bet · H701FiU51 · 2020-03-30 00:00:00 — För arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal ska kravet på skriftligt avtal med av arbetstagarna på en driftenhet gälla även avseende det nya stödet. En tillfällig ökning av statens andel av kostnaden för korttidsarbete, s.k. korttidspermittering Med hänsyn till spridningen av det nya coronaviruset är det enligt regeringen av stor betydelse att åtgärder vidtas för att dämpa effekterna av viruset för företag och samhällsekonomin. För att möta arbetsgivarnas behov i krisens spår anser regeringen att det finns skäl att höja statens andel av kostnaden för korttidsarbete från en tredjedel till tre fjärdedelar av den totala kostnaden. Den tillfälliga höjningen av statens andel av kostnaden innebär således att systemet blir mer förmånligt för både arbetstagare och arbetsgivare. Förstärkningen bör avse stöd som lämnas efter godkännande av . På detta sätt ges arbetsgivarna bättre förutsättningar att klara de tillfälliga ekonomiska svårigheter som kan uppstå i utbrottets spår. För stödmånader som infaller fr.o.m. t.o.m. ska enligt förslaget i propositionen följande gälla: – Storleken på det preliminära stödet höjs genom att underlaget för beräkning av preliminärt stöd multipliceras i stället för . – Löneminskningen ska uppgå till 4, om arbetstidsminskningen är 20, . – Bestämmelserna om att stöd inte får lämnas för uppsägningstid ska inte tillämpas. För stöd som lämnas under uppsägningstid ska man vid tillämpning av bestämmelserna om löneminskning bortses från sådan ersättning som utgår till arbetstagaren för att arbetsgivaren ska uppfylla 12 § lagen om anställningsskydd. ska pröva förutsättningarna för stöd Stöd enligt det nya systemet för stöd vid korttidsarbete ska lämnas efter godkännande från . ska även ansvara för ansökningsförfarandet i övrigt när myndigheten har lämnat godkännande. Ansökningar om godkännande ska handläggas skyndsamt. Offentligfinansiella effekter av stöd vid korttidsarbete Regeringen beräknar kostnaden för stödet till 2020. Givet det snabbt föränderliga ekonomiska läget är detta enligt regeringen dock en siffra med omfattande osäkerhet. Till detta tillkommer att det finns möjlighet att avtala om korttidsarbete under uppsägningstid, vilket ytterligare försvårar bedömningen av förslagets offentligfinansiella kostnad. Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft och tillämpas med retroaktiv verkan fr.o.m. . Regeringen förklarar i propositionen (s. 75) varför det är motiverat att låta de nya bestämmelserna tillämpas retroaktivt. Socialförsäkringsbalken och anslutande lagar I propositionen lämnas också förslag som syftar till att bidra till minskad smittspridning och därigenom öka skyddet för befolkningen och viktiga samhällsfunktioner, förstärka försäkringsskyddet för berörda individer och minska kostnaderna för arbetsgivare. Regeringen föreslår att två nya bestämmelser förs in i socialförsäkrings-balken. Den ena bestämmelsen ska upplysa om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och karens, smittbärarpenning och handläggning av ärenden. Den andra bestämmelsen ska upplysa om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att ersättning i form av sjukpenning ska lämnas till en försäkrad som får ett karensavdrag från sin sjuklön. Sådana föreskrifter som avses ska endast få meddelas vid extraordinära händelser i fredstid. Vidare föreslår regeringen en ändring i föräldraledighetslagen. Ändringen innebär att om föräldraledighet inte kan anmälas till arbetsgivaren minst före ledighetens början (och rätten till ledigheten grundar sig i att arbetstagaren får eller skulle ha haft rätt till förmånen på grund av föreskrifter som meddelats enligt socialförsäkringsbalken vid extraordinära händelser i fredstid) ska ledigheten anmälas . Därutöver föreslår regeringen en ändring i lagen om sjuklön. En arbetstagare ska inte behöva styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare . Regeringen framhåller att regelverket är av extraordinär karaktär, och att den därför bör ges rätt att bestämma när regelverket ska upphöra att gälla och de tidigare bestämmelserna om intyg åter träda i kraft. Sådana föreskrifter ska endast få meddelas vid extraordinära händelser i fredstid. Kostnaden för slopandet av karensdagen för anställda och egenföretagare beräknas till . Kostnaden för att kompensera arbetsgivarna för sjuklönekostnader beräknas till . Förslaget om möjlighet att utfärda föreskrifter om ändrade bestämmelser för tillfällig föräldrapenning innebär att det även på detta område finns en beredskap att vid behov vidta åtgärder, vilka skulle kunna öka statens utgifter. Beroende på nyttjandegrad och den närmare utformningen av föreskrifterna beräknas utgifterna enligt regeringen kunna öka med . Beräkningarna är dock behäftade med stor osäkerhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ändringarna i lagen om sjuklön ska dock tillämpas fr.o.m. . För tid ska de äldre bestämmelserna fortfarande gälla. Studiestöd vid extraordinära händelser Enligt gällande regelverk får studiestöd i vissa fall lämnas under tid då den studerande på grund av sjukdom eller annan ledighet inte bedriver de studier som studiestödet lämnats eller beviljats för. Utbrottet av coronaviruset har emellertid aktualiserat att det kan uppstå andra extraordinära händelser i fredstid som den studerande inte själv kan råda över