bet · H701UbU15 · 2020-03-11 00:00:00 — 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 30. Vi anser att undervisningsfriheten ska öka. Att ett lärosätes styrelse och till och med studentorganisationer har inflytande över de litteraturlistor som en universitetslärare ska använda i sin undervisning är oacceptabelt för . Inte heller ska politiska ideologier, ofta i skepnad av vetenskap eller överideologi, tvingas på lärare och kurser. Vidare anser vi att styrelserna för universitet och högskolor ska ha tonvikten inom akademin. ska bestå av en tredjedel externt tillsatta ledamöter, en tredjedel akademiker från det egna lärosätet och en tredjedel akademiker från andra lärosäten. Styrelsens ordförande ska vara en akademiker och väljas av styrelsen på förslag av valberedningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:872 av (M), 2019/20:983 av (S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 2 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 61. Jag anser att möjligheterna till fristående lärarutbildning bör ses över. Fristående lärarutbildningar bör ha målsättningen att vara ledande inom såväl lärarutbildning som skolforskning för att driva på utvecklingen ytterligare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:872 av (M), 2019/20:983 av (S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 30. bedömer att en eventuell fortsättning efter 2019 av uppdraget Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet (JiHU) för vissa lärosäten kan vara avgörande för huruvida arbetet med jämställdhetsintegrering avstannar eller inte. Därför anser jag att projektet i högskolor och universitet bör utvecklas och fortsätta efter projekttidens slut . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:872 av (M), 2019/20:983 av (S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 2 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 30. Jag värnar akademins autonomi. Forskning kräver integritet och möjlighet att tänka såväl nytt som fritt och obekvämt. Akademins autonomi måste gå från högtidstal till handling. Aldrig så välmenande politiska förslag kan få motsatt verkan. Den högre utbildningen och forskningen behöver långsiktiga villkor för att få de bästa förutsättningarna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:813 av (SD), 2019/20:1052 av (S) och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 55. Vi anser att den kvalitetspott med pengar som fanns för att premiera den mest excellenta forskningen bör återinföras som ett led i att prioritera kvalitet i resurstilldelningssystemet för högskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 10 samt 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:813 av (SD), 2019/20:1052 av (S), 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 55. Vi vill att ett samlat anslag för forskning och undervisning införs. Det skulle öka lärosätenas frihet och ansvar, och framför allt lärosätenas möjlighet till planering och flexibilitet. En annan mycket viktig fördel är att det underlättar för lärosätena att inrätta trygga och långsiktiga tjänster där både undervisning och forskning ingår. Vi anser vidare att för att få en högkvalitativ och självständig forskning ska andelen basanslag uppgå till på högskolorna. Det är en vanlig andel för de mest framgångsrika utländska universiteten. Strategiska forskningsanslag ska ges även i fortsättningen, men de bör bli färre. Resurser frigörs på så vis för att öka basanslagen. För att ytterligare förstärka basanslagens andel vill vi minska anslagen till . Vi menar även att andelen externa anslag i lärosätenas forskning inte bör överstiga . Externa anslag är alltid villkorade och medför att forskningsresurser binds upp och att forskningen därmed blir styrd av utomstående intressenter. I förlängningen medför detta osäkra anställningar för forskarna på våra lärosäten. Vi föreslår att regleringsbreven delvis avvecklas till förmån för samråd mellan regeringen och lärosätena. Vid dessa samråd ska mål sättas upp och riktlinjer för inriktningen på verksamheten beslutas. Här ska andelen externa anslag också beslutas, och de ska uppgå till maximalt av det totala forskningsanslaget. Vi anser även att dialog mellan utbildningsväsendet, politiken och näringslivet är helt avgörande för att matcha behoven på arbetsmarknaden. Därför vill vi utreda behovet av resurser till samverkan mellan dessa instanser. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurstilldelning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:813 av (SD), 2019/20:1052 av (S) och 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag anser att balansen i systemet med medelstilldelning bör ses över. Forskningens finansiering fungerar inte optimalt . Eftersom är ett litet land med begränsade resurser har vi inte råd att enbart fördela resurserna för högskola och forskning jämnt. Excellens ska vara drivande. bör en större medelstilldelning direkt till universitet och högskolor för forskning övervägas, men då tillsammans med krav på att en andel av basanslagen används för att säkra tydliga karriärvägar, med meriteringsanställningar som beaktar forsknings- och undervisningsmeriter samt mobilitet. Det är angeläget att skapa en mer ändamålsenlig resursfördelning till forskning och grundutbildning vid universitet och högskola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillträde till högskolan, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2028 av m.fl. (M) och 2019/20:2155 av och (båda M). () sköts i första hand av lärosätena, men som ett komplement vill vi att det tas fram en nationell digital plattform dit gymnasiestudenter och studenter på högskolan kan vända sig för frågor och vägledning. Inspiration och erfarenheter i arbetssätt kan exempelvis hämtas från de digitala vårdtjänsterna. En motsvarande tjänst skulle möjliggöra att SYV-kompetensen kan nyttjas oavsett var i landet kompetensen finns. Detta skulle innebära ett mer effektivt användande av samlade SYV-kompetens och öka tillgängligheten till kompetensen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillträde till högskolan, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2028 av m.fl. (M), 2019/20:2155 av och (båda M) och 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 14. Kvotsystemet i antagningsprocessen till högskolan innebär att om inte tillräckligt många från samma kvot söker en utbildning antas ingen från den kvoten. Söker inte tillräckligt många en utbildning inom folkbildningskvoten har den som studerat vid folkhögskola inte någon chans att komma in på utbildningen genom folkhögskolemeriterna. Därför föreslår vi att elever som studerat vid folkhögskola ska kunna begära betygsättning som är likvärdig med den på komvux. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillträde till högskolan, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2028 av m.fl. (M), 2019/20:2155 av och (båda M) och 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 14. Universitets- och högskolerådet (UHR) har i rapporten excellens uppnås i homogena studentgrupper? (2016) rekommenderat regeringen att den ska ålägga lärosätena att ta fram en strategi för sitt arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande. I rapporten föreslås att det på flera punkter ska anges vad en sådan strategi ska innehålla, bl.a. uppföljningsbara mål, att det ska anges på vilket sätt lärosätena ska uppnå sina formulerade målsättningar samt att det ska anges hur bedömningar av reell kompetens och tillämpning av alternativt urval ska användas som verktyg för breddad rekrytering. Jag instämmer i UHR:s bedömning. Genom att lärosätena åläggs att ta fram strategier bör deras uppdrag att främja breddad rekrytering kunna ta flera steg framåt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa studentfrågor, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 16 samt 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:1102 av (MP) yrkande 2 och 2019/20:1512 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att följa upp studiesituationen för personer med funktionsnedsättningar eller psykiska besvär. I en rapport från (2010:20) konstateras att ”en relativt stor andel av studenterna i den här undersökningen anger att deras studier försvåras av kronisk sjukdom, fysisk funktionsnedsättning, psykiska besvär eller andra hälsoproblem och av problemen anger de flesta psykiska besvär”. Detta är viktiga signaler som måste tas på allvar. Vi anser därför att det behövs en översyn av hur dagens regelverk kring rätten till särskilt stöd inom den högre utbildningen fungerar och vilka åtgärder som behövs för att fler studenter med funktionsvariationer bättre ska kunna tillgodogöra sig den högre utbildningen. Vi anser vidare att uppenbart olämpliga studenter enklare ska kunna stängas av från sina utbildningar på heltid. Särskilt gäller detta studenter som under sitt yrkesliv kommer att arbeta och vara i kontakt med människor i känsliga situationer. Därför anser vi att regeringen behöver tillsätta en utredning för att se över regelverken så att det dels blir enklare att genomföra bakgrundskontroller, dels stärker lärosätenas mandat att stänga av uppenbart olämpliga studenter på vissa utbildningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa studentfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 3–5 och 2019/20:1102 av (MP) yrkande 2, 2019/20:1512 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 16. Att människor från andra länder kommer till för att studera berikar den svenska högskolan och bidrar till höjd kvalitet. Sedan avgifterna infördes har vi sett en kraftig minskning av antalet utländska studenter även om det börjat öka något, troligen beroende på den just nu låga kronkursen. Det förekommer också en debatt om vilka villkor som ska gälla då en utländsk student inte är nöjd med sin utbildning i och kräver pengarna tillbaka. Min utgångspunkt är därför att studieavgifterna bör tas bort. Jag anser att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att föreslå hur avgifter för utomeuropeiska studenter ska kunna avskaffas. Enligt högskolelagen ska all högre utbildning vara avgiftsfri i . Trots det finns det mycket lite uppföljning av hur det ser ut i verkligheten. Det saknas också tydliga definitioner för var gränsen för avgifter går. I många utbildningar ingår det obligatoriska moment som kan skapa oförutsedda merkostnader för studenterna. För en del merkostnader är det möjligt att söka merkostnadslån från CSN. Jag anser att det inte är rimligt att begära att studenterna ska behöva ta extralån för att tillgodogöra sig sin utbildning. Särskilt många av de utbildningar som har verksamhetsförlagd utbildning är inom bristyrken i offentlig sektor. För att göra dessa mer attraktiva blir det också ur ett samhälleligt perspektiv viktigt att se över så att det inte finns ekonomiska hinder för studenter att kunna fullgöra sin utbildning. Därför anser jag att det bör tillsättas en utredning kring dolda avgifter och kostnader inom högre utbildning, särskilt verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Många lärosäten har utsett samordnare för tillgänglighetsarbetet och arbetar med att förebygga och undanröja fysiska hinder inom det systematiska arbetsmiljöarbetet och vid upphandlingar. Däremot har bl.a. andelen lärosäten som har handlingsplaner för tillgänglighetsarbetet minskat. En annan viktig del av tillgänglighet till högskolan är tillgången till pedagogiskt stöd av god kvalitet. Pedagogiskt stöd kan bl.a. handla om anpassad examination, extra handledning, tolkning eller litteratur på anpassat medium. Enligt Myndigheten för delaktighet rapporterar en del studenter om bristfällig organisation i det pedagogiska stödet. Lagstiftningen ställer höga krav på den fysiska tillgängligheten vid lärosätena och det är också dessa delar som högskolorna framför allt fokuserar på i sitt tillgänglighetsarbete. Tillgänglighetsarbetet som helhet behöver dock stärkas. Jag anser att det därför bör tillsättas en utredning som tar ett helhetsperspektiv på frågan om tillgängligheten