler lärare kan utbildas, hur lärarbristen kan hanteras och hur läraryrkets attraktivitet kan fortsätta att höjas. Initiativet innehåller även satsningar på ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare (se vidare nedan), på fler lärarassistenter, på en utbyggnad och reformering av lärarutbildningarna och för fler vägar in i läraryrket (Reformer för en jämlik kunskapsskola, , ). har i tilläggsuppdrag att inom ramen för Lärarlyftet II skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen. Uppdraget är inte begränsat till någon särskild specialisering inom speciallärarutbildningen. Satsningen syftar bl.a. till att öka andelen lärare med behörighet att som speciallärare bedriva undervisning som utgör särskilt stöd. pågick 50 speciallärarutbildningar inom ramen för Lärarlyftet II med drygt 1 000 deltagare. Sedan starten har omkring 1 773 personer påbörjat en speciallärarutbildning inom ramen för Lärarlyftet II (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 68 och 107). gav regeringen i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan (U2018/03106/S). Specialpedagogik för lärande är en kompetensutvecklingsinsats som ingår i programmet Elevhälsa och barns omsorg inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. ansvarar och tillsammans för satsningen Specialpedagogik för lärande. Syftet med fortbildningsinsatsen är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom de berörda skolformerna. Innehållet i fortbildningen ska utgå från förskollärarnas och lärarnas behov och vara verksamhetsnära. Fortbildningen baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd av handledare som är verksamma inom det specialpedagogiska området. Enligt regeringen har satsningen omfattat ca 18 000 deltagare, 2 000 handledare och 570 huvudmän. I budgetpropositionen föreslog regeringen att medel skulle avsättas dels för att förlänga satsningen, dels för att utvidga satsningen till att även omfatta skolformerna förskola, förskoleklass, gymnasieskola och vuxenutbildning. Uppdraget, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, ska genomföras så att fortbildningen kan pågå t.o.m. (U2019/04371/S). beslutade om anslag i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik fick 2016 i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Särskilt om språkkrav för läraryrket Enligt språklagen (2009:600) är svenska huvudspråk i . Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§). Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Var och en som är bosatt i ska enligt språklagen ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som har ett annat modersmål ska ges möjlighet att även utveckla och använda sitt modersmål. I lagen finns också bestämmelser om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. För att arbeta som lärare eller förskollärare i krävs en svensk lärar- eller förskollärarlegitimation. Personer som har en utländsk examen behöver dels ha en behörighetsgivande lärarexamen, förskollärarexamen eller fritidspedagogexamen, dels ha dokumenterat goda kunskaper i svenska.