bet · H801SfU1 · 2020-12-11 00:00:00 — Syftet med utredningarna är att tillgodose behov av att i rätt tid få tillgång till kvalificerade medicinska underlag för beslut i vissa mer svårbedömda ärenden. avsattes och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Arbetsgivare kan få statligt bidrag för arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser. Sådant bidrag regleras i förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Bidraget täcker halva kostnaden per arbetstagare och år, men högst med per arbetsgivare och år. avsattes och av dessa medel bedöms förbrukas. På grund av lägre medelsförbrukning minskas medlen med . Utgifterna beräknas till . I förordningen (2017:117) om bidrag till företagshälsovården för köp av medicinsk service finns bestämmelser om bidrag till anordnare av företagshälsovård för dennes kostnader för köp av medicinsk service från offentliga eller privata vårdgivare. Syftet med bidraget är att förebygga sjukskrivning samt att vid sjukskrivning öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. har avsatts och bedömningen är att dessa medel förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader bestäms till 4 . finns en ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig främst till mindre arbetsgivare. De allra minsta arbetsgivarna (med en lönesumma ) är den grupp som främst fått ersättning. Dessa små arbetsgivare fick en kompensation motsvarande av sin totala inrapporterade sjuklönekostnad. Med anledning av pandemin har det införts särskilda och tillfälliga bestämmelser inom förmånen. För månaderna april–ska hela den inrapporterade sjuklönekostnaden arbetsgivarna haft kompenseras. För månaderna ska all sjuklönekostnad över den normala nivån kompenseras. Regeringen har i en extra ändringsbudget (prop. 2020/21:4) föreslagit en förlängning t.o.m. . Detta medför att anslagets omfattning ökar kraftigt . Utgiften för ersättning för höga sjuklönekostnader beräknas 2020 uppgå till . På grund av osäkerheten om smittspridningen har medel budgeterats som möjliggör beslut om ytterligare förlängning av ersättningen för sjuklönekostnader vid behov. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till 9 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för forskning inom socialförsäkringens område. På grund av den pågående pandemin har inflödet av ärenden ökat kraftigt för flera förmåner, och flera reformer har genomförts med anledning av pandemin. Det medför ökad administration och behov av att stärka myndighetens tekniska system. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . För att stärka handläggningen och korta handläggningstiderna i förmånerna omvårdnadsbidrag och merkostnadsersättning föreslår regeringen att anslaget ökas med 2021 och beräknar att anslaget ökar med 100 respektive . För att värna legitimiteten i välfärdssystemen behöver förutsättningarna för att effektivt kunna motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott förstärkas. föreslås därför tillföras resurser för att intensifiera arbetet inom detta område. Det är också angeläget att arbetet med återkrav och fordringshantering stärks. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Krediten behövs enligt regeringen för att finansiera betalning av utländska vårdfakturor. har regionerna (tidigare landstingen) och kommunerna kostnadsansvaret för vissa ersättningar vid vård utomlands genom lagen (2013:514) om regionernas och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet. betalar de utländska vårdfakturorna och kräver i efterhand ersättning från den berörda regionen. Anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Regeringen föreslår att anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen bestäms till . Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. I kommittémotion 2020/21:3521 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 1 att till utgiftsområde 10 anvisar 11 mindre än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre än regeringen. Motionärerna anser bl.a. att en karensdag ska införas i sjukförsäkringen dag 15, att den bortre tidsgränsen ska återinföras och att ska ”föras” från detta anslag till en krisbuffert. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mindre än regeringen. Motionärerna anser att det behövs skärpta regler för kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättning genom att avskaffa möjligheten att räkna tid i hemlandet som försäkringstid. Till anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader anvisas mindre än regeringen. Motionärerna avvisar förslagen om tillfälligt utökad ersättning för sjuklönekostnader och om förlängd läkarintygsfri tid till förmån för det egna förslaget om en krisbuffert. I motionens yrkande 2, 4 och 5 föreslås att ytterligare en karensdag införs sjukförsäkringen, att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs och att en ytterligare kvalificering till sjuk- och aktivitetsersättningen införs. Även i kommittémotion 2020/21:3527 av m.fl. (M) föreslås i yrkandena 4 och 9 att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs och att ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen för att öka incitamenten till tidig återgång i arbete. I kommittémotion 2020/21:3402 av m.fl. (SD) föreslås att till utgiftsområde 10 anvisar 5 mer än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mer än regeringen. För en mer human sjukförsäkring föreslås en reform där den som är sjukskriven från dag 180 endast prövas mot yrken inom sitt kompetensområde 365. För detta budgeteras . Vidare slopas karensavdraget fullt ut –och överprövning av läkarintyg slopas –. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mer än regeringen. Motionärerna föreslår att sjukersättningen stärks med , att bostadstillägget höjs till samma nivå som för ålderspensionärer och att möjligheten att räkna tid i hemlandet som försäkringstid avskaffas. Till anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning anvisas mer än regeringen. Motionärerna anser att stödet för rena hjälpbehov för vuxna med funktionsvariationer bör återinföras. Till anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen anvisas mer än regeringen för ökad kvalitet i utrednings- och rehabiliteringsarbetet. Till anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader anvisas mindre än regeringen till följd av en indirekt påverkan från andra utgiftsområden. Till anslaget 2:1 anvisas mer än regeringen. Motionärerna vill stärka personalens kompetens i att bemöta personer med psykisk ohälsa. Till anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen anvisas mer än regeringen för att täcka bl.a. kostnader för myndighetens flytt. Slutligen föreslår motionärerna att det införs ett nytt anslag, 99:1, till vilket anvisas . Anslaget syftar till att sänka små företags sjuklönekostnader. Även i kommittémotion 2020/21:1833 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4 lämnas förslag om att slopa karensavdraget fullt ut, dvs. att staten ska stå för kostnaden så länge pandemin pågår, och att slopa överprövningen av läkarintyg . I kommittémotion 2020/21:1836 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ökad kvalitet på utredningar. Motionärerna anser att det måste finnas en regelbunden och personlig kontakt med avstämningsmöten och kontrollstationer som involverar den enskilde, arbetsgivaren, hälso- och sjukvården samt . Regeringen bör utreda om avstämningsmötena bör vara obligatoriska. I yrkande 2 lämnas förslag om en förändrad prövning vid rehabiliteringskedjans dag 180 och i yrkande 7 om att höja taket i bostadstillägget till samma nivå som bostadstillägg för ålderspensionärer. I yrkande 12 föreslås ökad kompetens för personal vad gäller psykisk ohälsa och i yrkande 19 att hjälpbehov inkluderas i ersättning till vuxna med funktionshinder. I partimotion 2020/21:2968 av m.fl. (V) föreslås att till utgiftsområde 10 anvisar 3 mer än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre än regeringen. Motionärerna avvisar förslaget om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer i åldern 19–vilket innebär att anslaget kan minskas. Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mer än regeringen. Motionärerna anser att garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen ska höjas med 0,3 prisbasbelopp. Det innebär en höjning från till för den som har en maximal garantiersättning. Vidare föreslås att bostadstillägget justeras i enlighet med bostadstillägget för ålderspensionärer. Till anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader anvisas mindre än regeringen. Enligt motionärerna bör karensavdraget slopas och sjuklöneansvaret minska för mindre företag från . Slutligen föreslår motionärerna att det införs ett nytt anslag, 99:1, till vilket anvisas för att finansiera förslagen om slopat karensavdrag och minskat sjuklöneansvar för mindre företag. I kommittémotion 2020/21:1306 yrkandena 1, 19 och 21 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) föreslås att regeringen ska återkomma med förslag om slopat karensavdrag från , om att garantinivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen ska höjas med 0,3 prisbasbelopp och om att bostadstillägget i sjuk- och aktivitetsersättningen ska justeras enligt förändringarna i bostadstillägget för ålderspensionärer. I kommittémotion 2020/21:3317 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 1 att till utgiftsområde 10 anvisar mer än vad som föreslås för utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mer än regeringen. Motionärerna föreslår att garantinivån höjs, vilket för den enskilde ger en förstärkning med . Vidare motsätter de sig möjligheten att räkna tid i hemlandet som försäkringstid. Till anslaget 2:1 anvisas mer än regeringen. Medlen är avsedda att finansiera ett treårigt pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare hos eller någon annan myndighet för stöd till arbetsgivare och enskilda rehabiliteringsfall. Anslaget höjs även till följd av att ett fritidskort införs. Slutligen föreslår motionärerna att ett nytt anslag införs, 99:2 för sjukskrivna, till vilket anvisas . De som inte kan tillgodogöra sig rehabiliteringsprocessen ska enligt motionärerna få rätt till ett eget personligt stöd. I yrkandena 13 och 14 föreslås ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor och ett pilotprojekt med en som stöd för den enskilde i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. I yrkandena 17 och 19 föreslås en höjning av garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen och ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen. De allmänna socialförsäkringarna ska bidra till ökad jämställdhet och en rättvisare fördelning av de ekonomiska resurserna samt medverka till både sammanhållning och ekonomisk tillväxt. Socialförsäkringarna ska ge den enskilde trygghet när livet förändras. Utskottet kan konstatera att i arbetet med att uppnå målet om en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro har ett flertal åtgärder vidtagits som har bidragit till att bryta den tidigare ökningen av sjukfrånvaron. Utvecklingen av sjukfrånvaron har stabiliserats på en låg nivå med mycket låga nivåer på nybeviljad sjukersättning. Pandemin har dock inneburit en ökad sjukfrånvaro. var antalet ansökningar om sjukpenning mer än dubbelt så många som . Pandemins effekter på sjukfrånvaron totalt sett bedöms av regeringen dock huvudsakligen vara tillfälliga. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att det finns brister inom vissa områden och där arbetet behöver utvecklas, exempelvis de fortsatt stora skillnaderna mellan kvinnor och män i sjukfrånvaro och den fortsatt höga andelen sjukfall som grundar sig på en psykiatrisk diagnos. Utskottet vill understryka att den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till rehabilitering tillbaka till hälsa och arbete samt ekonomisk trygghet det tar. Sjukfrånvarons utveckling påverkas också i hög grad av de insatser som vidtar i sin handläggning. Detta framgår bl.a. av de analyser som har gjorts av Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i rapporten styrning av och i (rapport 2018:169). Andra viktiga aktörer som kan påverka sjukfrånvarons utveckling är arbetsgivare, och hälso- och sjukvården. När det gäller arbetet för att motverka och minska den psykiska ohälsan liksom sjukskrivningar i psykiatriska diagnoser är enligt utskottets mening hälso- och sjukvårdens insatser centrala. En utmaning som är särskilt tydlig vid psykisk ohälsa är svårigheterna för vården att bedöma individens arbetsförmåga. Utskottet delar här regeringens bedömning att det utvecklingsarbete som bedrivs av och i samråd med hälso- och sjukvården är viktigt. Som anges i propositionen är det en förutsättning för tilltron till sjukförsäkringen att beslut är begripliga och att myndighetens slutsatser är underbyggda. Detta är också viktigt för att människor ska få en rättssäker prövning av sina ärenden. Mot bakgrund av de brister som presenterats i betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) är det enligt utskottet angeläget att kvaliteten i ärenden om avslag på ansökan om sjukpenning från dag 180 i sjukperioden förbättras ytterligare samt att utredningarna i dessa ärenden ska vara tillräckliga och besluten väl underbyggda och begripliga. har fått regeringens uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att säkerställa kvaliteten i handläggningen av ärenden där sjukpenning från dag 180 i sjukperioden nekas. har i en rapport – Uppdrag om förbättrad kvalitet i ärenden om rätt till sjukpenning redovisat olika åtgärder, exempelvis arbetet med att klargöra myndighetens utredningsskyldighet, anordnande av likabedömningsseminarier och utökad kvalitetssäkring. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar också att har fått i uppdrag att analysera hur den förändrade situationen inom vården på grund av pandemin inverkar på sjukförsäkringen och de sjukskrivnas rätt till ersättning och stöd för återgång i arbete. Utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum har analyserat sjukförsäkringens regelverk och tillämpning. I delbetänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) lämnas förslag för en mer flexibel och trygg sjukförsäkring med fungerande rehabilitering. Bland annat föreslås att bedömningen av arbetsförmågan efter dag 180 ska göras mot ett angivet normalt förekommande arbete. Vidare föreslås lättnader i bedömningen av arbetsförmågan för personer som uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension tidigast kan tas ut. Betänkandet har remitterats och bereds vidare i . I utredningens slutbetänkande SOU 2020:26 föreslås förändringar för att stärka försäkringsskyddet för personer med tidsbegränsade anställningar. Även de förslagen har remissbehandlats och bereds vidare i . Regeringen har också tillsatt en utredning (dir. 2020:31) med uppdrag att lämna förslag som säkerställer att sjuk- och aktivitetsersättningen ger trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, god förutsebarhet för den enskilde samt stabilitet i tillämpningen . Uppdraget ska redovisas . Som redovisats ovan är många frågor inom utgiftsområdet föremål för utredning eller beredning inom . Enligt utskottet finns det skäl att avvakta resultatet av detta arbete. har bestämt ramen för utgiftsområde 10 till . Med hänsyn härtill och då utskottet anser att de anslagsnivåer som regeringen föreslagit är rimliga och bör godtas kan utskottet inte se att det finns något utrymme för förändringar i övrigt inom utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 10 och förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Även förslaget om ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden tillstyrks. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2020/21:1 punkterna 1–3 och avstyrker motionerna 2020/21:3521 (M) yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2020/21:3527 (M) yrkandena 4 och 9, 2020/21:3402 (SD), 2020/21:1833 (SD) yrkandena 1 och 4, 2020/21:1836 (SD) yrkandena 1, 2, 7, 12 och 19 , 2020/21:2968 (V), 2020/21:1306 (V) yrkandena 1, 19 och 21 samt 2020/21:3317 (KD) yrkandena 1, 13, 14, 17 och 19. Statens budget inom utgiftsområde 10 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har – förutom pandemin – att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I budgetmotion fokuserar vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras, på att knäcka arbetslösheten och att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om bl.a. dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och att resurserna till välfärden kan växa. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 5 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 10 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3521. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 10 innebär följande. För att öka incitamenten till tidig återgång i arbete behöver ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen införas dag 15. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör också återinföras. De extra medel som regeringen avsätter för en möjlig förlängning av ersättning för karensdagen samt sjukpenning för inställd vård överför vi från detta anslag till en krisbuffert. När det gäller sjuk- och aktivitetsersättningen behövs skärpta regler, och möjligheten att räkna tid i hemlandet som försäkringstid bör avskaffas. Dessutom avvisas förslagen om tillfälligt utökad ersättning för sjuklönekostnader och om förlängd läkarintygsfri tid till förmån för det egna förslaget om en krisbuffert. Även regeringens förslag om nedsatt arbetsgivaravgift för unga avvisas, vilket innebär att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. kan minskas. Sammantaget anvisar vi 11 mindre än regeringen till utgiftsområde 10 . Statens budget inom utgiftsområde 10 (SD) (SD), (SD) och i (SD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 6 i det betänkandet. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 10 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3402. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 10 innebär följande. Rehabiliteringskedjan bör ändras så att personer endast ska prövas mot yrken inom det egna kompetensområdet från dag 180 och 365. Vidare bör karensavdraget slopas fullt ut –och överprövningen av läkarintyg slopas –. Sjukersättningen stärks med , bostadstillägget höjs till samma nivå som för ålderspensionärer och möjligheten att räkna tid i hemlandet som försäkringstid avskaffas. Stödet för rena hjälpbehov för vuxna med funktionsvariationer bör återinföras. Dessutom bör kvaliteten i utrednings- och rehabiliteringsarbetet höjas och kompetensen hos personal stärkas vad gäller att bemöta personer med psykisk ohälsa. När det gäller Inspektionen för socialförsäkringen anslås medel för att täcka bl.a. kostnader för myndighetens flytt. Slutligen föreslås att ett nytt anslag, 99:1, införs som syftar till att sänka små företags sjuklönekostnader. Sammantaget anvisar vi 5 mer än regeringen till utgiftsområde 10 . Statens budget inom utgiftsområde 10 (V) (V) anför: I budgetmotion, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I årets budgetproposition tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna så väljer en annan väg. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. Mycket av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen vilket innebär att de reformer vi tillskjuter är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. förslag inom utgiftsområde 10 är en del av vårt budgetalternativ som är en helhet.