till universitet och högskolor för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolans digitalisering, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 12. har många lärosäten en daterad it-miljö som försvårar digitaliseringsarbetet. Det finns därför ett stort behov av att ta fram en samlad strategi för lärosätenas digitalisering. En sådan strategi behöver säkerställa lärosätenas beställarkompetens vad gäller it, fastslå infrastrukturella behov och överväga gemensamma ramverk och standarder för nät- och distansbaserad undervisning. Vi anser att Universitets- och högskolerådet (UHR) och (), i samarbete med lärosätena och andra tänkbara aktörer, bör tilldelas ett gemensamt uppdrag att ta fram en strategi för lärosätenas och den högre utbildningens digitalisering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Validering, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 13. Med Valideringsdelegationens tidigare betänkanden och slutbetänkandet finns det goda förutsättningar att skapa legitima och långsiktigt fungerande strukturer för validering. Det är av största vikt att regeringen skyndsamt bereder delegationens samlade förslag och återkommer till med lagförslag som gör det möjligt att bättre validera människors formella och informella kunskaper och kompetens. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:737 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1208 av (S), 2019/20:1440 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 1 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 52. (SOU 2009:68) föreslog en specialistutbildning på avancerad nivå för socialsekreterare inom den sociala barn- och ungdomsvården. Merparten av remissinstanserna var positiva till förslaget, men det blev aldrig verklighet. Slutsatserna från utredningen bör därför analyseras på nytt i syfte att ta fram en nationell specialistutbildning för landets socialsekreterare som arbetar med barn och unga. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:737 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1208 av (S), 2019/20:1440 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 52. Antalet anslagsgivande studieplatser ska bestämmas genom den dialog och de mål som regeringen i samråd med lärosätena kommer fram till. Regeringen ska besluta om och ansvara för det totala antalet studieplatser i landet på varje utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 52 och 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:737 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1208 av (S), 2019/20:1440 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 1 och 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 31. Det råder stor brist på tandläkare, särskilt specialisttandläkare. För att komma till rätta med dessa brister vill jag verka för att man på ett nationellt plan ser över behovet av antalet utbildningsplatser för tandläkare vid landets tandläkarhögskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarutbildning på färre lärosäten, punkt 8 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 8. har rekommenderat att överväga att minska antalet lärosäten som erbjuder lärarutbildningar för att kunna höja kvaliteten. Vi anser att en översyn i syfte att konsolidera landets lärarutbildningar och koncentrera dem till färre lärosäten vore välkommen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 33, 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2019/20:1625 av (M), 2019/20:1949 av (M), 2019/20:2073 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkande 1, 2019/20:3075 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 7. Vi vill införa en specialinriktning mot specialpedagogik/speciallärare på lärarutbildningen, med fler platser och som kopplas samman med ett professionsprogram för lärare. Vi anser vidare att socionomprogrammet bör ses över och utvecklas för att säkerställa att alla socialsekreterare har en grundlig utbildning redan från början. Mer fokus måste ligga på praktik samt de problem och svåra avväganden som yrkesgruppen ställs inför i arbetslivet. Vi anser även att alla grundvårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper och erfarenheter gällande hälsofrämjande insatser, som grundas i forskning och beprövad erfarenhet. Fler systematiska hälsofrämjande insatser kommer att minska onödigt lidande och förebygga och i många fall förhindra sjukdomar. Det skulle i sin tur leda till ett minskat allmänt tryck på hälso- och sjukvården, förbättrad allmänhälsa hos många individer och ett effektivare användande av begränsade resurser. Vi vill även uppdra åt regeringen att se över förutsättningarna för att alla vårdutbildningar bör innehålla utbildning i patientlagen, i syfte att tydliggöra för alla vårdstudenter betydelsen av att patienten är delaktig och att patientlagen syftar till att stärka patientens ställning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2019/20:1625 av (M), 2019/20:1949 av (M), 2019/20:2073 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 33, 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3075 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 7. Vi anser att ledarskap ska ingå i samtliga vårdutbildningar, eftersom det är en viktig kompetens för såväl framtida arbetsledarpositioner som arbetet med exempelvis den demenssjuke på boendet som behöver tydlig ledning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 9 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3075 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2019/20:1625 av (M), 2019/20:1949 av (M), 2019/20:2073 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 33, 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 7. Forskningsresurserna för lärarstudenter ligger på en mycket låg nivå. Vi anser därför att forskningsmöjligheterna för lärarstudenter bör utökas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2 då motsvarande förslag har behandlats av utskottet i betänkandena /19:UbU6, 2018/19:UbU13, 2018/19:UbU14 och 2018/19:UbU15.