bet · H701MJU10 · 2020-03-11 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vattenvård från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om enskilda avlopp, övergödning, mikroplaster och marint skräp, förvaltning av haven, internationellt samarbete och vattenförsörjning. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mikroplaster och marint skräp Förvaltning av haven och internationellt samarbete Motioner som bereds förenklat 1.Förordning om enskilda avlopp, punkt 1 (KD) 2.Enskilda avlopps miljöpåverkan, punkt 2 (M, KD) 3.Enskilda avlopps miljöpåverkan, punkt 2 (SD) 4.Enskilda avlopps miljöpåverkan, punkt 2 (C) 5.Regler för enskilda avlopp, punkt 3 (KD) 6.Stöd till dränering vid strukturkalkning, punkt 4 (SD) 7.Samordnade åtgärder mot övergödning, punkt 5 (V) 8.Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp, punkt 6 (M) 9.Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp, punkt 6 (L) 10.Forskning om nanoplaster, punkt 7 (SD) 11.En hållbar förvaltning av haven, punkt 8 (M) 12.En hållbar förvaltning av haven, punkt 8 (L) 13.Beredskap vid torka och vattenbrist, punkt 10 (M) 14.Beredskap vid torka och vattenbrist, punkt 10 (C) 15.Effektiv vattenhantering, punkt 11 (C) 16.Förorenade områden i vatten, punkt 12 (M) 17.Samordning av verksamhets- och forskningsdata för hav och vatten, punkt 13 (M) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förordning om enskilda avlopp 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 1 (KD) 2019/20:78 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:446 av och (båda C), 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:1326 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1765 av och (båda C) yrkande 2 och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Regler för enskilda avlopp 2019/20:2426 av (M) och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 45. Reservation 5 (KD) Stöd till dränering vid strukturkalkning 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) Samordnade åtgärder mot övergödning 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 7 (V) Mikroplaster och marint skärp Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 8 (M) Reservation 9 (L) 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 10 (SD) Förvaltning av haven och internationellt samarbete En hållbar förvaltning av haven 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.2. Reservation 11 (M) Reservation 12 (L) 2019/20:2380 av (M). Beredskap vid torka och vattenbrist 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 9. Reservation 13 (M) Reservation 14 (C) 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 14. Reservation 15 (C) Förorenade områden i vatten 2019/20:1348 av (M), 2019/20:2361 av (M) och 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 16 (M) Samordning av verksamhets- och forskningsdata för hav och vatten 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 17 (M) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), (C), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 72 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som bl.a. handlar om enskilda avlopp, övergödning, mikroplaster och marint skräp, internationellt samarbete i havsfrågor, en hållbar förvaltning av havet, vattenförsörjning och förorenade områden i vatten. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en förordning om enskilda avlopp, om enskilda avlopps miljöpåverkan och om regler för enskilda avlopp. Jämför reservation 1 (KD), 2 (M, KD), 3 (SD), 4 (C) och 5 (KD). Förordning om enskilda avlopp Enligt kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 46 bör miljökraven på enskilda avlopp regleras genom en förordning. Kommunernas krav på enskilda att installera nya avloppsanläggningar innebär dyra investeringar, och kraven baseras på beslut av enskilda kommunala tjänstemän som gör tolkningar av en allmänt hållen lag, av föreskrifter och av allmänna råd på myndighetsnivå. Det är därför rimligt från ett demokratiskt perspektiv att dessa regler blir föremål för politisk prövning utifrån olika mål. Enligt yrkande 12 i kommittémotion 2019/20:2662 av m.fl. (M) måste kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp vara skälig och stå i rimlig proportion till den miljövinst som uppnås. Enligt beräkningar som Havs- och vattenmyndigheten har sammanställt utgör de enskilda avloppen av den totala fosforbelastningen på vatten och omgivande hav. Det är därför orimligt att staten sätter regler som tvingar enskilda fastighetsägare att investera