bet · H701AU10 · 2020-03-26 00:00:00 — Utskottet noterar vidare att står i begrepp med att genomföra en ny tillsynsinsats som riktar sig till den högsta ledningen i kommuner och regioner. I tillsynen ska kontrolleras att ledningen styr och följer upp arbetsmiljöarbetet så som arbetsmiljölagen kräver. I insatsen ska även förskolor i varje kommun inspekteras, för att se hur kommunens arbetsmiljöarbete fungerar i praktiken ute på förskolorna. Utskottet noterar slutligen att regeringen har tillsatt en nationell samordnare med uppdrag att stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg om äldre (S 2019:04). Uppdraget syftar bl.a. till att främja en god arbetsmiljö och hållbar kompetensförsörjning. Med det anförda ser utskottet inte anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för stärkt tillsyn inom området vård, skola och omsorg. När det särskilt gäller sexuella trakasserier i arbetslivet vill utskottet även detta år hänvisa till den digitala plattform för information med stöd till arbetsgivare för att förebygga och förhindra sexuella trakasserier i arbetslivet som tillsammans med tagit fram på uppdrag av regeringen. Utskottet vill vidare uppmärksamma det uppdrag har fått att vidta särskilda kunskapshöjande informationsinsatser för att arbetsgivare ska ha kännedom om kraven i diskrimineringslagen på aktiva åtgärder, däribland arbetet mot sexuella trakasserier (A2019/01324/MRB). I uppdraget ingår att tillsammans med utveckla den digitala plattformen och sprida information om plattformen. Det är som bl.a. tar upp i en av sina motioner viktigt att synliggöra och förbättra kvinnors hälsa i arbetslivet. Utskottet konstaterar att förslag om att bör få i uppdrag att verka för kvinnors hälsa har behandlats av utskottet tidigare, se betänkande 2018/19:AU10 (s. 19 f.). Utskottet vill fortfarande framhålla betydelsen av en kraftfull arbetslivsforskning samt betona att är en viktig aktör genom att de har i uppdrag att bl.a. bedriva informations-, kommunikations- och analysverksamhet inom arbetsmiljöområdet. Inte heller ser utskottet behov av att rikta några uttalanden till regeringen med anledning av det nämnda yrkandet. föreslår vidare att inleder ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom s.k. arbetsmiljödeklarationer. Utskottet konstaterar att även detta är ett förslag som utskottet har behandlat tidigare, senast under förra . Utskottet är förvisso öppet för att nya metoder kan behöva prövas i arbetet för att skapa förutsättningar för en god arbetsmiljö men anser fortfarande inte att det finns anledning att införa s.k. arbetsmiljödeklarationer. När det gäller motionen om att det behövs fler åtgärder för att förebygga skador från asbest har utskottet behandlat liknande yrkande tidigare, se betänkande 2018/19:AU10 (s. 18). Utskottet noterar den utförliga information om bl.a. risker med asbest och hur arbete med asbest eller asbesthaltigt material bör utföras som finns på webbplats och anser inte heller att det finns något behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen. När det avslutningsvis gäller de två enskilda motionsyrkandena om att ge goda förutsättningar för sitt arbete respektive behovet att se över styrningen av myndighetens tillsyn instämmer utskottet givetvis med motionärerna i att det är angeläget att har tillräckliga resurser och en ändamålsenlig styrning, men ser inte att det finns anledning för att rikta något uttalande till regeringen i enlighet med något av motionsyrkandena. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att tillsätta en utredning om företagshälsovården. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande lagstiftning och pågående arbete. Jämför reservation 15 (M) och 16 (V). anser i kommittémotion 2019/20:2927 av m.fl. att det förebyggande arbetet som gäller psykisk ohälsa måste bli bättre och förespråkar att arbetet med förebyggande behandlingar som gäller psykisk ohälsa inom ramen för företagshälsovården ska stärkas (yrkande 8). anser i partimotion 2019/20:1633 av m.fl. att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företags-hälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas (yrkande 1). Utredningen bör enligt partiet göras i samverkan med arbetsmarknadens parter. Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren se till att de anställda har tillgång till den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbets-miljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Enligt 12 § föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ska arbetsgivaren, när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering, anlita företagshälsovård eller motsvarade sakkunnig hjälp utifrån. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning och ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. Genom sin roll som oberoende och sammanhållen expertresurs har företags-hälsovården en unik möjlighet att se sambanden mellan hälsa och arbetsmiljö på både organisations-, grupp- och individnivå. Företagshälsovårdens arbete är enligt utskottet en central beståndsdel i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och för att underlätta återgång i arbetet. tar i sin motion upp företagshälsovården som en viktig aktör när det gäller förebyggande arbete som gäller psykisk ohälsa. Som utskottet anfört ovan i avsnittet Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m. är den ökande psykiska ohälsan något som måste tas på allra största allvar. Utskottet håller med om att det förebyggande arbetet som gäller psykisk ohälsa måste bli bättre och anser att en central del i detta är att sörja för en väl fungerande företagshälsovård. Utskottet konstaterar att Myndigheten för arbetsmiljökunskap enligt sin instruktion har till uppgift att följa och främja företagshälsovården. Myndigheten ska bl.a. arbeta med att utveckla och tillgängliggöra evidensbaserade riktlinjer, verktyg och vägledningar för aktörer inom företagshälsovården. Utskottet noterar att en av de riktlinjer som myndigheten har tagit fram handlar just om psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Målet med den nämnda riktlinjen är att ge företagshälsan ett forskningsbaserat och kvalitetssäkrat underlag för att stödja arbetsgivares förebyggande arbete mot arbetsrelaterad psykisk ohälsa. Riktlinjerna omfattar också vägledning i arbetssätt och metoder för att utreda och arbeta med åtgärder när någon drabbats av psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Myndigheten för arbetsmiljökunskap har också att arbeta med förutsättningarna för företagshälsovårdens kompetensförsörjning. På uppdrag av regeringen har myndigheten kartlagt och analyserat utbildningsbehovet för yrkesgrupper inom företagshälsovården. Arbetet, som presenteras i rapporten (FHV 2019:2), visar att det finns ett behov av åtgärder för bättre kompetensförsörjning och utbildningar för samtliga yrkeskategorier inom företagshälsovården. Utskottet välkomnar att regeringen utifrån resultaten av detta uppdrag, genom regleringsbrevet , gett Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur utbildningssituationen för läkare som arbetar inom företagshälsovården kan lösas. Förslagen ska tas fram i samverkan med och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar arbetet med att utveckla företagshälsovården och förutsätter att regeringen följer utvecklingen noga och vid behov ytterligare intensifierar arbetet med att sörja för en god företagshälsovård. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till det initiativ som regeringen tog till ett trepartsarbete, under ledning av socialförsäkringsministern, benämnt Samling för friskare arbetsplatser. Arbetet bygger på att arbetsmarknadens parter har kommit överens om en partsgemensam avsiktsförklaring för respektive sektor för att bidra till friska arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. De åtgärder som ingår i avsiktsförklaringarna innebär såväl förbättringar i arbetsmiljön som bättre möjligheter för sjukskrivna anställda att återgå i arbete. Regeringen har återkommande samtal med parterna för att följa upp det påbörjade arbetet och effekterna på sjukfrånvaron. Vid dessa möten stäms av hur arbetsgivare och fackliga organisationer arbetar för att ingen ska behöva bli sjuk av sitt jobb men att den som faktiskt blir det ska få ett bra stöd. Liksom regeringen har utskottet höga förväntningar på det arbete som arbetsmarknadens parter har åtagit sig. När det gäller yrkande om behovet av att tillsätta en utredning med uppdrag att bl.a. se över hur företagshälsovården kan göras obligatorisk konstaterar utskottet att likalydande yrkande från har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2018/19:AU10 (s. 25). Liksom tidigare vill utskottet framhålla att det finns tydliga lagstadgade krav på arbetsgivare att tillhandahålla företagshälsovård. Utskottet välkomnar sammantaget det arbete som pågår med att utveckla företagshälsovården och menar att de insatser som vidtagits på området bör kunna leda till att tillgången till företagshälsovård ökar. Det pågående arbetet får anses ligga väl i linje med förslag. Det finns heller inte skäl att tillsätta en utredning så som förespråkas av . Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet de båda motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om arbetskläder för förskolepersonal. Utskottet hänvisar till att det inte omfattas av arbetsmiljölagstiftningen att tillhandahålla sådana kläder och menar att det i första hand är en fråga för arbetsmarknadens parter att lösa i förhandlingar. (SD) anser i motion 2019/20:683 att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta ett klädbidrag till förskolepersonal. När det gäller arbetskläder ger arbetsmiljölagstiftningen inte utrymme att ställa krav på att arbetsgivaren ska tillhandahålla arbetskläder som inte relaterar till skyddsbehov hos arbetstagarna. Tillgång till arbetskläder inom förskola och annan pedagogisk omsorg är förvisso en angelägen fråga, inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv, men sådana mer generella krav på arbetskläder som inte handlar om personlig skyddsutrustning är en fråga som utskottet anser att det i första hand ankommer på arbetsmarknadens parter att lösa i förhandlingar. Utskottet avstyrker därmed den aktuella motionen. Åtgärder mot ofrivillig deltid Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att motverka ofrivillig deltid. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 17 (L) och särskilt yttrande 5 (C). uppmärksammar i kommittémotion 2019/20:3259 av m.fl. den deltidsnorm som ofta råder för kvinnor. Partiet anser att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden måste brytas, bl.a. genom att man ser över hur arbetsmarknadens parter kan skapa förutsättningar för fler att arbeta heltid (yrkande 7). Liberalerna konstaterar i partimotion 2019/20:2057 av m.fl. att skillnaderna är alltför stora mellan kvinnor och män när det gäller i vilken utsträckning de deltar i arbetskraften. Liberalerna anser att det krävs ytterligare åtgärder från kommuner och regioner för att motverka den ofrivilliga deltiden i kvinnodominerade yrken, t.ex. regelbundna undersökningar om medarbetarna är nöjda med sin anställningsgrad (yrkande 2). Motionerna i detta avsnitt handlar om förutsättningarna för arbetsmarknadens parter och kommuner och regioner att förstärka arbetet för att motverka den ofrivilliga deltiden. Utskottet har behandlat motsvarande förslag tidigare, senast i betänkande 2018/19:AU10 (s. 28). Utgångspunkten på den svenska arbetsmarknaden bör enligt utskottet vara att heltidsarbete är och att deltid ska vara en möjlighet för både kvinnor och män. Den problembild som och Liberalerna redogör för i sina motioner delas av utskottet. En minskning av den ofrivilliga deltiden är bl.a. en viktig jämställdhetsfråga. Heltidsarbete är viktigt för möjligheterna till egen försörjning och för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Utskottet kan konstatera att arbetsmarknadens parter, särskilt i kvinnodominerade sektorer och branscher, bedriver ett aktivt gemensamt arbete för att främja heltidsarbete. Utskottet vill även detta år särskilt lyfta fram det partsgemensamma utvecklingsprojektet som drivs av Kommuner och Regioner (SKR) och –2021 där målet är att heltidsarbete ska bli norm inom välfärden. Projektet har ett tydligt jämställdhetsfokus. Utskottet noterar också det arbetsgivarpolitiska jämställdhetsprogram som SKR antagit för att öka jämställdheten i kommuner och regioner. Programmet består av nio punkter, och kopplat till varje punkt finns praktiska verktyg och metoder som kommuner och regioner kan använda i sitt lokala arbete för att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. I sammanhanget vill utskottet vidare lyfta fram den kommission för jämställda livsinkomster som regeringen alldeles tillsatt (dir. 2020:22). Kommissionen har som övergripande uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Uppdraget ska redovisas med en delredovisning . Utskottet kommer med stort intresse att följa kommissionens arbete. Utskottet konstaterar att bl.a. SKR bedriver ett brett och målinriktat arbete för att motverka ofrivillig deltid och främja jämställdhet. Utskottet ser därför inte skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder i enlighet med förslagen i motionerna och avstyrker därför de båda motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. generell arbetstidsförkortning, arbetstidens förläggning och jourarbete. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om arbetstidsfrågor. Jämför reservation 18 (V) och särskilt yttrande 6 (SD). menar i kommittémotion 2019/20:1620 av m.fl. att förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning är goda. En generell arbetstidsförkortning skulle enligt partiet bidra till att minska ohälsan, öka jämställdheten, minska klyftorna på arbetsmarknaden och bidra till en hållbar utveckling. Partiet anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att belysa möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning. I partimotion 2019/20:1633 av m.fl. anser att s.k. delade turer bör begränsas genom lagstiftning (yrkande 13). De försök som fackförbund har gjort för att begränsa delade turer genom avtal har varit bra men det behövs även stöd i lagstiftningen, exempelvis genom någon form av förbud, som kan utgöra grund för förhandlingar och avsteg i kollektivavtal. I motionen framförs även att 13 § arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 (yrkande 14). Ändringen föreslås mot bakgrund av att det sliter på människor att arbeta natt och att det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner av natt i samma lag. Vidare föreslås i motionen att arbetstidslagen ses över i syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en plats som arbetsgivaren anger och som inte är det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete (yrkande 15). Slutligen anser att arbetstidslagen bör ändras så att deltids-anställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid (yrkande 16). (S) anser i motion 2019/20:991 att den ökade användningen av s.k. delade turer bör stoppas, bl.a. på grund av de negativa effekterna för den fysiska och mentala hälsan och det sociala livet som delade turer orsakar. Regeringen bör enligt motionären överväga åtgärder för att stävja användningen av delade turer. (SD) anser i motion 2019/20:13 att förbättringar och andra förslag på åtgärder kring arbetsmiljö och arbetsmarknad för nattarbetare bör utredas. m.fl. (MP) föreslår i motion 2019/20:3309 en översyn av hur normalarbetstiden kan sänkas (yrkande 1). Enligt motionärerna bör det utredas i ett första steg hur normalarbetstiden kan sänkas . Motionärerna föreslår även att man utreder en modell för en stabil samhällsekonomi inom naturens ramar där arbetstid är en regulator för att uppnå ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet (yrkande 2). Med utgångspunkten att en jämnare fördelning av lönearbete, fri tid och konsumtionsutrymme är en nyckel till en hållbar ekonomi, anser motionärerna vidare att det även bör utredas hur steg mot kortare normalarbetstid än ska kunna tas (yrkande 3). I motion 2019/20:797 anser Amineh Kakabaveh (-) att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna lagförslag om att införa som ordinarie arbetstid. Arbetstidslagen (1982:673) innehåller bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta , och . Den tar även upp bl.a. jourtid och beredskap, vilka raster och pauser en arbetstagare har rätt till och vad som gäller för nattvila m.m. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagar-organisation kan det antingen göras undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa bestämmelser enligt vad som anges i 3 § arbetstidslagen. Avvikelser får också göras från vissa bestämmelser med stöd av lokala kollektivavtal. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstids-frågorna i centrala kollektivavtal. Enligt arbetstidslagen får den ordinarie arbetstiden uppgå till högst . I ett antal yrkanden från bl.a. framförs förslag om ändringar i lagstiftningen på arbetstidsområdet. Liknande yrkanden har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2018/19:AU10 (s. 29 f.). Liksom tidigare vill utskottet betona att arbetsmarknadens parter har en central roll när det gäller hanteringen av de frågor som behandlas i detta avsnitt. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter uppträder på att ansvarsfullt sätt, och det ligger i modellens natur att det i första hand är parterna som bör diskutera och komma överens om arbetstidsfrågor i kollektivavtal. Arbetstidslagen ger parterna möjlighet att i stor utsträckning själva reglera arbetstidsfrågor och anpassa dem till de särskilda förhållanden som råder inom den aktuella sektorn eller branschen. Utskottet kan också konstatera att de flesta kollektivavtal innehåller bestämmelser om arbetstidens omfattning och förläggning. Utskottet står fast vid sin tidigare redovisade uppfattning att det i första hand är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar eller skärpta regler när det gäller jourtid och mertid m.m. När det gäller motionsförslagen om delade turer, dvs. att en arbetsdag delas upp i två eller flera arbetspass med längre obetald ledighet däremellan, konstaterar utskottet att det i föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) anges att arbetsgivaren ska vidta de åtgärder som behövs för att motverka att arbetstidens förläggning leder till ohälsa hos arbetstagarna. I de allmänna råden till samma bestämmelse anges att arbetsgivaren redan vid planeringen av arbetet bör ta hänsyn till hur arbetstidens förläggning kan inverka på arbetstagarnas hälsa. Som exempel på förläggning av arbetstider som kan medföra risker för ohälsa räknas bl.a. upp arbete och delade turer. När det gäller äldreomsorgen – ett område där delade turer förekommer i stor utsträckning – noterar utskottet med gillande att en nationell samordnare har regeringens uppdrag att stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (S 2019:04). Samordnaren ska bl.a. sprida goda exempel på arbetssätt, initiera förändringsarbete samt stödja kommunerna i arbetet med en hållbar kompetensförsörjning. Inom ramen för detta uppdrag finns möjlighet att uppmärksamma frågan om delade turer. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill också peka på det regeringsuppdrag som haft att genomföra en särskild tillsynssatsning inom äldreomsorgen (inklusive ) med särskilt fokus på psykosocial arbetsmiljö, stress samt arbetstagarnas möjligheter till inflytande och delaktighet inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Som utskottet nämnt i avsnittet Uppdrag till har denna tillsynsinsats avslutats. En ny riktad tillsynsinsats kommer att ta vid, med fokus på högsta ledningen i kommuner och regioner. Utskottet noterar avslutningsvis att frågor om arbetstid varit föremål för utredning genom Utredningen för ett hållbart arbetsliv som överlämnade sitt slutbetänkande Tid för trygghet (SOU 2019:5). Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet, punkt 1 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:1123 av m.fl. (S), 2019/20:1423 av m.fl. (S), 2019/20:1832 av och (båda S) och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 26. ser mycket allvarligt på den negativa utvecklingen när det gäller arbetsolyckor som leder till skada eller dödsfall. Det kan aldrig accepteras att människor dör till följd av sitt arbete. Precis som utskottet konstaterar är varje dödsfall ett misslyckande för både arbetsgivaren och samhället i stort. Jag anser därför att det krävs kraftfulla åtgärder för att vända utvecklingen. Som utskottet redogör för har regeringen initierat en rad åtgärder för att få ned antalet dödsolyckor i arbetslivet. Detta arbete är i sig positivt, men jag kan konstatera att det inte är tillräckligt. Om den beslutade nollvisionen ska uppnås krävs skarpare åtgärder än de som vidtagits. Jag noterar att det från flera fackförbund har förts fram förslag om att det bör tillsättas en statlig kriskommission som tar ett helhetsgrepp kring dödsolyckor i arbetslivet och föreslår konkreta åtgärder för att vända utvecklingen. I en sådan kommission bör företrädare för fack, arbetsgivare och berörda myndigheter ingå. Jag delar denna uppfattning. Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör tillsätta en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet. Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2019/20:1123 av m.fl. (S), 2019/20:1423 av m.fl. (S), 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:1832 av och (båda S). Att förhindra dödsolyckor i arbetet måste ha hög prioritet oavsett regering. Att en enda människa dör på eller av sitt arbete är oacceptabelt. Det saknas dessvärre en samlad bild av orsakerna till dödsolyckorna. Det är svårt att sätta in åtgärder innan man fullt ut vet vad som ligger bakom dödsfallsstatistiken. Jag menar att det behövs ett strategiskt, analytiskt och långsiktigt tankesätt. Regeringen behöver hitta nya arbetssätt och inte tro att mer pengar till löser det hela. Alla arbetsgivare ska ha en plan för det systematiska arbetsmiljöarbetet, och de ska ha tydliga instruktioner när det gäller säkerhet. Medarbetare har en skyldighet att följa arbetsplatsens säkerhetsföreskrifter.