bet · H701SoU4 · 2020-02-10 00:00:00 — I rapporten och omsorg om äldre – Lägesrapport konstateras bl.a. att kortare vårdtider och snabbare utskrivningar ställer nya krav på insatser inom den kommunala hälso- och sjukvården. Personer med insatser från både vården och omsorgen har rätt att få sina insatser samordnade. Bland personer som är och som bor i ordinärt boende har insatser från både den kommunala hälso- och sjukvården och . När personer har behov av flera olika och omfattande insatser är det viktigt att insatserna är samordnade. är det relativt ovanligt att det upprättas en samordnad individuell plan (SIP) för personer med omfattande behov av vård och omsorg. uppgav av kommunerna att det fanns skriftliga och beslutade rutiner på ledningsnivå om att den äldre ska informeras om möjligheten att få en SIP. Öppna jämförelser av hemtjänst och särskilt boende har genomfört Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård på ett i stora delar jämförbart sätt . Syftet är att stimulera till verksamhetsutveckling som ska gynna brukarna. Alla kommuner har möjlighet att delta genom att lämna uppgifter till om vilka verksamheter i kommunen som utför hemtjänstinsatser i ordinärt boende och vilka som driver permanenta särskilda boenden för personer . I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det så kallade januariavtalet, anger de fyra partierna bl.a. att kvalitetskraven i all sjukvård och äldreomsorg ska förstärkas. Konkurrensneutralitet ska råda mellan offentliga och fristående vårdgivare, såväl vad gäller ekonomiska villkor, en fungerande tillståndsgivning, som kvalitetskrav. Vidare ska det finnas en fast omsorgskontakt i (Ds ). utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över och lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i (dir. 2019:52). Till den fasta omsorgskontakten ska en äldre person kunna vända sig för att exempelvis få stöd och svar på frågor om sina insatser och sin omsorg. Syftet med att införa en fast omsorgskontakt i är att öka delaktigheten och självbestämmandet för äldre personer som har hemtjänst samt att öka tryggheten både för de äldre och deras anhöriga. Förutom att föreslå de författningsändringar som krävs för att införa en fast omsorgskontakt i ska utredaren bl.a. – kartlägga och beskriva hur utförare av hemtjänst arbetar med kontaktmannaskap och beskriva hur en fast omsorgskontakt kan införas – bedöma och föreslå vilka kunskaper och vilken kompetens en fast omsorgskontakt bör ha för att kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett betryggande sätt – överväga för- och nackdelar med att ställa särskilda kompetenskrav på den som ska arbeta som fast omsorgskontakt och då särskilt beakta hur patientsäkerheten för den enskilde påverkas. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att inrätta ett råd där forskare med särskild kompetens inom äldreområdet ska ingå. Syftet med rådet är att främja dialog mellan regeringen och forskare inom området. Ett äldreforskarråd gör det möjligt för socialministern att kontinuerligt föra en dialog med forskare om situationen inom äldre- och omsorgsområdet. Det handlar om hur utmaningarna kan mötas och välfärden utvecklas. En åldrande befolkning innebär ett ökat behov av vård och omsorg av hög kvalitet och att resurser behöver användas på bästa sätt. Det kan handla om att utveckla och genomföra effektiva arbetssätt och utbilda personal, att tillvarata de möjligheter digitalisering och välfärdsteknologi innebär och att främja tvärsektoriell samverkan. Rådet består av 15 ledamöter och kommer att sammanträda . inrättade regeringen en välfärdskommission som ska identifiera och analysera konkreta åtgärder för att stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . Kommissionen samlar företrädare för stat, kommuner, regioner och centrala arbetstagarorganisationer. kommer särskilt att prioritera åtgärder inom fyra områden: – förbättrad styrning av välfärden – effektivt nyttjande av offentliga resurser – hållbar kompetensförsörjning och en god arbetsmiljö i välfärdssektorn – digitaliseringens möjligheter att frigöra resurser till välfärden. I arbetet ska kommissionen särskilt beakta att kommuner och regioner har olika förutsättningar och utgångsläge i olika delar av landet. Kommissionen ska genomgående anlägga ett jämställdhetsperspektiv. ska redovisa hur arbetet har bedrivits. Motionsyrkanden om bl.a. äldreomsorgens organisation och avgifter inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 17). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). I skrivelsen om framtidens äldreomsorg redogjorde regeringen för sin syn på äldreomsorgen i och vilka områden som bör prioriteras under den kommande mandatperioden. Utskottet ser positivt på det långsiktiga förändringsarbete som regeringen har påbörjat för att anpassa äldreomsorgen till den demografiska och tekniska utvecklingen. Det gäller bl.a. regeringens bedömning att äldreomsorgen behöver arbeta med mer förebyggande och rehabiliterande insatser för att fler äldre kvinnor och män ska ha möjlighet att leva ett aktivt liv och uppleva god hälsa, att fortsätta arbetet med att samordna vård och omsorg om äldre kvinnor och män på ett bättre sätt och att verka för att ge personalen bättre arbetsmiljö och förutsättningar att planera sin tid för att kunna ge omsorg av god kvalitet. Vidare välkomnar utskottet att SKR i samarbete med en rad organisationer har tagit fram ett stöd för SIP för äldre. Det är viktigt att informationen om SIP sprids bland äldre, närstående, chefer och beslutsfattare runt om i landet. När det gäller jämförelser mellan hemtjänstverksamheter konstaterar utskottet att regelbundet genomför undersökningar om äldreomsorg och hälso- och sjukvård i syfte att stimulera till verksamhetsutveckling som ska gynna brukarna. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen har tillsatt ett äldreforskarråd och en välfärdskommission. Därmed anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:820 (SD) yrkande 11, 2019/20:2167 (M) och 2019/20:3371 (L) yrkandena 12 och 19. Motionerna bör avslås. Vidare anser utskottet att inte heller bör ta några initiativ när det gäller en nationell äldrepeng samt översyn av avgifter och förbehållsbelopp inom äldreomsorgen. Motionerna 2019/20:1435 (S), 2019/20:2250 (M) och 2019/20:2834 (M) yrkande 2 bör avslås. Kompetens, bemanning och kunskapsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetens och bemanning samt om kunskap och bemötande inom äldreomsorgen. Jämför reservation 5 (V) och 6 (L). I partimotion 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda en kvalitetssäkring av äldreomsorgen med inriktning på personal. För att kvaliteten inom äldreomsorgen ska säkras krävs enligt motionärerna omfattande satsningar på personal samt på deras arbetsvillkor, utbildning och arbetsmiljö. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att en kompetensplan bör utformas för äldreomsorgen som kan öka antalet undersköterskor. I motion 2019/20:1409 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om undersköterskors arbetsvillkor. Motionärerna anför bl.a. att undersköterskornas kompetens behöver värderas genom en rimlig lön som går att leva på och tydliga arbetsuppgifter som motsvarar utbildningen och som går att genomföra på den avsatta tiden. I motion 2019/20:799 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att personal inom äldreomsorgen ska ha god kännedom om den äldres språk, kulturella traditioner och normer. Ett likalydande yrkande föreslås i motion 2019/20:1448 av samma motionär. I motion 2019/20:628 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ställa krav på kommunerna att det ska vara möjligt för den som har teckenspråk som förstaspråk att kunna kommunicera på sitt språk när personen kommer in på ett äldreboende. I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om brandskydd i äldreboenden. Motionärerna anför att medvetenheten om brandrisker och brandskydd behöver öka i kommunerna, bland årsrika människor och personal i äldreomsorgen. I kommittémotion 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om årsrika hbtq-personer. Motionärerna anser att årsrika hbtq-personer ska känna sig trygga och välkomna på landets alla äldreboenden, som helst bör hbtq-certifieras eller på annat sätt ha personal som genomgått någon form av hbtq-kompetenshöjande utbildning. Motionärerna uppmuntrar även fler boenden med hbtq-profil. Bakgrund och pågående arbete Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport Av och omsorg om äldre – Lägesrapport framgår att vanligaste yrke är undersköterska inom , hemsjukvård eller på äldreboende. Yrkesgruppen består av 138 200 anställda i kommunalt och privat drivna verksamheter. Yrket är kvinnodominerat, kvinnor. Drygt sex av tio arbetsgivare menar att det råder brist på arbetssökande med vård- och omsorgsutbildning på gymnasienivå. Uppföljning av satsningen på ökad bemanning inom äldreomsorgen –2018 avsatte regeringen för ökad bemanning i syfte att öka trygghet och kvalitet för den enskilde inom äldreomsorgen. Av för ökad bemanning inom äldreomsorgen – Uppföljning av medel framgår att satsningen har sedan starten finansierat omkring 5 000 årsarbetare enligt kommunernas redovisningar. Det är framför allt undersköterskor och vårdbiträden som är de stora grupperna, följt av sjuksköterskor och arbetsledare på verksamhetsnivå. Enligt kommunernas redovisningar har stimulansmedlen i olika äldreomsorgsverksamheter använts på ett sätt som främjar en god vård och omsorg om äldre personer. Några återkommande teman i redovisningarna är att kommunerna har åstadkommit förbättringar av – teamen för trygg och säker hemgång efter sjukhusvistelse – aktiviteterna för en meningsfull tillvaro för äldre personer som har omsorgsinsatser, såväl enskilt som i grupp – kontinuiteten i bemanningen – möjligheterna för äldre personer att komma utomhus – organisationen kring trygghetslarm. Statskontoret bedömer i sin slutrapport bemanning inom äldreomsorgen – En uppföljning av regeringens tillfälliga satsning 2015–2018 att satsningen har lett till en ökad bemanning i vården och omsorgen om äldre personer. De aktiviteter som kommunerna har genomfört har bidragit till att öka kvaliteten i äldreomsorgen och till att öka tryggheten för de äldre som satsningen pågick. Satsningen har också haft förutsättningar att bidra till bättre arbetsmiljö för personalen. Eftersom kommuner med större behov inom äldreomsorgen har kunnat rekvirera mer medel har satsningen också bidragit till att öka likvärdigheten mellan kommuner. Statskontoret ser inga indikationer på att kommunerna har minskat sin egen tilldelning av medel till äldreomsorgen till följd av satsningen. Många kommuner upplever dock att det var svårt att hantera omställningen av personalresurser när satsningen avslutades. I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det så kallade januariavtalet, har de fyra partierna bl.a. kommit överens om att investera i personalen i vården och omsorgen. Partierna anger att en nationell samordning av den långsiktiga planeringen av personal- och kompetensförsörjningen inom vården införs () och att anställda i äldreomsorgen ska få kostnadsfria arbetskläder. Nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre tillsatte regeringen en utredning (S 2019:4) med en särskild utredare som ska fungera som nationell samordnare, för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (dir. 2019:77). Samordnaren ska tillsammans med kommuner initiera förändringsarbete som främjar en god arbetsmiljö och som tar tillvara teknikens möjligheter i syfte att underlätta för personalen och ge ökad kvalitet för patienter och brukare. – utifrån sina noga avvägda analyser, stödja och initiera förändringsarbete i kommunalt finansierade verksamheter inom vård och omsorg i syfte att göra det möjligt att behålla och rekrytera personal, såväl män som kvinnor – föreslå kunskapsbaserade metoder för att säkerställa genomförande och tillämpning av förändringsarbete i verksamheterna – stödja kommunerna i erfarenhetsutbyte om framgångsrikt ledarskap och nya arbetssätt som bidragit till en god arbetsmiljö och lägga särskilt fokus på att skapa förutsättningar för fortsatt erfarenhetsutbyte och samarbete efter att samordnarens uppdrag är slutfört – aktivt verka för att synliggöra och sprida goda exempel på arbetssätt och arbetsvillkor inom kommunalt finansierad vård och omsorg – för kommuner föreslå och förmedla goda exempel på välfärdstekniska lösningar som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva och som bör prioriteras i syfte att avlasta personalen och effektivisera verksamheten – utifrån sina verksamhetsnära observationer, lämna en slutrapport med rekommendationer och bedömningar av insatser på kommunnivå för att främja en hållbar kompetensförsörjning – rapporten ska även innehålla samordnarens iakttagelser om vilka välfärdstekniklösningar som är mest ändamålsenliga och effektiva. Uppdraget ska redovisas . utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över och lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i (dir. 2019:52, se även ovan). Förutom att föreslå de författningsändringar som krävs för att införa en fast omsorgskontakt i ska utredaren bl.a. bedöma och föreslå vilka kunskaper och vilken kompetens en fast omsorgskontakt bör ha för att kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett betryggande sätt. Regeringsuppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys gav regeringen för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att ta fram ett underlag till nationella insatser för utveckling och samordning av ledarskapsfrågor inom kommunalt finansierad vård och omsorg (S2019/04728/FST). Myndigheten ska bl.a. belysa förutsättningarna för ledarskap, tillgänglighet till ledarskapsutbildningar, möjliga samverkansarenor mellan olika aktörer samt behovet av kunskapsunderlag. Myndigheten ska samråda med den nationella samordnaren (2019:04). Uppdraget ska redovisas till . Med utgångspunkt från regeringens nationella arbetsmiljöstrategi 2016–lämnades ett uppdrag till att genomföra en tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen (A2016/00159/ARM). Syftet med den nationella tillsynen är att minska den höga sjukfrånvaron, antalet arbetssjukdomar, belastningsskador och olyckor. Tillsynen fortsätter , och totalt kommer omkring 200 arbetsgivares förebyggande arbetsmiljöarbete att inspekteras. Resultatet har visat att många anställda upplever att arbetsbelastningen är för hög i förhållande till de resurser som finns, att tempot är högt och att tiden inte räcker till. har ställt krav på förbättringar i det förebyggande systematiska arbetsmiljöarbetet, vilket också innefattar den organisatoriska och sociala arbetsmiljön (Rapport av psykosocial arbetsmiljö inom äldreomsorgen, , ). kommer även att träffa politiker i samtliga kommuner och regioner och informera om hur politiker kan hantera arbetsmiljöfrågor och om hur arbetsmiljölagstiftningen fungerar (informerar om arbetsmiljöansvar i kommuner och landsting, artikel på webbplats). Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? har i uppdrag att undersöka hur äldre uppfattar äldreomsorgen. får därför alla som har hemtjänst eller som bor i ett särskilt boende en enkät per post med frågor om vad de tycker om sin äldreomsorg. Av undersökningen framgår att av personer med äldreomsorg anser att personalen alltid eller oftast bemöter dem på ett bra sätt. De som bor i ordinärt boende är mer positiva än de som bor på särskilt boende. De flesta inom båda grupperna tycker också att personalen alltid eller oftast brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete hos dem, i genomsnitt . Även här är de som bor i ordinärt boende något mer positiva än de som bor på särskilt boende. I båda grupperna är det som upplever sig kunna påverka vid vilka tider som personalen kommer. Betydligt fler av dem som bor i ordinärt boende än av dem i särskilt boende uppger att personalen alltid eller oftast informerar om tillfälliga förändringar, jämfört . I SKR:s cirkulär Trygghet mot brand hos äldre (2002:21) ingår en informationsfolder och förslag till utbildningsplan som ska användas i den kommunala äldreomsorgen. Materialet utarbetades i samverkan mellan , , och . (f.d. ) erbjuder utbildningar, handböcker och rekommendationer för dem som bedriver verksamhet inom vård och omsorg (). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tagit fram vägledningen Brandsäker bostad för alla som är ett stöd för kommuner och andra aktörer att hitta ett arbetssätt för att individanpassa brandskyddet (2013). Med konkreta exempel från några kommuner beskriver vägledningen olika arbetsmetoder och förutsättningar att ta hänsyn till för att underlätta planering, genomförande och uppföljning av ett arbetssätt som syftar till att åstadkomma brandsäkra bostäder för alla i samhället. MSB har även tagit fram vägledningen Att kommunicera brandskydd: vägledning för riktade kommunikationsinsatser (2015). MSB har dessutom tagit fram rapporten : sprinkler i särskilda boenden för äldre (2012). Rapporten visar att installation av boendesprinkler i särskilda boenden för äldre är samhällsekonomiskt lönsamt. redovisade MSB ett regeringsuppdrag (Ju2018/00781/SSK) om att stärka aktörssamverkan och erfarenhetsåterföring inom ramen för samhällets förebyggande arbete mot allvarliga personolyckor i hem- och fritidsmiljö. Myndigheten föreslog bl.a. att , och ges i uppdrag att gemensamt identifiera lösningar på hur förutsättningar kan skapas för en trygg hemmiljö ur ett brandsäkerhetsperspektiv. Arbetet innefattar både att relatera till befintliga lagstiftningar inom vård- och omsorgsområdet, att föreslå eventuella förändringar som behövs och att lämna stöd till kommunerna i deras arbete med individanpassat brandskydd. Språk och kultur i äldreomsorgen började nya och skärpta bestämmelser i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (minoritetslagen) att gälla. har med anledning av detta tagit fram ett nytt meddelandeblad (Nr 7/2018). För äldreomsorgen innebär lagen bl.a. – en skyldighet att erbjuda hela eller en väsentlig del av äldreomsorgen på finska, meänkieli och samiska till enskilda som bor i kommuner som ingår ett förvaltningsområde – en skyldighet för kommuner som inte ingår i något förvaltningsområde att erbjuda den som begär det hela eller en väsentlig del av äldreomsorgen på finska, jiddisch, meänkieli, chib eller samiska, om kommunen har tillgång till personal med sådana språkkunskaper – detsamma gäller för en kommun som ingår i ett förvaltningsområde för ett visst språk när det gäller övriga språk. Skyldigheten att tillhandhålla äldreomsorg på minoritetsspråk har därmed utsträckts till att även omfatta jiddisch och chib. Det har också införts ytterligare bestämmelser om nationella minoriteter och äldreomsorg. De innebär att kommunen är skyldig – att beakta de äldres behov av att upprätthålla sin kulturella identitet – att informera den som ansöker om äldreomsorg om möjligheterna att få service och omvårdnad enligt minoritetslagen – att synliggöra normer i . Strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck beslutade regeringen om en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med strategin är att stärka arbetet för hbtq-personers situation i , och den utgör ramverket för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Ett antal fokusområden har pekats ut och strategiska myndigheter, bl.a. och , har utsetts för att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande. Under fokusområdet , vård och sociala tjänster nämns att hbtq-personer ska ha lika förutsättningar och möjligheter att uppnå en god hälsa och att vården ska vara jämlik. I främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter – Förutsättningar och exempel (2015) finns exempel på hur man arbetar med att inkludera ett hbtq-perspektiv i olika verksamheter. Rapporten ska underlätta och stödja erfarenhetsutbyte mellan kommuner och regioner. har även tagit fram en webbutbildning om normer utifrån ett hbtq-perspektiv, Att synliggöra normer i – med ett hbtq-perspektiv. Utbildningen riktar sig till de som arbetar inom och ska ge deltagarna verktyg för att förändra strukturer och bli mer normmedvetna i syfte att öka hbtq-personers förtroende för . , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) har bedrivit konceptet hbtq-certifiering av verksamheter, bl.a. äldreboenden (). Efter avslutad hbtq-certifiering ska de anställda i verksamheten ha fått ökad kunskap om hbtq, normer samt konsekvenser av normer för hälsa och livsvillkor för hbtq-personer. Verksamheten ska även ha påbörjat ett förändringsarbete för en öppen och inkluderande arbetsmiljö samt ett välkomnande bemötande av besökare utifrån ett hbtq-perspektiv. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om språkkrav för personal inom äldreomsorgen (fr. 2019/20:549). Socialministern anförde bl.a. följande: har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med de bristande språkkunskaperna inom äldreomsorgen. Språkkunskaper och förmåga att kommunicera både muntligt och skriftligt är en grundförutsättning för att personalen ska kunna utföra arbetet inom äldreomsorgen på ett säkert sätt. Det är även centralt att personalen besitter rätt kompetens för sina arbetsuppgifter, för att äldre ska känna sig trygga med den vård och omsorg som ges. Det är också viktigt att anhöriga känner sig trygga med att kommunikationen fungerar. Den största yrkesgruppen inom äldreomsorgen är undersköterskor. Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att se över hur yrket kan regleras. I utredningens betänkande Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) föreslogs en skyddad yrkestitel för yrkesgruppen. Utredningen gjorde också en kartläggning av undersköterskans arbetsuppgifter och kompetens. Kartläggningen uppmärksammade bl.a. verksamhetsföreträdarnas uppfattning om en utbredd förekomst av bristande språkkunskaperna hos yrkesgruppen. I betänkandet föreslås att en reformerad gymnasieutbildning ska ligga till grund för reformen. Utredaren anser att en skyddad yrkestitel och en reformerad gymnasieutbildning kommer att bidra till en enhetlig kompetensnivå för undersköterskor, inklusive vad gäller skriftlig och muntlig kommunikation. Därmed bedömer utredningen att ökad kvalitet och säkerhet för den äldre kan uppnås i högre utsträckning . Förslagen bereds inom . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att se över hur en fast omsorgskontakt kan införas inom äldreomsorgen, i syfte att öka tryggheten för brukare och deras anhöriga. En fast omsorgskontakt innebär att kvinnor och män som bor i ordinärt boende och har hemtjänst samt deras anhöriga får en viss namngiven person att vända sig till. I uppdraget ingår att utreda vilka kompetenskrav som ska gälla för att brukare ska vara trygga. Bland dessa kan nödvändiga språkkunskaper vara aktuella. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om kunskap, kompetens och bemanning inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 29 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). Ett motionsyrkande om att bl.a. stärka äldres brandskydd behandlades i betänkande /19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 30). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:187). Äldreomsorgens viktigaste resurs är personalen. En förutsättning för att äldre ska få en vård och omsorg av god kvalitet är att det finns personal med rätt kompetens.