för en miljöpåverkan som endast utgör . I kommittémotion 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att det behövs större flexibilitet i val av lösning för vatten och avlopp. Varje åtgärd bör föregås av att kommunerna genomför en kostnad-nyttoanalys som visar på att miljönyttan står i proportion till kostnaden. Även i motion 2019/20:1326 av (M) yrkande 1 uppmärksammas den totala miljönyttan eller miljöpåverkan med att bygga enskilda avlopp, och motionären vill göra en utvärdering av hur stor den totala miljönyttan är av att installera nya enskilda avlopp i vissa områden på landsbygden och i ren glesbygd. Enligt yrkande 2 i samma motion bör kommunerna ges ännu större möjligheter att ge dispens för utbyggnad av enskilda avlopp på landsbygden och i glesbygden där man bedömer det som rimligt att miljönyttan inte väger upp den totala miljökostnaden och investeringen. Liknande yrkande framhålls i motion 2019/20:78 av och (båda SD) yrkande 1 om behovet av att utreda vad de enskilda avloppen har för miljöpåverkan i relation till kostnaden för att byta ut de befintliga enskilda avloppen och yrkande 2 om att ge fastighetsägare möjlighet att avstå från att byta ut befintliga enskilda avlopp. I motion 2019/20:446 av och (båda C) anförs att man bör införa ett system vid hanteringen av enskilda avlopp som på ett effektivt och hållbart sätt tar hänsyn till både fastighetsägaren och miljönyttan. hantering av enskilda avlopp lyfts fram som en intressant modell för att skapa ett tydligare nationellt regelverk som är baserat på avståndet till vattendrag. Enligt motion 2019/20:1765 av och (båda C) yrkande 2 borde man ha möjlighet att göra avsteg från gällande regler om en avloppsanläggning ligger i ett område där miljöpåverkan är mindre. Det måste finnas utrymme för att väga miljönyttan mot kostnaden. Regler för enskilda avlopp Enligt kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 45 bör omvänd bevisbörda gälla för myndigheter gentemot verksamhetsutövare som är privatpersoner när verksamheten utgörs av normal hushållsverksamhet. är det verksamhetsutövaren som är skyldig att visa att miljöskyddskraven uppfylls när det gäller enskilda avlopp. Motionärerna anser att det ska införas ett skaderekvisit i va- och miljölagstiftningen, vilket innebär att kommuner och statliga myndigheter måste kunna påvisa att det rör sig om en otillåten miljöpåverkan innan man kräver att den enskilda fastighetsägaren ska göra en dyr investering. Liknande synpunkter framförs i motion 2019/20:2426 av (M) om att bevisbördan alltid borde ligga på kommunen att utreda och motivera ett beslut om att underkänna ett enskilt avlopp. Det borde finnas större krav på kommunernas dokumentation när de underkänner ett enskilt avlopp. behandling och kompletterande uppgifter Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten finns det ungefär 691 000 små avloppsanläggningar i som har en vattentoalett ansluten, men som inte är kopplade till kommunala reningsverk. Avloppsanläggningar som är gamla eller inte fungerar bidrar till övergödningen av sjöar, vattendrag och kustvatten. De är också en källa till spridning av bakterier och miljöfarliga ämnen. Utskottet har behandlat frågor om enskilda avlopp tidigare, bl.a. i betänkande 2018/19:MJU13, och konstaterat att det finns en rad aspekter kring enskilda avlopp som behöver ses över. Avloppsanläggningarnas funktion har effekter på miljön, t.ex. när det gäller minskad övergödning och giftfri miljö, men påverkar även möjligheten till byggande och dricksvattenförsörjning. I finns ingen särskild lag som reglerar enskilda avlopp. Regelverket för små avloppsanläggningar finns främst i 2 och 9 kap. och i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I återfinns allmänna hänsynsregler som innebär att den som ansvarar för en verksamhet med utsläpp också ansvarar för att minimera skadan av utsläppet eller minska risken för s.k. olägenhet för människors hälsa och miljö. Enligt 9 kap. 7 § klassas utsläpp av avloppsvatten som miljöfarlig verksamhet, och det finns krav på att avloppsvatten ska avledas eller renas eller tas om hand på något annat sätt så att det inte uppkommer olägenhet för människors hälsa eller miljön. För detta ändamål ska lämpliga avloppsanordningar eller andra inrättningar utföras. I finns dessutom regler om tillsyn, och tillsynsmyndigheten har enligt rätt att vid behov meddela om föreläggande och förbud, vilka också kan förenas med vite. Mer specifika regler om miljöfarlig verksamhet finns