bet · H801FöU1 · 2020-12-01 00:00:00 — Utskottet finner det därför oroande att regeringen nu konstaterar att de underlag som använts för att beräkna materielförsörjningskostnaderna är tillgängliga. Utskottet utgår från att regeringens översyn av nya resultatindikatorer som tar sin utgångspunkt i den nuvarande finansiella styrmodellen ska ge möjlighet att följa hur materielprocessen effektiviseras under den kommande inriktningsperioden. Utskottet avstyrker motion 2020/21:2972 yrkande 3 (V) om att ska avslå bemyndigandet om att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om bl.a. beställningar som medför behov av framtida anslag. Utskottet avstyrker förslaget eftersom det skulle omöjliggöra alla anskaffningsbeslut som innebär utgifter . Utskottet föreslår att godkänner investeringsplanerna såväl för Försvarsmaktens vidmakthållande av försvarsmateriel som för Försvarsmaktens anskaffning av försvarsmateriel. Utskottet föreslår vidare att även godkänner investeringsplanen för krisberedskap som en riktlinje för MSB:s beredskapsinvesteringar. Därmed bör bifalla proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 3 och 7 samt avslå elva motionsyrkanden med förslag om andra försvarsmaterielinvesteringar som skulle kräva omprioriteringar inom ramen för Försvarsmaktens investeringsplaner. Motion 2020/21:2972 yrkande 2 (V) avstyrks eftersom utskottet anser att beslut om riktlinjer för Försvarsmaktens såväl anskaffning som vidmakthållande bör fattas av . Utskottet välkomnar att regeringen utvecklat investeringsplanerna så att Försvarsmaktens investeringsplanering nu utgår från beslutade budgetramar, dvs. utan överplanering, och att utrymme har avsatts för att hantera risker och försämrad köpkraft. Som anförts tidigare utgår utskottet från att regeringen kommer att återkomma till vad de ekonomiska effekterna av de kommande satsningarna kommer att betyda för beställningsbemyndiganden och investeringsplaner. När tolvåriga investeringsplaner infördes inom materielområdet framhöll utskottet att dessa förbättrar förutsättningarna för en långsiktig strategisk styrning av materielförsörjningen. Det riktlinjebeslut som sträcker sig för samhällsinvesteringar i form av försvarsmateriel bidrar till stabila planeringsförutsättningar för försvarssektorn. Utskottet har betonat betydelsen av detta för att bibehålla trovärdigheten i försvarspolitiken och ser därför med oro på att regeringen redovisat att avvikelserna från budgeterade nivåer var kraftiga för nästan alla objektsgrupper, inte minst inom arméområdet där en kraftig tillväxt föreslås ske enligt totalförsvarspropositionen. Utskottet välkomnar att regeringen har utvecklat redovisningen av avvikelser i förhållande till de riktlinjebeslut som fattat för samhällsinvesteringar och utgår från att regeringen även avser att beskriva de operativa konsekvenserna av detta. kan genom en sådan redovisning följa resultatet av arbetet med att åstadkomma en balans mellan stridskrafterna och mellan verkans- och stödförband. Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 5 och avslår ett motionsyrkande om att tidsbegränsa bemyndigandet. Jämför reservationen (M, KD). Bakgrund och tidigare behandling Regeringen har enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) mandat att överlåta viss materiel. En förutsättning för en sådan överlåtelse är att materielen inte behövs för statens verksamhet. När det gäller upplåtelse och överlåtelse av materiel har med bifall till proposition 2004/05:5 (bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) tidigare beslutat om ett bemyndigande till regeringen som inte var avgränsat till stridsflygssystemet JAS 39. Bemyndigandet medgav att regeringen i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sålde eller hyrde ut försvarsmateriel som inte längre behövdes för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kunde avvaras . I regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen redovisades beslutet som slutbehandlat (skr. 2006/07:75). I budgetbetänkandet tog utskottet initiativ till att ge regeringen ett bemyndigande som gick utöver det som följer av budgetlagen. bemyndigade då regeringen att besluta om upplåtelse av sådan materiel som kan avvaras till de länder till vilka JAS 39 C/D har upplåtits (bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:115). I sitt ställningstagande anförde utskottet att stridsflygdivisionerna ombeväpnas från JAS 39 C/D till JAS 39 E för att öka den operativa förmågan . Utskottet lade särskild vikt vid tillgänglighet i stridsflygssystemet och vid att ett ökat flygtidsuttag skulle medges. Detta var för att bidra till att säkerställa den flygoperativa förmågan under ombeväpningsfasen. Utskottet underströk vidare vikten av att statens exportstödverksamhet utgår från en försvars- och säkerhetspolitisk helhetsbedömning som inbegriper konsekvenserna för Försvarsmaktens operativa förmåga. Om andra bemyndiganden i exportstödjande syfte skulle krävas utgick utskottet i sitt ställningstagande från att regeringen skulle redovisa en sådan helhetsbedömning. I budgetbetänkandet föreslog utskottet att skulle avslå regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel med de förutsättningar regeringen angett. Utskottet välkomnade dock att regeringen inför en konkret exportaffär skulle återkomma med en begäran om bemyndigande att sälja materielen för att då närmare kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. Mot utskottets förslag reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, och . I reservationen föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse och överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrog till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att det i övrigt var i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. beslutade sedan i enlighet med reservationen (bet. 2016/17:FöU1, rskr. 2016/17:98). I utskottets yttrande 2016/17:FöU8y över Vårändringsbudget konstaterade utskottet att det förändrade omvärldsläget gör att åtgärder för att öka tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D under den pågående ombeväpningsperioden är av stor operativ betydelse. Mot den bakgrunden såg utskottet det som positivt att delsystem från JAS 39 A/B återanvänds även om det kan leda till merkostnader för projektet. Eftersom det finns färre delsystem som kan återanvändas från JAS 39 A/B än från JAS 39 C/D kan en större andel nyproduktion av komponenter och flygplan vara nödvändig. I samband med behandlingen av vårändringsbudgeten föreslogs att skulle godkänna att anslagsändamålet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar skulle specificeras så att det framgår att det även får omfatta nyproduktion av komponenter och flygplan i syfte att öka tillgängligheten till systemet JAS 39 C/D. biföll utskottets förslag (bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). För beslutade att bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrog till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt var i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020 och att det var till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. biföll därmed delvis proposition 2017/18:1 punkt 7 (bet. 2017/18:FöU1, rskr. 2017/18:101). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. avslog vidare förslaget i budgetpropositionen om att bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse (bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89) Utskottet bedömde att ett förändrat omvärldsläge gör att tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D under den pågående ombeväpningsperioden är av stor operativ betydelse. I utvecklingen mot större operativ förmåga framhölls att regeringen bör säkerställa att JAS 39 C/D får en ökad operativ tillgänglighet som därmed kan möjliggöra en mer gynnsam ombeväpningsplan. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för att utvecklingsavtalet för JAS 39 E hade omförhandlats och att initiala leveranser till staten därför kommer att ske 2020. Utskottet såg utmaningar i ombeväpningsplanen från JAS 39 C/D till JAS 39 E. Därför välkomnade utskottet att regeringen inför en konkret exportaffär skulle återkomma med en begäran om bemyndigande att överlåta eller upplåta materielen. På så sätt skulle närmare kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. Utskottet bedömde att vidmakthållande av JAS 39 C/D är avgörande för att säkerställa luftstridsförmågan även och att de bör operera parallellt med JAS 39 E . Mot bakgrund av dessa omständigheter bedömde utskottet att borde avslå regeringens förslag till ett generellt bemyndigande för att i stället kunna ta ställning till vad ett mer konkret förslag från regeringen om överlåtelse eller upplåtelse av materiel skulle betyda för tillgängligheten och den samlade operativa förmågan i stridsflygssystemet. Med det anförda avstyrkte utskottet proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 6. biföll regeringens förslag till bemyndigande att regeringen skulle kunna besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Det innebar att biföll proposition 2019/20:1 utgiftsområde 6 punkt 6. Av propositionen framgår att export av JAS 39 C/D som baseras på flygplan som byggts i produktionsbevarande syfte och som inte ingår i Försvarsmaktens bestånd, i likhet med tidigare budgetår bedöms främja staten genom kostnadsdelning, bibehållen utvecklings- och produktionskapacitet samt finansiering av en ökad operativ tillgänglighet i stridsflygssystemet. Exporten kan förutsätta att staten tillhandahåller viss materiel i form av s.k. apparatsatser (utbytesenheter och komponenter från demonterade JAS 39 A/B), vilka kan användas i Försvarsmaktens verksamhet och således inte omfattas av regeringens mandat enligt 8 kap. 6 § budgetlagen. Mot denna bakgrund föreslås bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. En export förutsätter vidare att ett separat tillstånd lämnas enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:3448 yrkande 3 ett begränsat bemyndigande om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel då förslaget till bemyndigande, till skillnad från tidigare, inte är tidssatt av regeringen. Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag till bemyndigande om att regeringen fortsättningsvis ska kunna besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Utskottet ser inte längre behov av att tidsbegränsa bemyndigandet till regeringen. Det innebär att bör bifalla proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 5. Motion 2020/21:3448 yrkande 3 (M) avstyrks. Överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. 2020/21:3448 av m.fl. (M) yrkande 3 och bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 6 punkt 5. Regeringen föreslår i budgetpropositionen, utgiftsområde 6, att ska bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. och är i grunden positiva till detta under förutsättning att regeringen inför en konkret exportaffär återkommer till med en begäran om bemyndigande att sälja materielen för att då närmare kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. när regeringen har sökt bemyndiganden från om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel har bemyndigandet gällt fram i tiden. I denna budgetproposition är förslaget till bemyndigande inte tidssatt. Vi föreslår att bemyndigandet även ska begränsas till nästföljande år och således ska gälla . Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som vi moderater har föreslagit i vår partimotion 2020/21:3422. Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ligger över den nivå som beslutat kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande i denna del och lägger i stället fram ett särskilt yttrande. måste ha ett starkt försvar som kan hävda det svenska territoriet och värna svenska intressen. Det kräver satsningar på såväl det militära försvaret som det civila försvaret och att dessa satsningar går i takt för att skapa ett fungerande totalförsvar som stärker säkerhet på bredden. För att möjliggöra en substantiell förmågeökning anser vi att ska gå mot ett försvarsanslag som motsvarar av den svenska bruttonationalprodukten. Utöver en stärkt nationell förmåga behöver även bli medlem i Nato. En förutsättning för en höjning av den nationella svenska försvarsförmågan är att Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna ges långsiktiga förutsättningar att bygga försvarsförmåga. Det är en styrka om det finns långsiktiga ekonomiska planeringsramar för försvaret som en bred majoritet i riksdag ställer sig bakom. Då kan Försvarsmakten och de andra försvarsmyndigheterna planera sin verksamhet och behöver inte invänta nya, kortsiktiga besked från politiken, något som tyvärr har präglat de senaste årens försvarspolitik alltför mycket. anser att helheten i Försvarsberedningens förslag ska förverkligas samt att hela överbefälhavarens militära råd ska kunna genomföras och finansieras . Vi vill se en anslagsökning på 2026 och ytterligare . Sammanlagt skulle det innebära extra till försvaret –2030. Utifrån den högre ekonomiska ram som föreslår framöver behöver det dessutom löpande säkerställas att beställningsbemyndigandena anpassas till anslagsutvecklingen för att försvarsmyndigheterna ska kunna leverera en planerad förmågeökning. Försvarsberedningen har en viktig uppgift att utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet för att säkerställa att förstärkningen och kostnadsutvecklingen är i fas med beslut om inriktning och ekonomisk ram. Utöver vårt förslag om att ge tydliga besked om den långsiktiga ekonomin för det militära försvaret föreslår vi nedan ett tillskott i närtid till viktiga områden där vi anser att regeringen inte har tillfört tillräckligt med resurser. I fråga om anslaget 1:8 föreslår att anslaget ökas med . () fyller flera viktiga funktioner när det gäller signalspaning och informationssäkerhet. FRA är även central för det nya cybersäkerhetscentret som inrättas . har pekat på behovet av ett center för att stärka svensk cybersäkerhet, och det är bra att regeringen meddelat att centret ska etableras. Det är dock problematiskt att regeringen dels inte har gett tydliga besked om centrets huvudmannaskap, dels inte har tillfört tillräckligt med resurser till de fyra myndigheter som ska samverka där. anser att FRA bör få ansvaret för att leda centret i egenskap av att det är den myndighet som har den största kompetensen på cybersäkerhetsområdet. Därför tillför vi även i ett första steg ett höjt anslag som ska användas för FRA:s arbete med cybersäkerhetscentret. Budgeten för cybersäkerhetscentret kommer stegvis att behöva höjas , anser vi. I fråga om anslaget 2:1 föreslår att anslaget ökas med . () är en myndighet som utför flera viktiga uppdrag på ett antal olika områden. Det gäller bl.a. gränsskydd, miljöövervakning, sjöräddning, brottsbekämpning och även deltagande i internationella insatser inom ramen för den europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex. kommer påfrestningarna på KBV att öka främst utifrån ett större svenskt bidrag till Frontex och dess stående personalstyrka, men även utifrån ett större ansvar för brottsbekämpande verksamhet samt uppbyggnad av det civila försvaret. Myndigheten beräknar därför att antalet årsarbetskrafter måste utökas med 150 –2023. Denna föreslagna förstärkning omfattar omkring 100 årsarbetskrafter till den operativa kustbevakningsverksamheten och en utökning med ca 50 årsarbetskrafter i andra förmågeskapande funk-tioner. föreslår därför ett tillskott utöver de anslagsförändringar som regeringen har aviserat för KBV. Anslagsökningen är avsedd att användas för att stärka personaluppbyggnaden i myndigheten inför det ökade åtagandet i Frontex och för att bygga upp det civila försvaret. Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som har föreslagit i sin partimotion 2020/21:3128. Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivå som beslutat kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet inklusive den föreslagna prioriteringen av försvarsmateriel i kommittémotion 2020/21:877. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande i denna del och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om hur vi ser på den svenska försvarspolitiken och på prioritering av försvarsmaterielinköp. Det övergripande målet med försvarspolitik är att skapa ett totalförsvar som åter kan försvara hela mot en kvalificerad motståndare. Vi anser därför att det är av yttersta vikt att försvarsviljan i vårt land är stark och att Försvarsmaktens folkförankring är djup. skrev under Försvarsberedningens rapport (Ds 2019:8). Rapporten lägger tillsammans med rapporten (Ds 2017:66) grunden för ett starkt svenskt totalförsvar. ser positivt på den inriktning som pekas ut i rapporterna. På har vi dock en högre ambitionsnivå än Försvarsberedningen. För att klara av att uppnå den ambitionsnivån bedömer vi att anslagen kommer att behöva höjas ytterligare efter 2025, så att de är uppe i av bnp. Försvarsmakten behöver också ges möjlighet att planera långsiktigt, och därför anser vi att budgetramen behöver bli treårig. Vi anser att budgetlagens möjlighet att använda outnyttjade anslagsmedel upp till efter det att anslaget uppfördes på budgeten bör utnyttjas för att skapa en större flexibilitet när försvaret nu rustas upp. För att vidmakthålla en fortsatt god försvarsförmåga anser att det genom lag ska anges en lägsta nivå för försvarsanslagen. Vidare anser vi att det är en självklarhet att har ett nära militärt samarbete med och att vi bör ingå ett försvarsförbund med dem. Vårt förslag i fråga om totalförsvarets inriktning –2025 bereds i försvarsutskottets betänkande 2020/21:FöU4. Vårt förslag till en långsiktig budget anser vi gör att de förslag som Försvarsberedningen lägger fram i sin rapport kan genomföras fullt ut. Vårt förslag innebär också att Försvarsmakten inte behöver genomföra de av budgetskäl aviserade nedprioriteringarna i förhållande till förslagen i rapporten . I fråga om satsningar på förbandsverksamhet och beredskap 2021 föreslår vi att Försvarsmakten tillförs resurser för att myndigheten ska kunna genomföra uppskjutna övningar , när pandemin medger det. Genom vårt förslag på ökade anslag ges Försvarsmakten bl.a. möjlighet att också genomföra satsningar på redan anställd personal, exempelvis genom högre löner och förbättrade förmåner för att dessa ska stanna kvar i tjänst. Det ökade anslaget möjliggör också för Försvarsmakten att återanställa yrkesofficerare som slutat . Sammantaget skapar detta bättre förutsättningar för att klara av ökande värnpliktsvolymer. Vi anser vidare att utbildningskapaciteten på de nuvarande två militärhögskolorna – och – inte är tillräcklig, varför en tredje militärhögskola behöver etableras. Den föreslagna anslagshöjningen möjliggör en projektering av denna. Vidare anser vi att bör fokusera på att återuppbygga totalförsvaret framför deltagande i mer omfattande internationella insatser och att deltagandet i dessa omgående ska avslutas undantaget bidraget med observatörer till FN:s fredsbevarande insatser samt deltagande i Operation . I fråga om anskaffning av materiel och anläggningar är hemvärnet i behov av nya sensorer, ny mörkermateriel och drönare. Den föreslagna anslagsökningen 2021 gör att anskaffningen av denna materiel kan tidigareläggas. Vi har vidare i kommittémotion 2020/21:877 föreslagit att marinens luftvärnsförmåga respektive det strategiska luftvärnet ska förbättras, samt att befintliga transportflygplan respektive skolflygplan ska ersättas. Vi ser miljöarbete till sjöss som en viktig del för att få till stånd en bättre miljö. Inom ramen för detta arbete finns den s.k. svavelförordningen. Vi anser att KBV bör tilldelas tillsynsrollen i stället för Transportstyrelsen då vi bedömer att den förstnämnda är den myndighet som har bäst förutsättningar att sköta kontrollen av att svavelförordningen efterföljs. Avslutningsvis är det civila försvaret och rikets krisberedskap i behov av beredskapslager som ska kunna täcka minst tre månaders förbrukning. Vi föreslår att MSB får i uppdrag att samordna, prioritera och fördela tillförda medel till detta till berörda myndigheter. Statens budget inom utgiftsområde 6, punkt 1 (V) (V) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som har föreslagit i sin partimotion 2020/21:3170. Jag anser att budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag avstår därför från ställningstagande när det gäller beslutet om statens budget inom utgiftsområde 6 och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om syn på den svenska försvarspolitiken. Den säkerhetspolitiska situationen i har förändrats och försämrats. ser växande motsättningar, militär upprustning och ökad konfrontation på vår kontinent och i vårt närområde. ser behov av ett starkare totalförsvar. Det är nödvändigt för att upprätthålla trovärdigheten hos vår militära alliansfrihet och för att skapa ett robust samhälle som kan stå emot kriser och konflikter och– om det värsta skulle inträffa – väpnad konflikt. Försvaret har ett behov av mer resurser. menar att det är centralt både för den folkliga förankringen och för personalförsörjningen att öka antalet värnpliktiga. Vi ser också att det är viktigt att förstärka det civila försvaret. Vi delar inte regeringens syn på det svenska samarbetet med Nato.