bet · H801AU5 · 2020-12-10 00:00:00 — ges förutsättningar att möta en ökande arbetslöshet är centralt, och utskottet välkomnar därmed regeringens förslag i budgetpropositionen om att tillföra medel till arbetsmarknadspolitiken när det gäller resurser till både Arbetsförmedlingen och till programinsatser. Många av de jobb som försvinner riskerar att inte komma tillbaka. Att erbjuda kompetenshöjande insatser av hög kvalitet är därför viktigt för att arbetssökande som har behov av det ska kunna stärka sin ställning på arbetsmarknaden inför att konjunkturen vänder. Som bl.a. tas upp i kommittémotionerna 2020/21:3371 (M) och 2020/21:3284 (C) är det angeläget att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är träffsäkra och effektiva och att reglerna för stödformerna är så enkla som möjligt. Utskottet anser dock inte att det är motiverat att i rådande läge överväga någon ny form av anställningsstöd. Rätt väg framåt är enligt utskottet att vidareutveckla nuvarande insatser och att få etableringsjobben på plats. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel tillförs för att öka tillgången till arbetsmarknadsutbildningar i syfte att möta efterfrågan inom bristyrken och stärka kunskaperna hos arbetssökande genom kortare yrkesinriktade utbildningar. Detta välkomnas av utskottet. När det gäller arbetsmarknadsutbildningarna noterar utskottet vidare att regeringen i regleringsbrevet har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa arbetet med att säkerställa att arbetsmarknadsutbildningen är effektiv och fyller en strategisk funktion för kompetensförsörjningen. Detta inkluderar hur myndigheten avser att utveckla arbetsmarknadsutbildningen så att utbildningsutbudet baseras på efterfrågan och samspelar med utbudet i yrkesutbildning inom vuxenutbildning genom en ökad samverkan med kommunerna. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet noterar även att en utredare inom har getts i uppdrag att analysera hur reformeringen av Arbetsförmedlingen påverkar arbetsmarknadspolitikens del i kompetensförsörjningen (A 2020:B). Uppdraget löper t.o.m. . Utredaren ska bl.a. analysera behov av ett förändrat regelverk samt förändrad styrning och uppföljning så att arbetsmarknadsutbildningen fyller en strategisk funktion på arbetsmarknaden och så att arbetsmarknadsutbildningar som brister i effektivitet kan avvecklas. I uppdraget ingår även att utöver reformeringen av Arbetsförmedlingen beakta och analysera övrig utveckling inom området, i synnerhet det arbete som sker inom som påverkar arbetsmarknadsutbildning och andra strukturer för kompetensförsörjning på nationell och regional nivå. Den pågående pandemin har ytterligare försvårat situationen på arbetsmarknaden för många grupper och medför särskilt ett behov av insatser för dem som har varit utan arbete eller för nyanlända som saknar förutsättningar att få arbete utan omfattande stöd. Extratjänster och introduktionsjobb kan skapa arbetstillfällen för denna grupp, inte minst för utrikes födda kvinnor, och kan öka chansen till arbete. Utskottet välkomnar därmed regeringens förslag i budgetpropositionen om att tillföra medel till introduktionsjobb och extratjänster. När det gäller det förslag som lämnas i kommittémotion 2020/21:653 (SD) om att förlänga det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet konstaterar utskottet att en sådan förlängning är en del i det krispaket som lanserats för att mildra den pågående pandemins konsekvenser på arbetsmarknaden. Utskottet är emellertid inte berett att rekommendera en permanent förlängning av programmet i enlighet med vad som förespråkas i motionen. Utskottet noterar vidare att regeringen när det gäller utformningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna aktivt arbetar för att etableringsjobben införs . Genom etableringsjobben kommer staten att stimulera att anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa kommer till stånd så att fler får chans att få ett jobb. I enlighet med vad som redogjordes för i budgetpropositionen ska nyanlända också ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden genom införandet av ett intensivår. Detta är något som utskottet även lyft fram tidigare i betänkandet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att medel tillförs Arbetsförmedlingen för arbetet med detta. Utskottet noterar att regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att införa intensivåret. ska nyanlända kvinnor och män kunna ges möjlighet att delta i ett s.k. intensivår, där deltagare i upp till ett års tid får ta del av insatser som sker parallellt eller i tät följd med högt tempo. När det gäller förslaget i kommittémotion 2020/21:3405 (KD) om att införa en statlig dagpenning noterar utskottet den satsning som regeringen föreslår i budgetpropositionen för ökad jobbstimulans inom ekonomiskt bistånd (prop. 2020/21:1 utg.omr. Utskottet noterar vidare regeringens besked att den planerar att tillsätta en statlig utredning i syfte att undersöka möjligheterna att öka drivkraften till arbete i försörjningsstödet och belysa möjligheterna att göra försörjningsstödet beskattningsbart för att minska marginaleffekterna. Förslaget planeras träda i kraft . Utskottet konstaterar att detta ligger i linje med det som efterfrågas i nämnda motion. Angående det behov av olika typer av kontroller av subventionerade anställningar som bl.a. tas upp i kommittémotionerna 2020/21:431 (V) och 2020/21:3409 (KD) vill utskottet understryka vikten av att motverka att subventionerade anställningar används i felaktiga syften. Ordning och reda måste givetvis gälla på arbetsmarknaden och utskottet vill i sammanhanget påminna om det regelverk som trädde i kraft (prop. 2019/20:117, bet. 2019/20:AU12, rskr. 2019/20:282). Ansvariga myndigheter har därigenom fått bättre verktyg för att komma åt missbruk av subventionerade anställningar, och förutsättningarna för att motverka felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har därigenom förstärkts. Utskottet vill också lyfta fram det myndighetsgemensamma arbete som bedrivs för att motverka utbredningen av osund konkurrens och arbetslivskriminalitet. Utskottet noterar även att en central del i reformeringen av Arbetsförmedlingen är att myndigheten ska ha ett tydligt fokus på kontrollfunktioner. Vidare vill utskottet lyfta fram arbetstagarorganisationernas delaktighet i fråga om att motverka ett otillbörligt utnyttjande av subventionerade anställningar. Utskottet följer noga det arbete som pågår och ser inga skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen om olika kontrollåtgärder. När det gäller förslagen i kommittémotionerna 2020/21:3144 (KD) och 2020/21:2701 (MP) om arbetsintegrerande sociala företag instämmer utskottet med vad som anförs i motionerna om att det är angeläget att erbjuda sysselsättning och skapa vägar till arbete för personer som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet sätter dock sin tilltro till att regeringen kommer att fortsätta sitt målinriktade arbete med att förstärka insatserna för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringen arbetar målmedvetet med att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och att genom träffsäkra åtgärder ge fler chans att få ett jobb. Utskottet anser med det som ovan anförts att det inte finns anledning att rikta krav till regeringen på åtgärder i enlighet med något av de förslag som väckts i motionsyrkandena i detta avsnitt. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Särskilt om insatser för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. översyn av verksamhet, flexjobb och uppdrag om att se över hinder och möjligheter för att skapa en mer inkluderande arbetsmarknad. Utskottet hänvisar bl.a. till det tillkännagivande som riktade till regeringen under föregående om en översyn av uppdrag och till pågående arbete på området. Jämför reservation 13 (M), 14 (SD), 15 (C) och 16 (KD) samt särskilt yttrande 8 (L). I kommittémotion 2020/21:3372 av m.fl. (M) anser motionärerna att det dels bör göras en översyn av verksamhet när det gäller personer med intellektuell funktionsnedsättning (yrkande 8), dels bör utredas om ska ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget (yrkande 9). I kommittémotion 2020/21:2032 av m.fl. (SD) anser motionärerna att man bör se över möjligheten att införa någon form av flexjobb för den som har en väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av en funktionsnedsättning eller sjukdom (yrkande 24). I samma motion skriver motionärerna att de befarar att Arbetsförmedlingen till viss del använder sig av för att få bort nyanlända ur arbetslöshetsstatistiken, och motionärerna menar därför att kärnuppdrag måste värnas genom att det återgår till att bestå av att hitta arbetstillfällen åt personer med dokumenterad funktionsnedsättning (yrkande 25). Vidare anser motionärerna i samma motion att möjligheterna att underlätta för personer i behov av teckentolk att komma in på arbetsmarknaden bör undersökas (yrkande 26). Motionärerna förespråkar också flexiblare insatser för att personer i behov av teckentolk ska få eller kunna behålla ett arbete (yrkande 27). I kommittémotion 2020/21:2953 av m.fl. (C) tar motionärerna upp att en stor andel unga och vuxna med funktionsnedsättning står ofrivilligt utanför arbetslivet. Motionärerna anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att utreda välfungerande inkluderingsinsatser i regi av svenska arbetsgivare samt se över vilka hinder och möjligheter som finns för att fler arbetsgivare ska anställa personer med funktionsnedsättning (yrkande 46). I kommittémotion 2020/21:2996 av m.fl. (KD) anser motionärerna att det bör utredas hur det kan förenklas för små och medelstora företag att anställa personer med funktionsnedsättning (yrkande 31). I kommittémotion 2020/21:3317 av m.fl. (KD) anser motionärerna att regeringen bör se över möjligheterna för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom att fortsätta arbeta (yrkande 21). I kommittémotion 2020/21:3432 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att arbetet är en viktig del av livet och vuxenidentiteten och att ett arbete bidrar till förankring, livskvalitet och tillhörighet. Motionärerna anser att det finns skäl att samla ansvaret för att slussa ut unga med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden, inklusive ansvaret för aktivitetsersättningen, hos Arbetsförmedlingen (yrkande 16). Vidare menar motionärerna att de arbetsmarknadspolitiska stöden för personer med funktionsnedsättning bör bli färre men mer flexibla (yrkande 17). Därtill anser motionärerna att tydligt ska vara till för dem som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden (yrkande 18). I motion 2020/21:1436 av och (båda S) anser motionärerna att pensionsåldern på bör vara densamma som på den övriga svenska arbetsmarknaden. Det är enligt motionärerna inte rättvist att personer som finns inom arbetsmarknadsåtgärd inte kan arbeta efter att de fyllt 65. I motion 2020/21:1437 tar samma motionärer upp situationen för personer som får lönebidrag och anser att dessa personer bör jämställas med andra på den svenska arbetsmarknaden och därmed kunna ges möjlighet att fortsätta jobba så att pensionsåldern blir likvärdig på arbetsmarknaden. I motion 2020/21:1887 av (S) anser motionären att regeringen bör verka för att öka tillgängligheten i arbetslivet för människor med funktionsnedsättning. Rätt hjälpmedel är ett viktigt redskap, och enligt motionären är det bl.a. angeläget att effektivisera stödet och minska kostnaderna för att möjliggöra för att ge fler i den här gruppen möjlighet att delta i arbetslivet. I motion 2020/21:2018 av (S) anser motionären att det behövs en nationell genomförandeplan med syftet att realisera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (yrkande 1). Motionären förordar vidare att arbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknadsåtgärderna utgår från vad människor kan i stället för vad de inte kan och föreslår att begreppet ”nedsatt arbetsförmåga” avskaffas (yrkande 2). Motionären tar i motionen också upp parternas roll på arbetsmarknaden och deras ansvar för arbetsvillkoren för personer med funktionsnedsättning, och hon anser att möjligheten att ta initiativ till trepartsavtal i syfte att skapa en mer inkluderande arbetsmarknad bör ses över (yrkande 3). I motion 2020/21:2655 av (M) anför motionären att det är viktigt att sänka trösklarna in till arbetsmarknaden för människor med funktionsnedsättningar och att bl.a. se över situationen med lönebidragsanställningar för företag som inte har kollektivavtal. I motion 2020/21:421 av Per Lodenius (C) anser motionären att personer med funktionsnedsättning måste få bättre möjligheter att driva eget företag. Motionären tar bl.a. upp att olika stöd som en person kan ha behov av inte är anpassade för eget företagande. Inledningsvis vill utskottet framhålla det självklara i att alla människor ska ha möjlighet att utvecklas och stärkas i arbetslivet. Det är enligt utskottet centralt att arbetsmarknadspolitiken har ett starkt fokus på att möjliggöra delaktighet i arbetslivet på lika villkor. När det gäller personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan det röra sig om olika anpassningsåtgärder på arbetsplatsen och ekonomiskt stöd till en arbetsgivare som anställer en person med funktionsnedsättning. För personer med funktionsnedsättning kan t.ex. subventionerade anställningar eller lönestöd som riktas till denna grupp spela stor roll för att möjliggöra inträde på arbetsmarknaden. Med anledning av bl.a. kommittémotion 2020/21:3432 (L) vill utskottet betona att ansvaret för funktionshindersfrågor inom arbetsmarknadspolitiken är en mycket viktig del i Arbetsförmedlingens uppdrag. Arbetsförmedlingen ska säkerställa ett fungerande stöd för personer med funktionsnedsättning dels för att de ska matchas mot en arbetsplats efter arbetsförmåga, dels för att de ska få de hjälpmedel och det löpande stöd som krävs för att långsiktigt kunna höja arbetsförmågan. Utskottet noterar i sammanhanget att Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet fick i uppdrag att rapportera hur man säkerställer kompetens för ett fungerande stöd för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget redovisades till regeringen (dnr Af-2020/0006 0192). I rapporten framhåller Arbetsförmedlingen att det pågår ett omfattande utvecklingsarbete inom myndigheten när det gäller arbetslivsinriktad rehabilitering och myndigheten lyfter bl.a. fram vikten av att fortsätta att använda externa aktörer för att möta behov samt att dra nytta av digitaliseringen i största möjliga utsträckning. Utskottet kommer att noga följa myndighetens arbete på området. Olika aspekter av verksamhet tas bl.a. upp i kommittémotionerna 2020/21:3372 (M), 2020/21:2032 (SD) och 2020/21:3432 (L). verksamhet och de arbetstillfällen som den skapar är enligt utskottet viktiga för att kvinnor och män som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och som står utanför arbetsmarknaden ska kunna ges möjlighet till meningsfulla jobb. Syftet med verksamhet är tydligt. ska producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga där behoven finns. Det är Arbetsförmedlingen som disponerar de arbetstillfällen som ställer till förfogande. Vilka personer som Arbetsförmedlingen ska anvisa en skyddad anställning hos bolaget framgår av förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. De som anvisas till skyddat arbete hos ska vara de vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få något annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Arbetsförmedlingen ska också ha prövat om personernas behov kan tillgodoses av andra särskilda insatser för målgruppen, som exempelvis lönebidrag hos andra arbetsgivare. Utskottet vill även lyfta fram det tillkännagivande som under förra riktade till regeringen om att se över uppdrag (bet. 2019/20:AU4 punkt 6, rskr. 2019/20:128). Utskottet noterar regeringens redovisning i budgetpropositionen om att ekonomiska mål har reviderats på så sätt att avkastningen på eget kapital långsiktigt ska uppgå till i stället för som tidigare . Regeringen anger vidare att ägaranvisning har reviderats genom att uppdragsmål har införts för engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget. Regeringen uppger att för de två sistnämnda målen kommer målnivåerna att fastställas efter utvärdering /2021. Utskottet konstaterar att regeringen uppger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat, och utskottet ser fram emot regeringens redovisning av den fortsatta behandlingen av tillkännagivandet. Med det anförda anser utskottet inte att det är motiverat att rikta ytterligare något tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som föreslås i de olika motioner som handlar om uppdrag. Utskottet vill i sammanhanget avslutningsvis välkomna att regeringen i budgetpropositionen föreslår att tillförs medel för att underlätta för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få jobb. När det gäller övriga motionsyrkanden i avsnittet håller utskottet givetvis med motionärerna om betydelsen av att åtgärder vidtas för att stärka arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Utskottet kan inte annat än instämma i det som anförs i bl.a. kommittémotionerna 2020/21:2953 (C) och 2020/21:2996 (KD) om vikten av välfungerande inkluderingsinsatser respektive att även små och medelstora företag ska ha goda möjligheter att anställa personer med funktionsnedsättning. Enligt utskottet pågår det dock redan ett arbete på bred front som ligger i linje med de önskemål som framställs i motionerna. Yrkanden som motsvarar förslaget i kommittémotion 2020/21:2032 (SD) om s.k. flexjobb har redan behandlats tidigare av utskottet. Som utskottet tidigare framhållit har denna fråga varit föremål för utredning i betänkandet Flexibel rehabilitering (SOU 2018:21) där bedömningen gjordes att inga förändringar av regelverket behövdes eftersom det redan tillät flexibla insatser. Även när det gäller de förslag i kommittémotion 2020/21:2032 (SD) som tar upp situationen för personer i behov av teckentolk har motsvarande yrkanden behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2019/20:AU4. Utskottet vill återigen betona att alla som kan jobba ska ges möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta sitt målinriktade arbete för att ge alla bättre förutsättningar att delta i arbetslivet. I sammanhanget vill utskottet särskilt lyfta fram den utredning om en förstärkt tolktjänst för jämlikhet och delaktighet som regeringen tillsatte och som har att redovisa sitt uppdrag (dir. 2020:79). I detta uppdrag ingår att ta fram en handlingsplan för den långsiktiga utvecklingen av tolktjänsten. I direktiven betonas bl.a. att åtgärder behöver vidtas för att skapa bättre möjligheter för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet att delta på lika villkor i utbildning och i arbetslivet. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett Myndigheten för delaktighet i uppdrag att –2020 informera arbetsgivare och andra berörda aktörer om ansvar och insatser för att erbjuda tolk och annat stöd. Myndigheten ska också informera om teknik och tjänster, främja utveckling och innovation samt redovisa goda exempel. Uppdraget ska slutrapporteras . Utskottet välkomnar det arbete som sker på olika håll när det gäller utvecklingen av tolktjänsten och anser inte att något tillkännagivande behöver riktas till regeringen. När det gäller FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som tas upp i en enskild motion noterar utskottet att i samband med tillträdandet av konventionen 2008 gjorde en genomgång av hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i förhöll sig till konventionen. Denna mynnade ut i att svensk rätt ansågs stå i god överensstämmelse med konventionens bestämmelser, men drogs slutsatsen att mycket återstod att göra i det funktionshinderspolitiska arbetet innan på alla punkter kunde anses uppfylla de åtaganden och krav som konventionen innebar och att konventionen skulle utgöra ett viktigt måldokument i detta arbete. Utskottet noterar att ett nytt nationellt mål för funktionshinderspolitiken med konventionen som utgångspunkt beslutades av 2017. Utskottet noterar också det uppdrag som en särskild utredare haft om att se över styrningen inom funktionshinderspolitiken. Utredningen överlämnade sitt betänkande Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23) till regeringen. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det pågår arbete på flera olika håll när det gäller att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet välkomnar det viktiga arbete som pågår och ser inte skäl att rikta krav till regeringen att vidta ytterligare åtgärder i enlighet med något av de förslag som behandlas i detta avsnitt. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. 100-dagarsregeln, regelverket för företagares och studerandes rätt till arbetslöshetsersättning och införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Utskottet hänvisar främst till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (V), 20 (KD) och 21 (L). I kommittémotion 2020/21:3373 av m.fl. (M) anser motionärerna att möjligheterna för enmansföretagare att under vissa förutsättningar bedriva företag med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör utökas (yrkande 14). I kommittémotion 2020/21:653 av m.fl. (SD) vill motionärerna att den s.k. 100-dagars regeln återinförs, dvs. att det ska vara möjligt att begränsa sitt geografiska sökområde (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:302 av m.fl. (V) anser motionärerna att regeringen bör utreda hur de som driver ensamföretag ska kunna få ett skydd som är mer likt det som anställda har vid arbetslöshet (yrkande 1). I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) anser motionärerna att införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring bör utredas (yrkande 20). I kommittémotion 2020/21:3554 av Gulan Avci m.fl. (L) vill motionärerna se en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som skyddar alla som arbetat och som förlorar sin inkomst (yrkande 1). Motionärerna förespråkar vidare att arbetslöshetsförsäkringen ska övergå till att bli helt statlig (yrkande 2). I motion 2020/21:1815 av (S) efterfrågar motionären en översyn av reglerna för att studera när man uppbär ersättning från arbetslöshetsförsäkringen (yrkande 2). Enligt motionären borde systemet vara mer generöst för den arbetslöse. I motion 2020/21:1886 av (S) anser motionären att regeringen bör verka för ett långsiktigt riktmärke där fler av de försäkrade inom arbetslöshetsförsäkringen ska få en ersättning som motsvarar av den tidigare lönen. I motion 2020/21:2155 av m.fl. (S) anför motionärerna att det finns många vittnesmål om att arbetslösa får vänta alltför länge på sin berättigade ersättning till följd av att arbetsgivaren inte skickar in arbetsgivarintyg. Motionärerna anser därför att regeringen bör överväga sanktioner kopplade till arbetsgivares skyldigheter att lämna ut arbetsgivarintyg. I motion 2020/21:2450 av (S) anför motionären att regelverket för arbetslöshetsförsäkringen är stelbent, och motionären vill därför att regeringen ser över reglerna för studier med bibehållen rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. I motion 2020/21:1092 av (M) vill motionären att regeringen ser över möjligheterna att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.