i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Här står det bl.a. att det är förbjudet att släppa ut avloppsvatten från wc om det inte genomgått längre rening än slamavskiljning. Det anges även i vilka fall det krävs tillstånd och anmälningsplikt. Utöver och förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd finns Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd (HVMFS 2016:17) om små avloppsanläggningar för hushållsspillvatten. De allmänna råden ska fungera som en vägledning och är inte juridiskt bindande. Det finns även en handbok till de allmänna råden som anger hur råden kan tolkas (2008). var det som hade ansvar för tillsynsvägledningen om enskilda avlopp, men har Havs- och vattenmyndighetens tagit över ansvaret. Regelverket anger inga specifika krav för hur avloppsvatten ska renas eller hur bra reningen måste vara, utan endast att det ska behandlas så att man skyddar människors hälsa och miljön, samt hushålla med naturresurser. Hur hårda kraven blir beror bl.a. på hur känslig omgivningen är och på hur många andra avloppsanläggningar som finns i närheten. Det är kommunerna som ger tillstånd till nya avloppsanläggningar och som utför tillsyn på befintliga anläggningar. Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd om små avloppsanläggningar fungerar som utgångspunkt för vilka krav som ska ställas, och enligt 2 kap. 7 § måste en rimlighetsavvägning göras i varje enskilt tillsynsärende. De krav som ställs på små avlopp får inte vara hur hårda som helst, utan måste vara rimliga i förhållande till nyttan för hälsan och miljön. Kraven får inte leda till orimliga kostnader. Enligt Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd bör vid bedömningen av om det är orimligt att vidta försiktighetsmått enligt 2 kap. 3 § för en anordning bl.a. följande beaktas: om avloppsanordningen redan är inrättad i enlighet med tillståndet och om den fungerar som det ursprungligen var avsett; exempelvis kan krav på långtgående fosforreduktion bli orimligt kostnadskrävande i förhållande till den miljönytta som en uppgradering av en i övrigt väl fungerande anordning skulle medföra utsläppets mängd och sammansättning i förhållande till omgivningens känslighet om det är fråga om lokalisering i ett mycket glest bebyggt område, t.ex. norra inland eller annan del av landet med liknande förhållanden. Nyttan av försiktighetsåtgärder ska, enligt 2 kap. 7 § , särskilt vägas mot kostnaderna för att vidta dem. Risken för att det uppkommer olägenheter för människors hälsa eller miljön är också olika stor och ska bedömas i det enskilda fallet. Av och exempel för effektiv tillsyn av små avlopp (rapport 2015:1) framgår att myndighetens beslut alltid ska motiveras, och i skälen för beslutet ska alla omständigheter finnas med som varit avgörande för varför anläggningen bedömts vara bristfällig och måste åtgärdas. Det är viktigt att det av beslutet framgår att det finns möjliga lösningar för fastigheten som är kostnadsmässigt rimliga och ger god nytta för miljön eller människors hälsa. En viktig princip i svensk miljölagstiftning är den omvända bevisbördan. Följande står i 2 kap. 1 § : När frågor prövas om tillåtlighet, tillstånd, godkännande och dispens och när sådana villkor prövas som inte avser ersättning samt vid tillsyn enligt denna balk är alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skyldiga att visa att de förpliktelser som följer av detta kapitel iakttas. Detta gäller även den som har bedrivit verksamhet som kan antas ha orsakat skada eller olägenhet för miljön. När det gäller enskilda avlopp innebär det att det är fastighetsägaren som har ett enskilt avlopp som ska visa att anläggningen uppfyller lagens krav, dvs. att anläggningen är rätt placerad, att den renar tillräckligt, att den inte stör vattentäkter, att den sköts och underhålls på rätt sätt och att den fungerar som avsett under drift. Av och exempel för effektiv tillsyn av små avlopp framgår att den omvända bevisbördan dock inte innebär att obegränsade krav kan ställas på den fastighetsägare som har ett enskilt avlopp. Även innan man ställer krav på utredning ska proportionalitetsregeln beaktas (26 kap. 9 § ). Kostnaden för de undersökningar eller de redovisningar som krävs in måste stå i proportion till den miljönytta som man kan förvänta sig av undersökningarna. I Havs- och vattenmyndighetens rapportering Tydligare regler för små avloppsanläggningar – Författningsförslag för avloppsanläggningar upp t.o.m. 200 personekvivalenter () föreslås ett antal författningsändringar i syfte att samla och förtydliga regelverket kring små avlopp för att minska oklarheter i tillämpningen och öka rättssäkerheten, samsynen och effektiviteten i kommunernas arbete med prövning och tillsyn. Ändringarna syftar även till att öka förutsägbarheten för fastighetsägaren om vilka reningskrav som ställs på platsen samt att säkerställa avloppsanläggningarnas funktion. Förslagen lämnades till regeringen . meddelade att regeringen kommer att återkomma i frågan i samband med att Utredningen om hållbara vattentjänster redovisar sitt resultat. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över kommuners skyldighet att ordna vattentjänster samt ett antal frågor som berör små avlopp (dir. 2017:54). Uppdraget bestod dels i att undersöka vad det finns för alternativ till att ordna med kommunalt va när vatten och avlopp behöver lösas i större sammanhang, dels i att utreda frågor om enskilda avlopp. Utredningen syftade också till att undersöka hur åtgärdstakten av enskilda avlopp samt hur återvinningen av näringsämnen från enskilda avloppsanläggningar kan öka. överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34). När det gäller att öka åtgärdstakten för enskilda avlopp anser utredningen att fastighetsägarens egentillsyn måste öka, fastighetsägarens incitament för att göra åtgärder måste stärkas och kommunens tillsynsarbete måste bli effektivare. Utredningen har ett antal förslag i syfte att uppnå detta, bl.a. att införa ett krav på avloppsdeklaration för små avloppsanläggningar, förbättra avloppsrådgivningen och förtydliga reglerna som kommunens tillsyn av små avlopp utgår från. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) framgår att betänkandet med förslag på styrmedel som kan öka åtgärdstakten för enskilda avlopp har remitterats och bereds nu av regeringen. Enligt är en proposition planerad till . Förordning om enskilda avlopp I likhet med tidigare ställningstaganden anser utskottet att det finns en rad aspekter kring enskilda avlopp som behöver ses över, speciellt med tanke på att dessa har en miljöpåverkande funktion som bl.a. kan bidra till övergödning. Utskottet noterar att Utredningen om hållbara vattentjänster har lämnat ett betänkande till regeringen med förslag till åtgärder för enskilda avlopp och att en proposition är planerad . Utskottet välkomnar eventuella förändringar som kan bidra till att tydliggöra regelverket kring enskilda avlopp. I avvaktan på resultatet av detta arbete föreslår utskottet att motion 2019/20:2761 (KD) yrkande 46 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att det befintliga regelverket innehåller krav på att kommunerna måste göra en rimlighetsavvägning i varje enskilt tillsynsärende när det gäller enskilda avlopp. Förhållanden som ska tas i beaktande är bl.a. hur känsliga omgivningarna är, mängden utsläpp och om det finns andra enskilda avlopp i närheten. Även lokaliseringen av det enskilda avloppet, t.ex. om det är i ett mycket glest bebyggt område ska beaktas. Kraven får inte vara hur hårda som helst utan måste vara rimliga i förhållande till nyttan för hälsan och miljön, och får inte heller leda till orimliga kostnader för den enskilde. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att motionerna 2019/20:78 (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:446 (C), 2019/20:597 (SD) yrkande 6, 2019/20:1326 (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1765 (C) yrkande 2 och 2019/20:2662 (M) yrkande 12 i allt väsentligt är tillgodosedda och kan lämnas utan vidare åtgärd. Regler för enskilda avlopp När det gäller bevisbördan att visa att ett enskilt avlopp uppfyller lagens krav noterar utskottet att det ligger på fastighetsägaren. Det är en generell princip i svensk miljölagstiftning att det är de som bedriver en verksamhet som ska visa att de följer gällande bestämmelser. Det innebär dock inte att obegränsade krav kan ställas på en fastighetsägare, utan de utredningar och redovisningar som krävs in måste stå i proportion till den förväntade miljönyttan. Vidare framgår av att beslut när det gäller enskilda avlopp alltid ska motiveras och att skälen till varför en anläggning bedöms vara bristfällig ska vara med i motiveringen. Utskottet ser ingen anledning att ändra gällande bestämmelser kring den omvända bevisbördan i miljölagstiftningen. Vidare konstaterar utskottet att ett beslut om att underkänna enskilda avlopp alltid ska motiveras. Utskottet anser därmed att motionerna 2019/20:2426 (M) och 2019/20:2761 (KD) yrkande 45 kan avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till