bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — I kommittémotion 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 17 i denna del begärs ett tillkännagivande om avvisningar och utvisningar. Utvisning på grund av brott bör bli en betydligt vanligare rättsverkan än vad som är fallet . Det bör exempelvis alltid gälla den som döms till minst sex månaders fängelse. Om en utvisning på grund av brott inte går att verkställa, exempelvis för att det inte finns något mottagarland eller för att en verkställighet skulle innebära ett konventionsbrott, ska utvisningsbeslutet kunna genomföras när verkställighetshindren inte längre föreligger. I partimotion 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att utvisning av personer utan svenskt medborgarskap alltid bör prövas även när det gäller grova vålds- och sexualbrott i när relationer. Reglerna bör ändras så att grova vålds- och sexualbrott samt våld i nära relationer som är exempel på brottslighet som signalerar en form av hot både mot offret och mot andra människor i samma situation, oftare föranleder utvisning. I kommittémotion 2019/20:3068 av (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att den dömdes anknytning till ska väga mindre tungt när utvisningsfrågan prövas i förhållande till vad som är fallet . Det bör i ökad utsträckning tas hänsyn till att en utländsk medborgare som utvisas kan hålla kontakt med familj och andra via telefon, e-post, m.m. Även i kommittémotion 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att den dömdes anknytning till ska väga mindre tungt när utvisningsfrågan prövas. I motion 2019/20:897 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att betydligt fler utländska medborgare som begår hedersrelaterade brott samt vålds- och sexualbrott ska utvisas och att mindre hänsyn ska tas till deras anknytning till . Fler utländska medborgare som begår hedersrelaterade brott samt vålds- och sexualbrott bör utvisas , och mindre hänsyn bör tas till deras anknytning. I motion 2019/20:1074 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur fler utländska brottslingar kan dömas till utvisning genom att det inte tas lika stor hänsyn till anknytningen till när utvisningsfrågan prövas. I motion 2019/20:2370 av (M) begärs ett tillkännagivande om att betydligt fler utländska brottslingar ska utvisas och fler på livstid samt att mindre hänsyn ska tas till deras anknytning till . En person som begått exempelvis en grov gruppvåldtäkt bör alltid utvisas. I motion 2019/20:2840 av Boriana (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att när en domstol överväger om en utlänning bör utvisas ska betydligt mindre hänsyn än tas till utlänningens levnadsomständigheter, familjeförhållanden och tid i . (M) begär i kommittémotion 2019/20:3068 yrkande 7 ett tillkännagivande om att tiden för återreseförbud för brott ska förlängas och i yrkande 8 ett tillkännagivande om att straffen vid olovlig vistelse efter återreseförbud för brott ska skärpas. Om en person begår ett allvarligt brott såsom grov våldtäkt eller grovt rån och saknar anknytning till är det till rimligt med ett återreseförbud på livstid. aktualiseras livstids återreseförbud i regel först vid ett straffvärde eller längre. Vidare är det angeläget att den som begår brott och som följd av detta utvisas inte återvänder till i strid med återreseförbudet. Straffminimum för olovlig vistelse i strid med återreseförbud på grund av brott bör höjas från fängelse till fängelse . Även i kommittémotion 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om att tiden för återreseförbud för brott ska förlängas och i yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om att straffen vid olovlig vistelse efter återreseförbud för brott ska skärpas. har tidigare uttalat att utlänningar som kommer för att vistas eller bo i ska följa svensk lagstiftning. underströks vikten av att det finns en balans mellan brottets allvar och de påföljder som det ska kunna medföra. Utskottet ansåg därför att regeringen bör se över lagstiftningen och återkomma med förslag som möjliggör att utvisning av utlänningar som begår brott i ska kunna ske i fler fall än vad som är fallet och oavsett om det finns risk för återfall eller inte bör utvisning vara möjligt även för brott med ett lägre straffvärde än dagens praxis . Utskottet föreslog således att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att utvisning på grund av brott bör kunna komma i fråga i fler fall. följde utskottets förslag (bet. 2018/19:SfU16, rskr. 2018/19:177). Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder , anger att utredningsdirektiv håller på att tas fram. Utskottet noterar även att regeringen i direktiven till Kommittén om den framtida svenska migrationspolitiken aviserar att en utredare ska ges i uppdrag att se över reglerna för utvisning på grund av brott och reglerna för att neka eller återkalla uppehållstillstånd med anledning av brott samt hur dessa beslut ska kunna verkställas på ett rättssäkert och effektivt sätt (dir. 2019:32). Vidare framgår av den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen och och Liberalerna att reglerna för utvisning av icke-svenska medborgare som döms för hedersrelaterade brott och hatbrott ska skärpas och att frågan om utvisning alltid ska prövas vid sådana brott (p.42). Utskottet noterar vidare att Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter överlämnat sitt betänkande (SOU 2020:16). Utredningen föreslår bl.a. en ny lag som gör det lättare att utvisa kvalificerade säkerhetshot och skärpta straff för utvisade som trotsar återreseförbud till eller bryter mot anmälningsskyldigheten. Utredningen har haft i uppdrag att se över lagen om särskild utlänningskontroll, utlänningslagen och utlänningsförordningen. Utskottet anser att pågående utredningar och beredningen av utredningsförslag bör avvaktas. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2019/20:897 (M), 2019/20:1074 (M), 2019/20:1906 (M) yrkande 2, 2019/20:2370 (M), 2019/20:2840 (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2936 (M), 2019/20:3059 (M) yrkande 5, 2019/20:3061 (M) yrkande 13, 2019/20:3068 (M) yrkandena 6–8, 2019/20:3368 (M) yrkandena 30, 31 och 34–36, 2019/20:541 (SD) yrkandena 14, 15 och 17, 2019/20:555 (SD) yrkande 23, 2019/20:722 (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:823 (SD) yrkande 18, 2019/20:3056 (SD) yrkande 1, 2019/20:3248 (C) yrkande 30, 2019/20:2988 (KD) yrkande 17 i denna del och 2019/20:2016 (L) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om viseringsfrihet för Kosovo och visum för e-sport. I rådets förordning (EG) nr 539/2001 regleras bl.a. vilka tredjeländers medborgare som behöver alternativt inte behöver visering. Enligt förordning (EG) nr 810/2009, den s.k. viseringskodexen, som är direkt tillämplig i , ska en visering i regel vara tidsbegränsad och gälla för . Enligt 2 kap. 3 § UtlL ska en utlänning som reser in eller vistas i ha en Schengenvisering eller en nationell visering om han eller hon inte har uppehållstillstånd, ställning som varaktigt bosatt eller är nordisk medborgare. Undantag från kravet på visering gäller även bl.a. för EES-medborgare och asylsökande. Enligt 3 kap. 4 § UtlL får en nationell visering beviljas om det finns särskilda skäl. En sådan visering ger tillstånd att resa in i och vistas i . Viseringen får endast beviljas än , dock högst . Visum kan beviljas för att bl.a. besöka släkt eller vänner, turistbesök, delta i idrottsturneringar, kulturellt utbyte, annat särskilt angett syfte av t.ex. personlig eller ekonomisk natur och genomresa med flyg (transit). I motion 2019/20:436 av (C) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att se över regler så att e-sportare räknas som andra atleter. Motionären anser att det bör bli lättare för personer från andra länder som vill komma och delta i e-sportens tävlingar. (KD) begär motion 2019/20:11 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att Kosovo får visumfrihet. Viseringsfrihet för Kosovo skulle enligt motionären bidra till att EU:s, däribland , handel med Kosovo skulle öka. Vidare har många invånare som har familjerelationer till och Kosovo och visumfrihet skulle underlätta dessa relationer. Även i motion 2019/20:1859 av (S) begärs ett tillkännagivande om att verka för visumfrihet för befolkningen i . Motionären anför att viseringsfrihet bidrar till att öka den europeiska integrationen och är en viktig del av EU:s politik gentemot regionen. Viseringsfrågor regleras på EU-nivå och är fullt ut harmoniserade. I viseringsförordningen regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav vid resa till ett EU-land. Utskottet kan således konstatera att inte ensidigt kan införa krav på visering gentemot