bet · H701SoU12 · 2020-05-29 00:00:00 — I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att stärka systematiken och regelbundenheten när det gäller uppföljning av barncanceröverlevare. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att stärka kunskaperna om sena komplikationer för barncanceröverlevare. I yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om utbildning för vårdpersonal som arbetar med barncancervård. I yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att se över och säkerställa genomförandet och efterlevnaden av det nationella vårdprogrammet för långtidsuppföljning efter barncancer. I yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att förlänga åldersgränsen för övergången från barncancervården. I yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att ge individen bättre förutsättningar att försöka förebygga cancer. I yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla en kvalificerad eftervård och rehabilitering för cancerpatienter. I yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att patienter med kronisk cancer ska erbjudas en fast vårdkontakt. I yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om genomförande och uppföljning av vårdprogrammet för cancerrehabilitering. I yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra samlade vårdkedjor för cancerpatienter. I yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att kvalitetssäkra den palliativa cancervården. I kommittémotion 2019/20:670 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att studera regionernas arbete mot cancer. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det behövs en förstärkt bred strategi för barn och unga vuxna med cancer som förstärker arbetet för en jämlik vård. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att staten ska ha ett särskilt stöd till regionerna för de behandlingsmetoder och mediciner som är extra kostsamma. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att en lämplig myndighet bör ges i uppdrag att se över regionernas förutsättningar i arbetet med rehabilitering för barn och unga som genomgår eller har genomgått cancerbehandling. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att en lämplig myndighet bör se över regionernas förutsättningar för psykiskt och emotionellt stöd för de barn och unga som genomgår eller har genomgått cancerbehandling. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att formalisera ansvaret till regionerna för stödet till närstående till cancerdrabbade. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att en lämplig myndighet bör ges i uppdrag att se över hur fertilitetsbevarande åtgärder kan vidtas i vården för cancerpatienter. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om en jämlik cancervård och samverkan mellan de sex regionala cancercentrumen. I motion 2019/20:31 av (KD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra tillgången till och möjligheterna till bröstrekonstruktion. Bakgrund och pågående arbete I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna att cancervården ska stärkas. Överenskommelse om en jämlik och effektiv cancervård godkändes överenskommelsen Jämlik och effektiv cancervård med kortare väntetider 2020 – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner. Av överenskommelsen framgår bl.a. följande: Cancerstrategin utgångspunkt för regeringens arbete med att utveckla cancervården Den nationella cancerstrategin, som togs fram i form av en statlig utredning , utgör grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Cancerstrategin syftar till att främja långsiktig utveckling inom centrala områden som prevention och tidig upptäckt av cancer, patientfokus genom bl.a. god tillgänglighet, information och sammanhållna vårdkedjor samt kunskapsutveckling inom cancervården. Regeringens uppfattning är att den inriktning som anges i strategin ska bibehållas, utvecklas och vara vägledande för det fortsatta arbetet. Regeringen genomförde 2017 ett rådslag om framtidens cancervård för att diskutera hur samhället på bästa sätt kan förbereda sig inför en framtid med allt fler som insjuknar i och lever med cancer som en kronisk sjukdom. Som ett resultat av rådslaget fattade regeringen beslut om en långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården, i syfte att tydliggöra hur regeringen vill utveckla det nationella arbetet med cancervården . Inriktningen fokuserar på arbetet , men har också en vision och ett antal mål med en ännu längre tidshorisont. Inriktningen omfattar hela vårdkedjan, från förebyggande och tidig upptäckt av cancer till rehabilitering, uppföljning, palliativ vård och vård i livets slutskede. Den långsiktiga inriktningen lyfter liksom cancerstrategin vikten av att förebygga och tidigt upptäcka cancer, patientens ställning och jämlikhet i vården, kunskapsutveckling och kompetensförsörjning samt organisation och ledarskap. Regeringen bedömer att arbetet med att utveckla regionala cancercentrum (RCC) är den strategiskt och långsiktigt viktigaste insatsen inom ramen för cancerstrategin och att RCC kommer att ha en nyckelroll även i framtidens cancervård. finns sex etablerade RCC, ett i varje samverkansregion. Syftet med RCC är att få mer fokus på prevention, nå en ökad vårdkvalitet, nå förbättrade vårdresultat, korta väntetiderna och få ett mer effektivt utnyttjande av hälso- och sjukvårdens resurser. RCC samarbetar på nationell nivå genom RCC i samverkan. Regeringen avsatte –för att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna och på så sätt skapa en mer jämlik cancervård med ökad kvalitet. Regeringen och SKR har slutit årliga överenskommelser 2015–2019. Fokus för överenskommelserna har varit arbetet med att införa ett gemensamt nationellt system med standardiserade vårdförlopp. Utöver arbetet med standardiserade vårdförlopp har överenskommelserna innefattat ett antal övriga insatser med syftet att höja kvaliteten i cancervården, såsom att initiera en satsning på barncancervården, utvecklingen av nationella vårdprogram, nivåstrukturering, stöd till införande av tarmcancerscreening och framtagande av indikatorer för rehabilitering. Regeringens cancersatsning 2020–2022 Regeringens och SKR:s bedömning är att cancerstrategin är fortsatt relevant och att den därmed även framöver kan tjäna som god utgångspunkt i arbetet med att utveckla cancervården. Utöver insatserna inom ramen för överenskommelserna gör regeringen insatser på cancerområdet genom andra satsningar, överenskommelser och myndighetsuppdrag. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att genomföra djupgående dataanalyser av cancerområdet och att stödja en standardiserad dokumentation kring cancerpatienter. Enligt förordningen (2019:7) om statsbidrag för verksamhet i regionala cancercentrum ska också betala ut till de sex RCC . Regeringen avser att fortsätta avsätta –2022 för att skapa en mer jämlik och tillgänglig cancervård med fokus på att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna samt på att fortsätta att stärka barncancervården, under förutsättning att ställer nödvändiga medel till regeringens förfogande. Insatserna i överenskommelsen 2020 Insatserna i överenskommelsen delas in i områdena • prevention och tidig upptäckt • tillgänglig och god vård m.m., med fokus på patienten • kunskapsutveckling, kompetensförsörjning och forskning. Till varje område kopplas ett antal insatser som ska genomföras . Inom området prevention och tidig upptäckt tas följande insatser upp: • RCC i samverkan ska ta fram och påbörja genomförandet av en plan för RCC:s arbete med att förebygga cancer. Även hälsofrämjande åtgärder vid cancersjukdom och behandling ska ingå. • RCC i samverkan ska stödja regionerna i deras arbete med organiserad prostatacancertestning genom att underlätta utbyte av erfarenheter, ansvara för framtagandet av nationellt informationsmaterial och underlätta för en jämlik uppföljning av PSA-provtagning. • RCC i samverkan ska arbeta för ökad nationell samordning mellan de befintliga screeningprogrammen för bröst-, livmoderhals- och tjock- och ändtarmscancer. Inom området tillgänglig och god vård m.m., med fokus på patienten, tas följande huvudområden upp: • Fortsatt arbete med standardiserade vårdförlopp. • Fortsatt arbete för att stödja barncancerområdet, uppföljning och rehabilitering. • Patientkontrakt cancer. Inom området kunskapsutveckling, kompetensförsörjning och forskning finns bl.a. insatsen att RCC i samverkan , löpande och vid behov ska uppdatera och revidera befintliga vårdprogram på cancerområdet samt genomföra den nya modellen för att på ett systematiskt sätt beskriva upptäckt av återfall, uppföljning och rehabilitering av cancersjukdom. Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen avsätts inom ramen för överenskommelsen totalt för olika insatser som syftar till att förbättra jämlikheten, effektiviteten, tillgängligheten och omhändertagandet inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Av regleringsbrev för framgår att myndigheten ska utreda förutsättningarna för erbjudande av cancerrehabilitering samt ta fram förslag till åtgärder för att stärka cancerrehabiliteringens utveckling så att patienter och deras närstående nås och får ta del av insatserna. Myndigheten bör fokusera på en fördjupad analys av problembilden ur patientens perspektiv och undersöka möjliga vägar framåt. Myndigheten bör studera framgångsrika processer, förutsättningar för att tidigt tillgodose patienternas behov av rehabilitering och förutsättningar för patienternas delaktighet i rehabiliteringsprocessen. Myndigheten ska utreda vad som kan leda till en snabbare återgång i arbete efter cancersjukdom och vårdens roll i detta. Uppdraget ska bidra till ett gemensamt lärande för berörda parter där förbättringsområden identifierats. Analysen och förslagen ska omfatta eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns behov och förutsättningar. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Rapport om utvecklingsområden inom barncancervården Rapporten inom barncancervården – Analys och förslag till fortsatt arbete har tagits fram av med stöd av RCC i samverkan. Rapporten innehåller förslag till hur barncancervården i kan förstärkas genom insatser på både nationell och regional nivå. Förslagen rör kompetensförsörjning, kvalitetsförbättring i vården, samordning mellan regioner samt mellan barn- och vuxenvård, tillvaratagande av barns och föräldrars erfarenheter, kartläggning av vårdprocesser samt behov av kunskapsstyrning. Ärendet är avslutat i . Svar på skriftliga frågor Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om barncancervården (fr. 2019/20:164). Socialministern framförde följande: har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen lämnar förslag om att fördubbla stödet till barncancervården i , så som föreslagit. Barncancer är ett prioriterat område för regeringen inom ramen för arbetet med att stärka cancervården. Regeringen har i budgetpropositionen öronmärkt för att stärka cancervården. Exakt hur mycket som ska gå till barncancer har regeringen ännu inte tagit ställning till. I regeringens satsning ingår att utveckla barncancervården och att trygga övergången mellan barn- och vuxenvården, samt att stärka kompetensförsörjningen i cancervården. I överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om kortare väntetider i cancervården anges att barncancercentrumen bl.a. ska analysera vilka utvecklingsområden som finns nationellt och i varje sjukvårdsregion, behoven av kompetensförsörjning, kvalitetsförbättring i vården samt samordning mellan landsting och mellan barn- och vuxenvård. Allt detta för att regeringen ska få underlag för det fortsatta nationella arbetet med att stärka barncancervården ytterligare. Regeringen ger även stöd till regionala cancercentrum för införande och uppdatering av nationella vårdprogram, varav ett avser långtidsuppföljning efter barncancer. ska varje barncancercentrum fortsätta implementeringen av vårdprogrammet långtidsuppföljning efter barncancer, med fokus på övergången mellan barn- och vuxenvård. Dessutom ska de vårdprogram som reviderats också innehålla en modell för uppföljning och rehabilitering efter behandling av cancersjukdom, eftersom behovet av uppföljning och stöd vid sena komplikationer ökar i takt med att allt fler barn och unga som överlevt en cancer når vuxen ålder. För regeringen är det är viktigt att fortsätta insatserna för att stärka och utveckla cancervården och specifikt de utmaningar som finns inom barncancervården. Alla barn och anhöriga ska kunna uppleva trygghet innan, under och efter behandling av cancer. I budgetpropositionen skjuter regeringen dessutom till 5 välfärdsmiljarder till kommuner och landsting i syfte att bl.a. förbättra förutsättningarna att utveckla välfärdens verksamheter. Av dessa medel fördelas för att stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om psykosocialt stöd vid cancer (fr. 2019/20:430). Socialministern framförde följande: har frågat mig vilka nya konkreta nationella åtgärder jag avser att ta initiativ till och genomföra så att fler som drabbats av cancer såväl som deras närmast anhöriga ska få rehabilitering och psykosocialt stöd. Cancervården är en högt prioriterad fråga för regeringen. Därför fortsätter regeringen att avsätta för att skapa en mer jämlik och tillgänglig cancervård. Det handlar bl.a. om att utveckla och effektivisera behandlingsmetoder och att utöka insatserna kopplade till rehabilitering, uppföljning och palliativ vård. Vidare ska barncancervården utvecklas. Inom ramen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting 2019 för kortare köer i cancervården ska barncancercentrumen analysera vilka utvecklingsområden som finns inom barncancervården. Psykosocialt stöd till barncancerpatienter och deras familjer är ett område som barncancercentrumen identifierat att de behöver arbeta vidare med. Arbetet behöver fokusera på ett multiprofessionellt omhändertagande och samarbete inom och mellan olika vårdenheter, där kontinuitet, varaktighet samt medverkan av kurator och psykolog betonas. I barncancercentrumens analys finns även förslag till insatser som kopplar till rehabilitering. Regeringen återkommer om det fortsatta arbetet i överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting 2020. En naturlig utveckling av de standardiserade vårdförloppen är att öka fokus på rehabilitering och uppföljning av cancerpatienter och att i förlängningen integrera hela patientens vårdprocess. Implementering av modellen för uppföljning och rehabilitering i de nationella vårdprogrammen är första steget i denna process. Detta arbete har påbörjats inom ramen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting 2019 för kortare köer i cancervården. Vidare stödjer RCC regionalt arbetet med att öka följsamheten till vårdprogrammen särskilt med avseende på rehabilitering. I överenskommelsen ger regeringen även stöd till att fortsätta implementeringen av en modul till kvalitetsregistren för att kunna följa upp cancerrehabilitering. Alla patienter med cancer och deras närstående ska få möjlighet till rehabiliteringsinsatser utifrån sina unika situationer, behov och egna resurser. Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om en nationell barncancerstrategi (fr. 2019/20:966). Socialministern framförde följande: har frågat mig om jag kommer vidta åtgärder för att få en nationell barncancerstrategi på plats. En av fjolårets mest glädjande nyheter var att överlevnaden i barncancer i är historiskt hög. behöver mer göras och regeringen prioriterar därför kampen mot barncancer. I överenskommelsen med SKR om jämlik cancervård med kortare väntetider avsattes 2019 och 2020 för att fortsätta arbetet för en mer jämlik, effektiv och tillgänglig cancervård. Av dessa avsattes 2019 och 2020 till barncancer. Med hjälp av dessa medel har alla barncancercentrum arbetat med en analys av vilka utvecklingsområden som finns nationellt och i varje sjukvårdsregion. Rapporten lämnades till och fungerar som ett underlag till det fortsatta nationella arbetet med att stärka barncancervården. Varje region har som ett komplement till rapporten kartlagt regionala utvecklingsområden. I dem finns uppsatta mål, bland annat inom områdena som frågeställaren efterlyser. Stöd till familjer, förbättrade möjligheter till forskning, vidareutveckling av den palliativa vården samt förbättrad långtidsuppföljning är några exempel. Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om ambitioner för svensk cancervård (fr. 2019/20:1064). Socialministern framförde följande: har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att höja ambitionerna för svensk cancervård i enlighet med de förslag som presenterat. Cancervården är en högt prioriterad fråga för regeringen, som avsätter för att skapa en mer effektiv, jämlik och tillgänglig cancervård. Merparten av de statliga medlen beslutas inom ramen för överenskommelser med Kommuner och Regioner med fokus på arbetet med standardiserade vårdförlopp (SVF). Målen med SVF är mycket högt ställda. , 2020, ska av nya cancerfall inom aktuella diagnoser utredas via SVF och av dessa patienter ska gå igenom respektive SVF inom utsatta ledtider. Dessa ledtider är ingen vårdgaranti utan beskriver hur varje moment minst behöver ta för att utföras med bibehållen kvalitet. Målet om hur stor andel av cancerpartier som ska utredas via SVF är redan nått, men mer behöver göras för att nå målet om hur många av dessa som ska gå igenom SVF inom utsatta ledtider. Det bedöms emellertid inte rimligt att ändra till . Dagens mål är satta bland annat med hänsyn till att vissa patienter inte kan, bör eller vill gå igenom ett så pass snabbt förlopp som ett SVF innebär, till exempel på grund av att de har någon annan sjukdom , är multisjuka eller har andra skäl. Socialminister (S) besvarade en interpellation om ojämlikhet i cancervården (ip. 2019/20:283, prot. 2019/20:80). Socialministern uttalade bl.a. följande: har frågat mig vilka nya konkreta nationella åtgärder jag avser att vidta i syfte att tydligt minska de långa väntetiderna inom svensk cancervård, vilka nya konkreta nationella åtgärder jag avser att vidta i syfte att minska de stora omotiverade regionala skillnaderna inom svensk cancervård samt hur jag avser att uppdatera den nationella cancerstrategin så att den fångar in alla relevanta perspektiv som finns gällande svensk cancervård. Cancervården utvecklas snabbt vad gäller patientcentrering, diagnostik, bättre behandling och användning av digitala stöd. insjuknar fler i cancer, och tack vare bättre behandling lever fler med cancer. Det här måste samhället ge cancervården förutsättningar att svara upp mot. Bland annat därför har regeringen bestämt att den nationella cancerstrategin ska uppdateras genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Regioner. Dessa årliga överenskommelser har slutits i syfte att öka jämlikheten och korta väntetiderna i cancervården. Överenskommelsen omfattar huvuddelen av de totalt som regeringen investerar i cancervården. Fokus för överenskommelserna har varit att införa standardiserade vårdförlopp. infördes de första standardiserade vårdförloppen, och 2018 hade totalt 31 standardiserade vårdförlopp införts. Tillsammans täcker dessa av alla cancerdiagnoser. De standardiserade vårdförloppen syftar till att patienter med misstänkt cancer ska få en högkvalitativ och jämlik utredning, oavsett var i landet man bor. Målet , att av dem som insjuknar i cancer ska vara utredda enligt ett standardiserat vårdförlopp, uppnåddes 2018. Färsk statistik från visar att siffran har nått . Det motsvarar över 100 000 personer, och från enkätundersökningar vet vi att cancerpatienternas nöjdhet med vården har förbättrats i flera avseenden. Inom ramen för de standardiserade vårdförloppen finns ambitiöst satta så kallade maximala ledtider. De utgör ingen utlovad vårdgaranti, utan är mycket högt ställda mål om hur de olika momenten minst behöver ta för att kunna utföras med god kvalitet. Trots att målen är högt satta ska samhället förstås sträva mot att nå dem. var väntetidsläget på nationell nivå avseende cancer generellt sett oförändrat. Här har vi alltså mer att göra. Regeringen kommer därför fortsatt att stärka cancervården. Det framgår bland annat av januariavtalet. Utöver arbetet med att korta väntetiderna handlar det om att stärka patienten med bättre rehabilitering, uppföljning och palliativ vård. Men det handlar också om att minska behoven av vård och behandling av cancer genom förebyggande åtgärder. Ytterligare ett viktigt område är barncancervården, som tillsammans med rehabilitering och uppföljning får 2020. Vidare görs det insatser för att utveckla och effektivisera metoder för tidig upptäckt och behandling av cancer. Tidig upptäckt är viktigt för att öka överlevnaden. Som ett exempel avsätter regeringen till Regionalt Cancercentrum Norr . Pengarna går till att med hjälp av biobanker identifiera blodprov som kan användas för att upptäcka flera cancerformer tidigare. Den insatsen är en del i regeringens arbete med att stärka life science-området och den nationella strategin för life science, som regeringen presenterade . Regeringen vill att fortsätter att ligga i framkant vad gäller utvecklingen inom hälso- och sjukvården – liksom att patienter får del av nya behandlingsmetoder, nya läkemedel och ny teknik. kommer regeringen dessutom att presentera en ny forskningspolitisk proposition. Avslutningsvis kommer regeringen att fortsätta och intensifiera den strategiska utvecklingen av såväl cancerstrategin som arbetet mot cancer i övrigt. Svenska folket förtjänar en ännu bättre och mer jämlik cancervård med kortare väntetider. Tillkännagivanden om en cancerstrategi beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om en cancerstrategi (bet. 2017/18:SoU9, rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 85, 1 res. S, MP, V): har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Utskottet anser att denna strategi nu behöver uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitaliseringen av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. Enligt utskottet bör regeringen således ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den nya cancerstrategin ska bl.a. bidra till kortare väntetider i cancervården, ytterligare koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård och till en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas, och motionerna […] bör avslås. beslutade om ett nytt tillkännagivande till regeringen om en cancerstrategi (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 51 f., 1 res. S, V, MP): När det gäller tillkännagivandet om en ny cancerstrategi delar utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet står alltså fast vid det tillkännagivande som gjordes i betänkande 2017/18:SoU9 förslagspunkt 27. har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Som utskottet redan tidigare uttalat behöver denna strategi uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitalisering av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. uppmanade därför regeringen att ta fram en ny cancerstrategi. Detta har emellertid inte regeringen gjort.