dränering vid strukturkalkning och om samordnade åtgärder mot övergödning. Jämför reservation 6 (SD) och 7 (V). Stöd till dränering vid strukturkalkning Enligt kommittémotion 2019/20:597 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör det utredas huruvida statligt stöd kan utgå till dränering i samband med strukturkalkning. Strukturkalkning kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar men det kräver god dränering, vilket kan bli ett problem om marken arrenderas eller om kostnaden för dränering upplevs som alltför hög på kort sikt. Samordnade åtgärder mot övergödning I kommittémotion 2019/20:1618 av m.fl. (V) redovisas att i fördjupade utvärdering av miljömålen 2019 konstateras att åtgärdstakten måste öka för att nå miljömålet Ingen övergödning. Bristen på fysiska landåtgärder är påtaglig, och åtgärder i havet är utredande och kunskapsuppbyggande men inte fysiska. Det saknas således fysiska åtgärder som förbättrar tillståndet. Regeringen bör därför se till att åtgärdsprogram samordnas inom vatten- och havsmiljöförvaltning och det svenska landsbygdsprogrammet så att de innehåller de åtgärder som krävs för att minska näringsämnestillförseln till nivåer som möjliggör en vattenmiljö fri från övergödning (yrkande 1). Stöd till dränering vid strukturkalkning Enligt publikation Rekommendationer för gödsling och kalkning 2019 är strukturkalkning ett sätt att förbättra och stabilisera markstrukturen på lerjordar, vilket förbättrar jordens näringshållande och vattenhållande förmåga och gör att jorden blir mer lättbearbetad. Kalkningen kan också minska fosforförlusterna från fältet. Strukturkalkning fungerar bara på lerjordar med god dränering. LOVA-stöd till lokala vattenvårdsåtgärder som förbättrar havsmiljön, i första hand genom att minska belastningen av näringsämnen, har kunnat sökas via länsstyrelserna . Stöd kan fås för t.ex. strukturkalkning och kalkfilterdiken för att genom en förbättrad markstruktur minska riskerna för fosforförluster från . Stödet kan finansiera av kostnaden för strukturkalkning men får inte sökas av enskilda lantbruksföretagare utan bara av kommuner, föreningar och andra sammanslutningar. Det finns en möjlighet att som enskild lantbrukare söka investeringsstöd för strukturkalkning inom landsbygdsprogrammet. Utgifterna måste vara , och stödet täcker högst av kostnaderna. När det gäller dränering finns det möjlighet att söka stöd inom landsbygdsprogrammet för detta. Det finns både investeringsstöd och miljöstöd. Miljöstöden innefattar bl.a. tvåstegsdiken och reglerbar dränering, och det är även möjligt att söka investeringsstöd för nya anläggningar inom dränering, t.ex. täckdikning. Av regeringens handlingsplan del 2 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, som presenterades , framgår att en strategi ska tas fram för en hållbar hantering av vatten i jordbruket. Den ska bl.a. ta upp underhåll och anpassning av diken och andra markavvattningsanläggningar. , som på uppdrag av regeringen inrättat ett för hållbar hantering av vatten i jordbruket, har fått i uppdrag att ta fram en sådan strategi som bl.a. ska innefatta förslag till åtgärder för att hantera behov av ökade investeringar i täckdikning. Strategin ska vara klar . Det går även att få rådgivning genom projektet näringen för en översyn av dräneringen på ett lantbruk. Greppa näringen, som drivs i samarbete mellan , , länsstyrelserna och ett stort antal företag i lantbruksbranschen, erbjuder kostnadsfri rådgivning, och målen är minskade utsläpp av klimatgaser, minskad övergödning och säker användning av växtskyddsmedel. Projektet arbetar med lösningar som är långt framme i utvecklingen inom miljö- och klimatområdet. Samordnade åtgärder mot övergödning I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) gör regeringen bedömningen att steg har tagits för att stärka arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning som de nuvarande insatserna inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Övergödningen är fortfarande ett omfattande problem i sjöar, längs kuster och i hav, även om utvecklingen till viss del går åt rätt håll i bl.a. tack vare många års arbete för bättre rening av avlopp och åtgärder inom jordbruket. Svenskt jordbruk och svenska kommuner har gjort och gör insatser för att minska utsläppen. Halten av kväve och fosfor är dock kraftigt förhöjd i många ytvatten. För att miljökvalitets-målet Ingen övergödning ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten måste öka.