bet · H801NU4 · 2020-12-18 00:00:00 — • äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter • för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Vid en extra bolagsstämma beslutades nya ekonomiska mål för . Enligt bolaget möjliggör de nya målen ökade investeringar i förnybara energislag och bidrar till bolagets långsiktiga mål att bli fossilfritt inom en generation. De nya målen innebär bl.a. ett lägre avkastningskrav och att nettoskuldsättningsgraden har tagits bort. I samband med att uppdrag förtydligades 2010 uttalade näringsutskottet vikten av att regeringen fortlöpande informerar om utveckling och verksamhet med EU:s 2020-mål som referenspunkt. Regeringen återrapporterar därför utveckling i förhållande till EU:s 2020-mål i den årliga skrivelsen till . Av skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande framgår bl.a. att har definierat sitt syfte som ”Climate Smarter Living” med målet att erbjuda alla kunder klimatsmart energi och att möjliggöra ett liv fritt från fossila bränslen inom en generation. Utskottet har under den innevarande mandatperioden behandlat och avstyrkt motionsyrkanden som rör uppdrag, mål och verksamhet, (bet. 2019/20:NU4). Då hänvisade utskottet bl.a. till bolagets gällande uppdrag, de beslutade ekonomiska målen och att frågor som rör den operativa verksamheten är frågor för bolagets ledning att besluta om. Företrädaren i utskottet för framförde i en reservation bl.a. att det finns en motsättning mellan avkastningskrav och de miljömål som beslutats av samt att bolaget bör utreda kostnaderna för att återföra ett vattenflöde till den torrlagda flodfåran i . riksdagsbehandling av frågor om vissa övriga företag Ett enigt utskott avstyrkte ett motionsyrkande om att staten bör sälja sitt aktieinnehav i . Utskottet framhöll bl.a. att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder och måste anpassas till bolagets förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. beslutade att bemyndiga regeringen att avyttra samtliga aktier i (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Mot bakgrund av lönsamhetsproblem i vissa statligt ägda bolag med anledning av coronapandemin fattade beslut om en extra ändringsbudget (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62). När det gällde den del i propositionen som rörde kapitalinsatser i SAS biföll regeringens förslag. I propositionen anfördes att effekterna av den pågående spridningen av det nya coronaviruset har haft en mycket stor påverkan på SAS. På grund av de omfattande reserestriktionerna och den minskade efterfrågan på flygresor upphörde bolagets flygtrafik i princip . Företrädaren för i finansutskottet framförde en avvikande uppfattning i en reservation. beslutade att bemyndiga regeringen att avyttra samtliga aktier i (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35). Ett enigt utskott har under innevarande mandatperiod avstyrkt motionsyrkanden om att staten ska avyttra sitt ägande i , (bet. 2019/20:NU4). Utskottet har bl.a. framhållit att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder och måste anpassas till bolagets förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. beslutade att bemyndiga regeringen att avyttra samtliga aktier i (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21). Utskottets ställningstagande när det gäller statens ägande och förvaltning av vissa företag redovisas under följande rubriker: – AB:s uppdrag och mål – Statens ägande av AB – Statens ägande av – Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag. AB:s uppdrag och mål När det gäller frågor om AB:s uppdrag och mål och som närmare rör inriktningen för bolagets elproduktion vill utskottet inledningsvis framhålla att sådana motionsyrkanden under de senaste mandatperioderna har behandlats inom ramen för utskottets betänkande om företag med statligt ägande. Utskottet avser dock att under detta behandla sådana motionsyrkanden inom ramen för betänkandet om energipolitik. När det gäller motionsyrkanden om uppdrag och mål i övrigt föreslås i motion 2020/21:86 (V) att en ny portalparagraf bör införas i bolagsordningen för att verksamheten bättre ska anpassas till de miljömål som beslutats av . I den nyssnämnda motionen förordas även att ska få i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . En fråga som rör verksamhet i ett annat avseende lyfts i motion 2020/21:2854 (M) där det föreslås att bör placera sitt huvudkontor närmare sina produktionsenheter och att bolaget i högre grad bör samverka med universitet och högskolor i med inriktning på nya energikällor. Utskottet har – som redovisats – avstyrkt liknande och identiska yrkanden tidigare av flera anledningar: dels att inte har för avsikt att ändra gällande uppdrag, dels för att bolaget har sina beslutade ekonomiska mål, och dels för att frågor som rör den operativa verksamheten är frågor för bolagets ledning att besluta om. Utskottet vidhåller detta och har inte för avsikt att förorda några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i de nämnda motionerna. Därmed avstyrks de nämnda motionsyrkandena. Statens ägande av AB I motionerna 2020/21:146 (M), 2020/21:713 (SD), 2020/21:3228 (L), 2020/21:3337 (M) och 2020/21:3483 (M) förordas tillkännagivanden om att AB bör delas upp så att spelverksamheten som bedrivs på en konkurrensutsatt marknad läggs i ett bolag som därefter kan säljas. Som redovisats trädde en ny spelreglering i kraft . Bland annat upphörde därmed ensamrätten för vissa spel, och ett licenssystem infördes. Utskottet kan konstatera att översynen av spelmarknaden inte är avslutad och att en särskild utredare överlämnade betänkandet Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77) till regeringen. Som redovisats hade utredaren i uppgift att titta närmare på bl.a. hur den nuvarande separeringen av Svenska Spels verksamhet i olika delar har genomförts och hur bolaget bedrivit verksamheten i enlighet med detta. Utredaren hade även i uppdrag att överväga och redovisa vilka eventuella ytterligare åtgärder som bedöms nödvändiga för att bolagets omstrukturering ska vara förenlig med gällande rätt, samt att föreslå eventuella förtydliganden av det uppdelade bolagets roll i respektive marknadssegment enligt den nya spelregleringen. Betänkandet bereds inom och utskottet ser inga skäl att föregripa denna process genom att förorda några uttalanden från när det gäller statens ägande av . De aktuella motionerna avstyrks därmed i berörda delar. I ett par motioner – 2020/21:703 (SD) och 2020/21:1316 (V) – som utskottet tar ställning till i detta avsnitt förordas tillkännagivanden om att regeringen bör utreda hur de svenska och danska verksamheterna i Postnord kan separeras från varandra och hur bolaget därefter kan delas upp. Postnord har ett uppdrag som bl.a. innebär att bolaget ska bedriva en samhällsomfattande postservice knutet till bolagets tillstånd att bedriva postverksamhet. Postnord ägs till av den danska staten och till av den svenska staten, och rösterna fördelas 50/50 mellan ägarna. Med anledning av de nämnda motionerna vill utskottet påminna om att beslutade om ett betydande kapitaltillskott till Postnord (prop. 2017/18:39, bet. 2017/18:FiU28, yttr. 2017/18:NU3y). Bakgrunden var lönsamhetsproblem i bolaget och ett enigt utskott ställde sig i ett yttrande till finansutskottet bakom regeringens förslag om att tillföra kapital till Postnord. Utskottet framförde bl.a. att en väl fungerande posthantering är en viktig del i samhällets infrastruktur. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill framhålla vikten av en stabil utveckling inom så att en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet kan upprätthållas. Utskottet kan konstatera att regeringen tillsatte en särskild utredare som har till uppgift att bl.a. se över möjliga finansieringsmodeller för den samhällsomfattande posttjänsten. Syftet är att klargöra hur posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad. Utskottet har inte för avsikt att på något sätt föregripa utredarens slutsatser genom att förorda att regeringen ska initiera genomgripande förändringar av Postnordkoncernen. De nämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag Coronapandemin har medfört att intäkterna har minskat kraftigt i flera av företagen i statens bolagsportfölj. Som redovisats har staten i vissa fall varit tvungen att skjuta till kapital för att bolagen i förekommande fall inte ska hamna på obestånd. Det gäller exempelvis , och . I motionerna 2020/21:698 (SD), 2020/21:1689 (M), 2020/21:2885 (SD) och 2020/21:3489 (M) förordas tillkännagivanden om att staten bör avveckla sitt ägande i dessa bolag. I motionerna 2020/21:1965 (M) och 2020/21:2885 (SD) förordas vidare tillkännagivanden om att staten bör minska eller avveckla sitt ägande i tre andra företag, nämligen , AB och . Utskottet vill till att börja med betona vikten av att skälen till varför staten äger vissa företag bör prövas kontinuerligt. Vidare vill utskottet understryka att regeringen behöver bemyndigande för att genomföra en försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Som redovisats finns sådana bemyndiganden endast för vissa av de företag som berörs i de nyssnämnda motionerna. I övrigt vill utskottet framhålla att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder. En eventuell försäljning av statens aktier måste därför anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. Utskottet har inte för avsikt att tillstyrka någon av de nämnda motionerna i detta extraordinära läge, vare sig när det gäller att förorda att beslutar om nya bemyndiganden eller att regeringen går vidare med försäljningar i enlighet med vad tidigare beslutat om. När det gäller statens ägande i förordas i motionerna 2020/21:714 (SD), 2020/21:2214 (SD) och 2020/21:3535 (M) att regeringen bör sälja hela eller delar av statens aktieinnehav i bolaget. Här vill utskottet framhålla att det behandlade liknande förslag (bet. 2018/19:NU9). I betänkandet föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att staten bör avveckla sitt ägande i . Utskottet ansåg att regeringen skulle genomföra en översyn av möjligheterna för staten att avyttra sitt ägande i och underströk att en sådan översyn ska innefatta en noggrann analys av vilka åtgärder som kan och behöver vidtas när det gäller ägande och förvaltning av den samhällsviktiga infrastruktur som finns i bolaget. Som redovisats fanns det olika uppfattningar i utskottet om huruvida ett tillkännagivande skulle förordas. Mot bakgrund av Telias då aviserade förvärv av andra mediebolag uttrycktes i betänkandet emellertid en gemensam uppfattning om att ett ökat statligt inflytande på den svenska mediemarknaden inte är önskvärt. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Eftersom regeringen ännu inte har återkommit till med anledning av det ovannämnda tillkännagivandet ser utskottet inga skäl att på nytt förorda några tillkännagivanden om statens ägande av . Utskottet vill vidare påminna om att det övergripande målet för regeringens förvaltning av de statligt ägda bolagen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader samt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. När det gäller det statligt ägda of () förordas ett tillkännagivande i motion 2020/21:1937 (SD) om att staten bör satsa på bolaget. Som framgår av det föregående är ett oberoende, statligt forskningsinstitut som erbjuder unik expertis och ett hundratal test- och demonstrationsmiljöer för framtidssäkra teknologier, produkter och tjänster. Utskottet ser ingen nödvändighet av att förorda något tillkännagivande så som föreslås i den nämnda motionen och vill i sammanhanget framhålla att uppdragsmål och nya ekonomiska mål för bolaget fastställdes . Ett annat företag som berörs i en motion – 2020/21:701 (SD) – är det statligt ägda gruv- och mineralbolaget . I motionen begärs ett tillkännagivande om att bolagets ägardirektiv ska ändras så att vikten av fortlöpande prospektering tydliggörs. Utskottet har behandlat likalydande motionsyrkanden vid upprepade tillfällen och då uttalat att prospektering är en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte är en fråga för att avgöra. Utskottet vidhåller denna uppfattning och ser ingen anledning till att bolagets uppdrag behöver ändras för att bolaget ska kunna tillgodose det som motionärerna begär. Förslag om att ändra SJ AB:s ekonomiska mål har utskottet behandlat och avstyrkt tidigare. Likalydande motionsyrkanden framförs här i motionerna 2020/21:707 (SD) och 2020/21:2217 (SD). Som redovisats har utskottet tidigare bl.a. påmint om att en viktig utgångspunkt för de ekonomiska målen är ägarens kostnad för eget kapital. Det är denna kostnad som ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. Utskottet har inte ändrat uppfattning och ser inga skäl att förorda att SJ:s beslutade ekonomiska mål ändras. Utskottet har i