och som påverkar den studerandes möjligheter att studera. På grund av extraordinära händelser kan det uppstå situationer då den studerande inte kan bedriva studier på ett sådant sätt att förutsättningarna för att beviljat studiestöd fortsatt ska kunna betalas ut eller att studiehjälp ska kunna lämnas är uppfyllda. Regeringen anser att det i studiestödslagen och lagen om studiestartsstöd bör tas in bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Utgångspunkten bör vara att den studerande ska få behålla sitt studiemedel och studiestartsstöd stödet redan har beviljats för och att studiehjälp fortsatt ska kunna lämnas. Regeringen ska enligt förslaget också ges möjligheten att besluta om att studielån som har tagits emot vid extraordinära händelser helt eller delvis får skrivas av. Förslagen får i detta skede inga direkta konsekvenser för statens budget eftersom bedömningen är att studiestöd fortsatt ska betalas ut enligt plan. Först bedöms förslaget få konsekvenser för statens budget om studielån skrivs av med anledning av extraordinära händelser. Förslaget kan också få ekonomiska konsekvenser eftersom de studerande kommer att ha rätt till studiestöd för än vad som annars vore fallet. Regeringen avser därför att följa utvecklingen noga. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . I kommittémotion 2019/20:3519 av m.fl. (M) anförs att regeringens förslag har varit bra men är otillräckliga. Det krävs bredare åtgärder. De beslut som fattas kommer att prägla och kanske längre än så, och därför är den ekonomiska politiken viktigare nu än någonsin, understryker motionärerna. Motionärerna anser att kostnaden för anstånd med inbetalning av skatt bör sänkas. Den totala räntekostnaden om på uppskjutna skattebelopp är för hög, vilket riskerar att få till följd att företag som är i behov av anstånd inte har råd att få det. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag om att räntekostnaden tas bort eller sänks genom en ändring i lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Motionärerna utvecklar också sin syn på vilka ytterligare åtgärder de skulle vilja se, men som ligger utanför den ram för ärendet som ges av propositionen. Det handlar om avskaffat fribelopp för studenter som tillfälligt stärker upp samhällsviktiga funktioner, rätt till smittbärarpenning för riskgrupper, tillfälligt avskaffade arbetsgivaravgifter och egenavgifter, kreditgarantier och kapitaltillskott genom en företagsakut samt tillfällig hyressänkning för de värst drabbade branscherna. Ekonomin behöver stimuleras framöver, men det ska vara strukturellt riktiga åtgärder för att så snabbt som möjligt hitta tillbaka till ett starkt och växande , framhåller motionärerna. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:3520 att de i huvudsak stöder regeringens förslag till åtgärder i propositionen och bedömer att åtgärderna kommer att ha stor betydelse för många arbetstagare och företagare. Det finns dock behov av vissa ändringar och kompletteringar enligt motionärerna. Motionärerna anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om att anståndsavgiften tas bort eller sänks genom en ändring i 4 § lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall (yrkande 1). Den ränta som har införts motsvarar en årlig avdragsgill ränta på . Det är enligt motionärerna orimligt att staten tar ut en så hög ränta, som är högre än en vanlig bankränta. Vidare menar motionärerna att regeringen bör utvärdera permitteringsgraden i lagen (2013:948) om stöd till korttidsarbete (yrkande 2). Motionärerna stöder inriktningen i propositionen i denna del men anser på grund av den fördjupade ekonomiska krisen att en tillfällig utökning av korttidspermitteringen till två ytterligare nivåer på också bör utredas. Motionärerna vill också att det görs ett tillfälligt undantag från 5 a § 4 lagen (2013:948) om stöd till korttidsarbete (yrkande 3). Motionärerna pekar på att det i lagen ställs krav på att företaget ska ha vidtagit alla andra åtgärder som står till buds för att minska sina personalkostnader. Det kan exempelvis röra sig om att avsluta tidsbegränsade anställningar som inte är verksamhetskritiska. Denna anpassning har företagen enligt motionärerna sannolikt inte hunnit med i detta snabba krisförlopp. Motionärerna menar att det i den nuvarande situationen vore bättre om företagen upprätthåller personalstyrkan men minskar arbetstiden, jämfört med att de säger upp personal för att kunna använda sig av korttidsarbete för den resterande delen av personalstyrkan. Motionärerna tar även upp ett antal ytterligare åtgärder de skulle vilja se men som ligger utanför den ram för ärendet som ges av propositionen. Det handlar om att utreda möjligheten till korttidsarbete för familjemedlemmar i små familjeföretag, om hur vårdgivare och andra arbetsgivare som i huvudsak bekostas av allmänna medel kan få del av korttidsarbete, om hur bemanningsföretag kan inkluderas i korttidsarbete, om slopat företrädaransvar vid anstånd av inbetalning av skatter m.m. samt om möjligheten att kompensera privata vård- och omsorgsgivare för extraordinära kostnader. Arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel informerades utskottet av med anledning av vissa oklarheter i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete när det gäller arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel. Vilka arbetsgivare omfattas? