bet · H701JuU32 · 2020-03-03 00:00:00 — För att stärka tillsynen mot penningtvätt och finansiering av terrorism har beslutat att öka anslaget till länsstyrelserna och . Länsstyrelserna i , och har tillsynsansvar för många av de aktörer som omfattas av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. För att länsstyrelserna bättre ska kunna genomföra sin tillsyn, och eftersom de föreslagits få utökade uppgifter på området (prop. 2018/19:125 och 2018/19:150), beslutades att anslaget ska öka. Även arbete har förstärkts (prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 s. 35, bet. 2019/20:FiU2, rskr. 2019/20:129). Pågående utrednings- och beredningsarbete Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism m.m. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Utredningen redovisade utredningsbetänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65). I betänkandet redovisas att huvuduppdraget varit att se över den rättsliga regleringen av det informationsutbyte som behöver äga rum mellan samverkande aktörer i arbetet mot terrorism, i huvudsak på den lokala nivån. Arbetet som bedrivs på lokal nivå handlar främst om förebyggande av våldsbejakande extremism. Detta arbete är i hög grad kopplat till det arbete som tidigare bedrivits av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism och som bedrivs av CVE. Utredningen lämnar bl.a. förslag som gäller utlämnande av sekretessbelagd information från . Enligt utredningen är generalklausulen och övriga befintliga sekretessbrytande undantag inte tillräckliga för att möjliggöra sådan informationsdelning från till kommunala myndigheter inom som behövs och är befogad i det förebyggande arbetet mot terrorism. Utredningen föreslår därför att det införs ett sekretessbrytande undantag i förhållande till 35 kap. 1 § OSL för att inom ramen för det förebyggande arbetet mot terrorism ska kunna lämna ut uppgifter till en myndighet inom som kan antas behöva uppgifterna i sin verksamhet, om det med hänsyn till omständigheterna inte är olämpligt att uppgifterna lämnas ut. Genom den föreslagna bestämmelsen utvidgas möjligheter att lämna ut uppgifter till om bl.a. vuxnas kopplingar till våldsbejakande extremism och terrorism. Med hjälp av denna information kan åtminstone erbjuda dessa vuxna hjälp och stöd samt utföra ett uppsökande arbete. har också ett gott sekretesskydd för de överlämnade uppgifterna. I betänkandet föreslås även att det införs en ny sekretessbrytande bestämmelse i 10 kap. OSL som medför att myndigheterna inom får möjlighet att lämna sekretessbelagda uppgifter som angår även misstankar om begångna brott enligt rekryteringslagen och finansieringslagen samt begången förberedelse och stämpling till terroristbrott enligt terroristbrottslagen till och Säkerhetspolisen. Utredningen föreslår vidare ett återinförande av den möjlighet som myndigheterna inom tidigare hade att i brottsförebyggande syfte lämna ut uppgifter till Säkerhetspolisen om en enskild som inte har fyllt med stöd av 10 kap. 18 a § OSL. Betänkandet har remissbehandlats. redovisades betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37). I betänkandet föreslås bl.a. att en ny sekretessbrytande bestämmelse ska införas i 10 kap. 18 b § OSL för att förebygga allvarlig brottslighet mot person, med innebörden att och hälso- och sjukvården ska ha en möjlighet att lämna uppgifter om en enskild till . En första förutsättning för att uppgifter ska få lämnas ut enligt förslaget är att det finns en risk för att en person ska begå brott enligt 3, 4 eller 6 kap. . Riskbedömningen måste grundas på konkreta omständigheter, men det krävs inte att brottsligheten kan preciseras exakt. Sekretessbelagda uppgifter ska vidare bara få lämnas till polisen om det kan antas ge viss effekt. Uppgifter bör således bara få lämnas till polisen om det kan antas att uppgifterna kan bidra till att förhindra att personen i fråga kommer att begå vissa allvarligare brott mot en person. I enlighet med andra sekretessbrytande regler ska det enligt förslaget inte finnas någon skyldighet för och hälso- och sjukvården att delge polisen uppgifter i dessa fall. och hälso- och sjukvården ska genom en samlad bedömning själva avgöra om det är lämpligt att sekretessen bryts. Enligt utredaren kan en dylik sekretessbrytande bestämmelse också användas vid misstanke om att personer som söker hjälp planerar att utföra terrordåd. Betänkandet har remitterats, och förslaget bereds inom . Inrikesminister redovisade bl.a. följande i ett svar på skriftlig fråga 2019/20:294 om huruvida kan förvänta sig att ministern och regeringen presenterar förslag för hur myndigheter på ett mer effektivt sätt ska kunna dela sekretessbelagd information sinsemellan i syfte att förebygga och bekämpa terrorism: Regeringen har , i enlighet med ett av förslagen från Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism, beslutat en förordningsändring som innebär att och Säkerhetspolisen på begäran ska få tillgång till uppgifter om trängselskatt vid t.ex. ett terroristattentat. Utredningens övriga förslag bereds inom . Ambitionen är att en lagrådsremiss ska presenteras . I Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (skr. 2014/15:146), fastslås att en förutsättning för att det förebyggande arbetet mot terrorism ska bli framgångsrikt är att relevanta myndigheter och aktörer samverkar och får del av den information som krävs för att de ska kunna bidra i arbetet. I strategin konstaterar regeringen vidare att det, på det förebyggande området, är tydligt att aktörer som inte har uttalade uppdrag att arbeta mot terrorism har en central roll i arbetet med att motverka radikalisering och därmed förebygga terrorism. Regeringen ser det som mycket angeläget att nuvarande sekretesslagstiftning inte innebär omotiverade begränsningar i informationsutbytet vid samverkan mot terrorism. Det är också viktigt att berörda myndigheter och aktörer har kunskap om vilka åtgärder de kan vidta med anledning av den information som de tar del av. Min bild är att kunskapsnivån hos yrkesverksamma på lokal nivå har höjts genom Center mot våldsbejakande extremisms arbete med att ge vägledning, t.ex. om hur de kan ta fram lägesbilder, tillämpa lagstiftningen och göra olika insatser. Det finns heller inga vattentäta skott mellan det förebyggande arbetet mot terrorism och övrigt brottsförebyggande arbete. Det är därför i detta sammanhang också värt att nämna att regeringen gav i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott. Uppdraget syftar till att ge kunskap om förutsättningarna att dela uppgifter mellan olika aktörer är tillräckliga för ett effektivt brottsförebyggande arbete och att belysa vad som annars krävs för att tillgodose sådana behov på ett ändamålsenligt och rättssäkert sätt. Som ett led i länsstyrelsernas arbete med krisberedskap (Ku2015/00009/DISK) har i i uppdrag att utveckla arbetsformer för att motverka sociala risker med fokus på rasism och extremism. Inom ramen för detta arbete redovisade ett förslag till regional samordning för arbete mot våldsbejakande extremism till . Enligt finns det ett behov av regional samordning, en länk mellan CVE och kommuner och andra aktörer på lokal och regional nivå. Enligt förslaget har länsstyrelserna upparbetade kanaler och forum inom flera områden på nationell, regional och nivå, och de har möjlighet att initiera och samordna kommunöverskridande insatser. i föreslår därför att en samordningstjänst inrättas hos länsstyrelserna för att stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Förslaget kommer enligt uppgift från att beredas inom . Utskottet har tidigare redovisat att Säkerhetspolisen och har utvecklat och fördjupat sin samverkan för att öka förmågan att upptäcka potentiella hot (bet. 2018/19:JuU16). Ett system med automatiserad säkerhetsscreening infördes , och Säkerhetspolisen har även fått en utökad direktåtkomst till utlänningsdatabas. Direktåtkomsten får användas i säkerhetsärenden och potentiella säkerhetsärenden. Enligt uppgift från har Säkerhetspolisen i en skrivelse framfört att de behöver direktåtkomst till personuppgifter även i sin brottsbekämpande verksamhet. har i en skrivelse till framfört att det finns ett stort behov av utökad direktåtkomst för Säkerhetspolisen även i ärenden som avser vidarebosättning och omplacering av flyktingar och andra skyddsbehövande. Dessa skrivelser bereds inom . Regeringen skriver i proposition 2019/20:64 Hemlig dataavläsning att de brottsbekämpande myndigheterna har flera hemliga tvångsmedel till sitt förfogande men att den tekniska och samhälleliga utvecklingen har medfört svårigheter att använda dessa tvångsmedel. Informationen som ska avlyssnas, övervakas eller beslagtas är ofta krypterad, och de brottsbekämpande myndigheterna har ingen faktisk möjlighet att bryta eller kringgå sådan kryptering. Kriminella hittar även metoder för att på andra sätt undkomma vissa hemliga tvångsmedel. Regeringen föreslår därför att de brottsbekämpande myndigheterna får möjlighet att använda ett nytt hemligt tvångsmedel vid misstankar om allvarlig brottslighet. Det nya tvångsmedlet ska kunna användas under en förundersökning, i underrättelseverksamhet och vid särskild utlänningskontroll. Möjligheten till hemlig dataavläsning ska enligt förslaget införas genom en särskild, tidsbegränsad lag. Den nya lagen och följdändringar föreslås träda i kraft . Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag, med den ändringen att lagen ska träda i kraft (bet. 2019/20:JuU19). Genom beslut gav regeringen (Brå) i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. I uppdraget ingår att mer allmänt belysa behov av och förutsättningar för att dela uppgifter om individer och brott samt andra uppgifter som är av betydelse för det lokala brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska ha huvudfokus på informationsdelning mellan polisen och kommuner, men bör i möjligaste mån även omfatta en analys av vilka behov som finns av informationsdelning med andra aktörer. I regeringsbeslutet anges att en särskild utredare har lämnat förslag i fråga om informationsutbytet vid samverkan mot terrorism mellan bl.a. , och Transportstyrelsen (SOU 2018:65) som nämnts tidigare. Brå ska i tillämpliga delar beakta utredningens förslag. Uppdraget till Brå ska redovisas till () . I regleringsbrev har regeringen gett myndigheten i uppdrag att redovisa antalet misstänkta personer som lagförts och antalet beslut i åtalsfrågan när det gäller terroristbrottslighet samt att beskriva eventuella svårigheter och utmaningar med att utreda och lagföra terroristbrottslighet. Av årsredovisning framgår att alla brottsmisstankar om terrorism och finansiering av terrorism hanteras vid riksenheten för säkerhetsmål och att har stärkt sin beredskap för att ta hand om utredningar av terroristbrottslighet (jfr bet. 2018/19:JuU16). redovisade vid riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen (bet. 2019/20:JuU1) att regeringen pekar på att bekämpandet av terrorism är ett ansvar för hela samhället och att samverkan mellan ansvariga aktörer är en förutsättning för att arbetet ska bli framgångsrikt. Det är även av största vikt att har en bred och effektiv terrorismlagstiftning. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs på området. Utskottet delar regeringens uppfattning att det förebyggande arbetet mot radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism är särskilt viktigt och att arbetet behöver förstärkas. avstyrkte i betänkande 2017/18:JuU35 ett motionsyrkande om att införa en ny sorts samordningsfunktion för att stärka samordningen mellan Säkerhetspolisen, , , och andra berörda myndigheter. Utskottet ansåg inte att det framkommit någon omständighet som gav anledning att ta något sådant initiativ. I samma betänkande avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att Säkerhetspolisen ska få tillgång till asylsystem. Utskottet hänvisade till sitt tidigare ställningstagande vid behandlingen av ett liknande motionsyrkande i betänkande 2016/17:JuU18 där utskottet motiverade sitt ställningstagande bl.a. med att frågan utreddes av de båda myndigheternas rättsavdelningar under överinseende (rskr. 2016/17:223). Utskottet vidhöll i betänkande 2018/19:JuU16 Terrorism sin tidigare inställning och konstaterade att utskottet tidigare avstyrkt motionsyrkanden om att inrätta en ny sorts nationell samordningsfunktion. Som framgår ovan pågår det på flera håll arbeten för att förbättra möjligheterna för myndigheter att utbyta information. Detta är bra men enligt utskottets mening inte tillräckligt. För att ge Säkerhetspolisen bättre möjligheter att utreda möjliga säkerhetshot bör man säkerställa att myndigheten ges direktåtkomst till asylsystem. Det är därför viktigt att beredningen av skrivelserna från respektive Säkerhetspolisen i denna fråga bedrivs skyndsamt och att den leder fram till åtgärder som tillgodoser detta. Utskottet anser vidare att myndigheter i större utsträckning än borde kunna utbyta information för att förebygga och förhindra brott utan att hindras av sekretessregler. Detta gäller inte minst vid informationsutbyte mellan Säkerhetspolisen och kommuner i arbetet mot radikalisering. Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen bör ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att dels säkerställa att Säkerhetspolisen i tillräcklig omfattning har direktåtkomst till asylsystem, dels öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter för att förebygga och förhindra brott. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2019/20:553 (SD) yrkande 23, 2019/20:555 (SD) yrkande 22 och 2019/20:3067 yrkande 16. deltar tillsammans med 15 andra myndigheter i den samordningsfunktion för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism som finns inom . Som framgår ovan har utskottet tidigare avstyrkt motionsyrkanden om att inrätta en ny sorts nationell samordningsfunktion som föreslås i motion 2019/20:3067 (M) yrkande 10. Utskottet anser inte att det i detta ärende har framkommit några omständigheter som ger anledning för att ta ett nytt initiativ. CVE inrättades 2018 vid Brå, som är en myndighet under som har hand om övrig brottsbekämpning och brottsförebyggande verksamhet. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en utvärdering av myndighetstillhörigheten för det nationella centret och avstyrker därmed motion 2019/20:3366 (L) yrkande 1. Som framgått ovan har i lämnat ett förslag till regional samordning för arbete mot våldsbejakande extremism som innebär att en samordningstjänst inrättas hos länsstyrelserna för att stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Förslaget bereds nu inom . Brå har i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill inte föregripa den beredning som pågår och avstyrker motion 2019/20:3366 (L) yrkandena 2 och 8. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen dels bör ta fram nationella riktlinjer för att hantera s.k. återvändare, dels bör säkerställa att återvändare kan kallas till förhör, och tillkännager detta för regeringen. avslår två motionsyrkanden om häktning av återvändare. Jämför reservation 12 (S, C, V, MP) och 13 (SD). Enligt kommittémotion 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 20 och motion 2019/20:3212 av m.fl. (SD) yrkande 5 ska alla som befunnit sig i terroristkontrollerade områden eller som kan misstänkas ha haft något med terrorgrupper att göra systematiskt kunna häktas och utredas så snart de återvänder. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3067 yrkande 15 att nationella riktlinjer för att hantera s.k. återvändare ska tas fram. Säkerhetspolisen bör få möjlighet att kalla varje person som rest för att ansluta sig till en terroristorganisation till förhör. krävs det att det pågår en förundersökning av ett brott där den som återvänt figurerar i utredningen. I kommittémotion 2019/20:3366 av m.fl. (L) yrkande 7 yrkas på ett tillkännagivande om brottsutredning av s.k. återvändare. Många som deltagit i terrorgruppers verksamhet har återvänt till . Det är viktigt att samtliga utreds för brott. Som nämnts har CVE vid Brå uppdraget att stärka och utveckla det kunskapsbaserade arbetet med förebyggande åtgärder nationellt, regionalt och lokalt samt att ge behovsanpassat stöd till aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism. I detta arbete har behovet av ett förstärkt stöd till individrelaterade åtgärder gentemot t.ex. avhoppare och återvändare lyfts fram. öppnade centret en stödfunktion för yrkesverksamma personer som behöver stöd i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Skriften våldsbejakande extremism är framtagen av Kommuner och Landsting (SKL) för att beskriva vad kommunen kan göra i arbetet mot våldsbejakande extremism. Den tar också upp kommunernas ansvar och den lagstiftning som gäller inom respektive verksamhetsområde kopplat till våldsbejakande extremism samt hur kommunen kan hantera återvändare. Pågående utrednings- och beredningsarbete budgetproposition redovisas att samhällets beredskap och förmåga att förebygga våldsbejakande extremism ska utvecklas på lokal, regional och nationell nivå (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 27). Säkerhetspolisen fokuserade bl.a. på de personer som har återvänt till efter att ha rest till konfliktområden, framför allt i och , för att ansluta sig till en terroristorganisation. De personernas avsikt och förmåga att begå terroristbrott eller andra allvarliga brott har bedömts individuellt. En förundersökning inleds om det finns anledning att anta att brott har begåtts. Säkerhetspolisen har också deltagit i det tidiga brottsförebyggande arbetet för att hotet från våldsbejakande extremistmiljöer ska minska på . För Säkerhetspolisens del rör det sig exempelvis om att sprida kunskap till andra myndigheter och samhällsaktörer så att de tidigt kan reagera på olika företeelser som tyder på en avsikt att begå brott. har haft regeringens uppdrag att ta fram en vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder från strider för våldsbejakande grupper i utlandet, samt individer som är involverade i våldsbejakande extremistiska miljöer i och dessa individers närstående (Ku2017/01469D). I linje med uppdraget har erfarenheter samlats in från berörd personal i kommuner med erfarenhet av våldsbejakande extremism. I detta stödmaterial tydliggörs regelverket på området samt vilka förutsättningar och andra relevanta aktörer har att samverka om frågorna. Materialet belyser möjligheter att ge insatser utifrån behov till personer som är eller har varit involverade i våldsbejakande extremistiska rörelser samt stöd till deras närstående. beslutade enligt regeringens förslag att öka anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete med –2025 för att finansiera statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin mot våldsbejakande extremism (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4, bet. 2019/20:JuU1, rskr. 2019/20:103). har tillkännagett för regeringen att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137). har även tillkännagett dels behovet av avhopparverksamhet och att regeringen överväger statlig avhopparverksamhet, dels behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (bet. 2016/17:KU23 punkt 8, rskr. 2016/17:294). Av budgetpropositionen framgår i denna del att regeringen har tagit initiativ till ett åtgärdspaket som finansierades med ca . Inom ramen för detta gavs uppdrag till flera myndigheter. arbete med dessa frågor har redovisats. har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personal som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ju2018/02957/, Ku2016/02296/D). Kriminalvården har utvecklat vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i dessa frågor samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988/, Ju2017/08663/). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har vidare intervjuat ungdomar om deras erfarenheter (Ku2016/02190/D) och har lyssnat till barn med direkta och indirekta erfarenheter av våldsbejakande islamistisk extremism samt sammanställt befintlig forskning om barns erfarenheter (Ku2018/00061/D). Även har tagit fram kunskapsstöd för skolans personal om hur de ska hantera frågor om våldsbejakande extremism (U2018/04061/S). Effekterna av regeringens åtgärdspaket har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av regeringens insatser (Ku2018/02222/D). När det gäller kommunernas kunskap anger av de kommunala samordnare som tillfrågats i Statskontorets utvärdering att de har haft nytta av det arbete som utfördes av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism (Ju 2014:18). Det är nu CVE vid Brå som har uppdraget att samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt att verka för en kunskapsbaserad praktik. Regeringen bedömer att de genomförda insatserna har bidragit till ökad kunskap om våldsbejakande extremism hos berörda aktörer och även beredskap att hantera individer som är involverade i våldsbejakande extremism. pågår ett arbete med att analysera hur den nationella samordningen kan stärkas av insatser till individer som är involverade i kriminella miljöer eller i våldsbejakande extremism. Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. har även tillkännagett för regeringen att det finns ett behov av att införa ett nationellt exitprogram (bet. 2018/19:JuU13 punkt 3, rskr. 2018/19:192). I regeringsförklaringen framhöll statministern att ett nationellt exitprogram ska införas för att få fler att lämna kriminaliteten bakom sig. pågår ett arbete med att analysera hur den nationella samordningen kan stärkas för insatser till individer som är involverade i kriminella miljöer eller i våldsbejakande extremism. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Det framgår av Brås regleringsbrev att Brå enligt ett regeringsbeslut (Ju2019/03561/) ska förbereda inordnandet av uppgiften att handlägga och fatta beslut om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Regeringen ger i regleringsbrevet Brå i uppdrag att genomföra överföringen respektive inordnandet av uppgiften att handlägga och fatta beslut om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism i Brå fr.o.m. . Båda uppdragen skulle redovisas till regeringen () . Av redovisningen ska det framgå hur uppgiften har organiserats och personella konsekvenser av förändringen. Regeringen har i de årliga skrivelser till regeringen (skr. 2017/18:75 och 2018/19:75) bl.a. framhållit att regeringen gett nya uppdrag till , och Kriminalvården att vidareutveckla respektive myndighets arbete ytterligare när det gäller det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Det handlar om att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism, om att utveckla arbetet med individer som är involverade i våldsbejakande extremism samt om vägledning för insatser till individer som är i riskzonen.