vissa länder eller undanta länder från detta krav. har varit stödjande i de västra . Frågan om visumfrihet drevs aktivt under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 då , och erhöll viseringsfrihet. För att bevilja viseringsfrihet för Kosovo krävs att EU:s medlemsstater fattar beslut med kvalificerad majoritet. Det är inte känt när frågan kommer att behandlas av rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF). Frågan bereds även inom och en säkerhets- och migrationsrelaterad analys pågår. Utskottet anser med det härtill anförda, med beaktande av det arbete som pågår, att det saknas skäl för att nu göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2019/20:11 (KD) yrkande 1 och 2019/20:1859 (S). E-sport (elektronisk sport) är ett samlingsbegrepp för tävlingar som utförs på datorer eller spelkonsoler där de tävlande spelar olika sorters datorspel mot varandra och omfattas inte av undantag från krav på visering. Utskottet har i tidigare ställningstaganden, bl.a. 2017/18:SfU15, uttalat att utskottet inte är berett att föreslå speciella visumregler för e-sportare. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Därmed avstyrks motion 2019/20:436 (C) yrkande 5. Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:524 av (SD), 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:1756 av m.fl. (C), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2683 av (SD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 4, 5 och 26, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 12, 15, 31 och 32, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 6–9, 14 och 21, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3147 av och (båda SD) och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 34. har tagit och tar ett stort ansvar för människor som har flytt från sina hemländer. Vi har varit det EU-land, eller hört till den grupp av EU-länder, som haft störst mottagande av asylsökande i förhållande till folkmängd. har tagit emot 300 000 asylsökande och väntas ytterligare 21 000 asylsökande . har en viktig uppgift att integrera de flera hundra tusen människor som redan har kommit . Den uppgiften blir bara möjlig att lösa med en stram migrationspolitik . integrationsproblem måste alltså vara ett viktigt ingångsvärde för en ny migrationspolitik. Migration och integration hör helt enkelt ihop. bör därför införa ett volymmål för asylmottagandet, som innebär ett betydligt mindre mottagande än . Nivåerna ska inte överstiga dem i , och . Det innebär 5 000 till 8 000 asylsökande , vilket motsvarar mottagandet i , och 2018 med hänsyn tagen till folkmängd. tog emot 21 500 asylsökande. Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1957 av (L) yrkande 2, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 12, 15, 31 och 32, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 6–9, 14 och 21 samt 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:524 av (SD), 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:1756 av m.fl. (C), 2019/20:1957 av (L) yrkande 1, 2019/20:2683 av (SD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 4, 5 och 26, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:3147 av och (båda SD), 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Ett första steg mot att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik är att identifiera grundläggande principer som bör vara gällande och fungera som riktlinjer vid utformningen av lagstiftningen. Inför eller i samband med en inresa bör det vara möjligt att genomföra en vandelsprövning som säkerställer att brottslingar inte kommer till . I vissa fall bör det kunna säkerställas att ingen utlänning för med sig allvarliga sjukdomar till landet, genom krav på intyg eller genomförd hälsokontroll. Vidare ska den som vill vistas här säkerställa sin rätt till vistelse före inresan. Om vistelsen kräver visering eller uppehållstillstånd måste vistelsen vara motiverad, följa regelverken och inte medföra en orimlig försörjningsbörda för . Grundläggande villkor för inresa och vistelse i måste godkännas och bekräftas av den enskilde för att säkerställa kännedom om svenska lagar och regler. För att den som avser att migrera till på förhand ska känna till krav och förväntningar och vilka möjligheter som finns för att bosätta sig här måste regelverken för uppehållstillstånd vara tydliga och