det föregående avstyrkt motionsyrkanden om att de statligt ägda bolagen bör ta ett större regionalt ansvar och hänvisade bl.a. till att bolagen är självständiga juridiska personer som styrs av aktiebolagslagen, och att ett samhällsuppdrag från behövs om ett bolag ska generera andra effekter än ekonomisk avkastning till ägaren. Utskottet har ingen avsikt att i detta syfte förorda några tillkännagivanden om vare sig uppdrag eller verksamhet, såsom förordas i motion 2020/21:86 (V). vill utskottet framföra sin uppfattning när det gäller förvaltningen av . I ett flertal motioner – 2020/21:86 (V), 2020/21:550 (SD), 2020/21:1311 (V), 2020/21:1791 (M), 2020/21:2008 (S), 2020/21:2730 (MP), 2020/21:2808 (KD), och 2020/21:3356 (M) – förordas tillkännagivanden om bolagets uppdrag, mål och verksamhet. Här berörs bl.a. markförsäljningsprogram, att bolaget bör stå för ersättningsmarker och att utgångspunkten för verksamhet bör vara en annan än affärsmässighet. I motionerna finns även yrkanden som rör såväl sätt att operativt bedriva sin verksamhet som att staten bör samla all sin skog i ett bolag och driva detta bolag i enlighet med andra principer än affärsmässighet. Utskottet kan konstatera att är största skogsägare och vill med anledning av de nyssnämnda motionerna framhålla att bolaget därmed är en viktig del i den svenska skogspolitiken. Utskottet kan även konstatera att nuvarande uppdrag, som beslutade om 2010 innebär att bolaget ska bedriva sin verksamhet på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska enligt uppdraget vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Utskottet vill även påminna om att uppdraget innefattar ett samhällsuppdrag om att ska sälja en del av sitt markinnehav för att förstärka enskilt skogsbruk och gynna glesbygden. Detta samhällsuppdrag ligger till grund för bolagets s.k. markförsäljningsprogram. Utöver detta vill utskottet framhålla att en översyn av den svenska skogspolitiken pågår. Som nämnts är verksamhetsinriktning en viktig del i hur förvaltningen och brukandet av den svenska skogen kommer att se ut framöver. Som redovisats lämnade sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) till regeringen. Förslagen i betänkandet, som i flera fall berör är viktiga utgångspunkter för det fortsatta arbetet med att utveckla skogspolitiken i stort. Betänkandet bereds inom och utskottet vill inte på något sätt föregripa arbetet med att förorda några tillkännagivanden som rör uppdrag och mål eller för den delen bolagets verksamhet i övrigt. Samtliga motioner som är aktuella i detta avsnitt avstyrks härmed i berörda delar. Statens långsiktiga företagsägande, punkt 2 (M, KD, L) av (M), (M), (KD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:148 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 och 2020/21:3483 av m.fl. (M) yrkande 19. Vår principiella uppfattning är att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Staten bör därför minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör enligt vår mening därför agera för att avveckla statens ägande i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som är viktiga från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt. Ett första steg i en sådan riktning bör enligt vår uppfattning vara att regeringen tillsätter en som ser över vilken samhällsnytta de statligt ägda bolagen med samhällsuppdrag bidrar med samt vilka bolag som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. Översynen bör dessutom innehålla en analys av på vilket sätt dessa bolag konkurrerar med privata företag. Kommissionen bör därefter lämna förslag till regeringen hur den kan jobba vidare med frågor om statens ägande och förvaltning av företag. slutsatser bör även redovisas för . Det övergripande målet för detta arbete bör dock inte vara att staten ska avveckla allt företagsägande utan att bolag med statligt ägande i så låg utsträckning som möjligt ska konkurrera med privata aktörer. Vår utgångspunkt är att om ett bolag inte bidrar med andra effekter än att skapa ekonomisk avkastning till ägaren bör staten i förekommande fall avveckla sitt ägande i bolaget. Dessutom bör de bolag som bedriver delar av sin verksamhet på affärsmässiga grunder som man har ett samhällsuppdrag delas upp så att statens ägande i den kommersiella delen