lättillgängliga på olika språk. En möjlighet att med riktade kampanjer förklara hur migrationssystemet och samhället fungerar bör därför ses över. Synnerligen och särskilt ömmande omständigheter som grund för uppehållstillstånd bör avskaffas. Grunden är godtycklig och saknar motsvarighet i internationell och europeisk rätt. bör skärpa beviskraven i asylärenden och bevilja asyl endast om sökanden kan styrka asylskälen eller har kommit till utan att ha passerat ett säkert land på vägen. Enligt är en sådan skärpning möjlig. Asylprocessen ska ta veckor snarare än år och i huvudsak hinnas med sökanden vistas på ett transitcenter. Tills ett sådant system är på plats ska avtal med om mottagande av asylsökande endast tecknas frivilligt av kommunerna. Rätten för enskilda att kunna komma i säkerhet och få möjlighet till humanitär hjälp måste värnas. Så få som möjligt ska behöva fly och flykten ska ske på ett så säkert sätt som möjligt, och inom en så kort sträcka som möjligt. Principen om att asyl ska sökas i första säkra land är grundläggande. Asyl bör beviljas i endast om något grannland drabbas av en humanitär kris. För en sådan eventualitet bör därför en beredskap byggas upp. Så länge inte utgör närområde till någon kris ska svensk flyktingpolitik fokusera på att bistå där flyktingar befinner sig, för att nå de mest utsatta så snabbt som möjligt. Innan en ny tydlig lagstiftning baserad på de ovan nämnda principerna kan finnas på plats bör en ny tillfällig lag på garanterad miniminivå antas. Den s.k. gymnasielagen, som i praktiken har gjort långa väntetider till grund för uppehållstillstånd och möjliggjort för personer som inte har kunnat göra sin identitet ens sannolik, måste avskaffas. Skuggsamhället i måste bekämpas och därför måste det vara oattraktivt för utlänningar att stanna kvar efter ett avslag på en ansökan om uppehållstillstånd. De med avslagsbeslut måste tydligt se att valet att stanna illegalt enbart kan sluta med besvikelse. Hela den svenska samhällsapparaten måste arbeta för att i princip omöjliggöra ett illegalt liv i . För att kunna motverka tendenser till utanförskap och kriminalitet måste skuggsamhället kartläggas. har i en rapport pekat på att kraven på konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut sällan har uppfyllts. Detta är anmärkningsvärt eftersom migrationspolitiken är det politikområde som har haft och har starkast påverkan på det svenska samhället. Regeringen bör ta initiativ för stärkta konsekvensanalyser liksom för tydlig och omfattande statistik för all migration. Sådan statistik är nämligen en förutsättning för korrekta konsekvensanalyser. har i en annan rapport granskat situationen som uppstod med särskilt syfte att dra lärdomar av skeendet. Rapporten visar på behovet av förbättrade informationsflöden och ett tydligt samordningsansvar. För att undvika liknande skeenden framöver bör regeringen därför ta fram tydliga direktiv som säkerställer att varje aktivering av krisberedskap åtföljs av en rapportering till en högre instans, som i sin tur ska ta ansvar för ett enhetligt agerande hos samtliga aktörer och att samverkan sker där så behövs. När det gäller det svenska kvotflyktingmottagandet bör prioritet ges till utsatta flyktinggrupper, särskilt kvinnor, barn, funktionshindrade och hbtq-personer. Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2019/20:524 av (SD), 2019/20:1756 av m.fl. (C), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2683 av (SD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 4, 5 och 26, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 12, 15, 31 och 32, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 6–9, 14 och 21, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3147 av och (båda SD), 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. De senaste årens omsvängning av migrationspolitiken har drabbat ensamkommande barn och unga hårt. Införandet av tillfälliga lagen, långa handläggningstider och turerna kring bestämmelserna om uppehållstillstånd för gymnasiestudier har skapat både mycket lidande och stor stress. Självmord och självskadebeteende bland ensamkommande ökar som rättssäkerheten brister inom asylprövningen och de åldersbedömningar som används möter skarp kritik. Det är därför nödvändigt att de ensamkommande asylsökande som har varit i får permanent uppehållstillstånd. Migrations- och flyktingpolitik, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 4 och 26 samt 2019/20:524 av (SD), 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:1756 av m.fl. (C), 2019/20:1957 av (L) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2683 av (SD), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 12, 15, 31 och 32, 2019/20:3059 av (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3, 6–9, 14 och 21, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3147 av och (båda SD), 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Asylrätten ska värnas genom att en ordnad, human och långsiktigt ansvarsfull integrations- och migrationspolitik förs. Asylprövningen ska vara rättssäker och den som får nej på sin ansökan ska lämna landet. Söktrycket bör minskas genom att bl.a. tidsbegränsade uppehållstillstånd införs. Tillfälliga lagen har begränsat möjligheterna att få uppehållstillstånd, och bl.a. togs möjligheten att få uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter bort. Ett införande av en liknande humanitär skyddsgrund bör utredas av den migrationspolitiska kommittén. En inspektion för migrationsfrågor bör inrättas. Den ska verka för rättssäkerhet och effektivitet, upptäcka systembrister, säkerställa korrekt tillämpning och ett fungerande samarbete mellan berörda myndigheter. Giltighetstiden för uppehållstillstånd, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 13. I en ny permanent migrationslagstiftning ska tidsbegränsade uppehållstillstånd ingå som grund. System med tidsbegränsade uppehållstillstånd finns i bl.a. , , , , och . Att kunna behärska svenska språket är en nyckel till samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner. Därför ska grundläggande kunskaper i svenska språket vara ett krav för permanent uppehållstillstånd i en ny migrationslagstiftning. För den som arbetar och försörjer sig själv ska det få positiva konsekvenser, även i ett migrationsperspektiv. Tidsbegränsat uppehållstillstånd ska därför kunna omvandlas till permanent uppehållstillstånd vid arbete och egen försörjning. En sådan möjlighet finns i tillfälliga lagen. Ett krav ska dock införas på arbete och egen försörjning innan ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Det ska inte vara möjligt att uppfylla kravet genom inkomst från en subventionerad anställning. Giltighetstiden för uppehållstillstånd, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 3–5. Endast svenska medborgare bör ha en självklar och permanent rätt att vistas i , och en utlänning som har för avsikt att stanna permanent bör därför sträva efter att bli svensk medborgare. Ett uppehållstillstånd bör således alltid vara tidsbegränsat. Ett uppehållstillstånd bör vara tydligt kopplat till den grund på vilken det har beviljats och bör kunna ges olika längd och det bör finnas ett tydligt och enkelt system för förlängning av ett tillstånd. Giltighetstiden för uppehållstillstånd, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24 samt 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 3–5. Möjligheten att få permanent uppehållstillstånd bör utökas. Tillfälliga lagen innebär att arbete är den enda vägen till permanent uppehållstillstånd. För att kunna återförenas med sin familj gäller även ett strängt försörjningskrav. Det innebär att arbete och tillräcklig inkomst får större betydelse än skyddsbehov för den asylsökandes rätt att få stanna i och återförenas med sin familj. Bestämmelserna skapar dessutom incitament för asylsökande att välja arbete framför utbildning, validering eller snabbspår. Så länge tillfälliga lagen gäller bör den incitamentsstruktur som gör att asylsökande väljer arbete förändras. En möjlighet till permanent uppehållstillstånd bör därför införas för dem som deltar i snabbspår, etableringsinsatser inom bristyrken eller subventionerade anställningar. För att en anställning ska leda till permanent uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen måste anställningen ha anmälts till av arbetsgivaren. Permanent uppehållstillstånd får endast beviljas om en sådan anmälan har gjorts innan fattar sitt beslut. Ordningen innebär att en omständighet som arbetstagaren inte kan råda över och svårligen kan kontrollera får avgörande betydelse för möjligheten att få permanent uppehållstillstånd. En enkel administrativ miss av arbetsgivaren kan få stora konsekvenser.