kan avvecklas. Vi vill understryka att sådana processer måste föregås av en grundlig analys som tydligt redovisar vilka delar av ett bolags verksamhet som staten av exempelvis strategiska och säkerhetspolitiska skäl bör behålla kontrollen över. Vi vill påpeka att all försäljning av statlig egendom ska genomföras affärsmässigt. Vi anser att bör ställa sig bakom det som här anförts och tillkännage detta för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2020/21:148 (KD), 2020/21:3228 (L) och 2020/21:3483 (M) i allt väsentligt anses tillgodosedda i berörda delar. Dessa motioner tillstyrks följaktligen i dessa delar. Övergripande om förvaltning och uppdrag, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:148 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 14, 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:709 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2020/21:2006 av och (båda S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 8, 2020/21:2111 av och (båda S), 2020/21:2542 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 29, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 4. har coronapandemin slagit till med full kraft mot och världen. Vi kan konstatera att det svenska näringslivet har drabbats hårt när företag tappat stora delar av sina intäkter och fortfarande har kostnader för löner och lokaler. För att stötta näringslivet har beslutat om flera stödpaket vilka vi i huvudsak ställt oss bakom. Vi vill i detta sammanhang dock påpeka att den ekonomiska nedgångens effekter på de statligt ägda företagen synliggjort stora brister i regeringens ägarstyrning. Dessa brister har medfört att vissa av de stöd till företag som beslutat om inte fått avsedd effekt. Ett tydligt exempel är rabatten för hyreskostnader som beslutade om med syftet att minska kostnadsbördan för företag när deras intäkter fallit kraftigt till följd av pandemin. Beklagligt nog visade det sig senare att det statligt ägda Jernhusen som äger järnvägsnära fastigheter inte genomförde någon nedsättning av hyran för sina hyresgäster. Inte förrän frågan togs upp i näringsutskottet ändrade Jernhusen inställning. Vi menar att ett sådant agerande går stick i stäv med uttalanden från regeringsföreträdare om att staten i dessa fall behöver föregå med gott exempel och med att det i ägarpolicyn anges att statligt ägda företag ska agera på ett sådant sätt att de har allmänhetens förtroende. Vi vill tydligt markera att bolagen med statligt ägande måste föregå med gott exempel och att Jernhusens agerande måste betraktas som ett allvarligt övertramp som inte ligger i linje med statens intentioner att stötta det svenska näringslivet. Mot denna bakgrund är det enligt vår uppfattning nödvändigt att regeringen analyserar styrningen av de statligt ägda företagen för att se hur den kan utvecklas och förbättras. Detta är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Härmed tillstyrks motionerna 2020/21:146 (M) och 2020/21:148 (KD) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om förvaltning och uppdrag, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:709 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 14, 2020/21:143 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:146 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:148 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2020/21:2006 av och (båda S), 2020/21:2058 av m.fl. (S) yrkande 8, 2020/21:2111 av och (båda S), 2020/21:2542 av Per Åsling och (båda C), 2020/21:2709 av m.fl. (MP) yrkande 29, 2020/21:2926 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3228 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2020/21:3647 av m.fl. (MP) yrkande 4. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och att dessa bolag generellt verkar på konkurrensutsatta marknader. Vi är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande. I vissa fall förvaltar bolag med statligt ägande viktiga naturresurser, och det statliga ägandet är en garant för att värdet kommer de svenska medborgarna till del. Vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål, men det kan emellertid finnas statliga innehav som under vissa omständigheter kan reduceras då det statliga ägandet inte medför någon nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt.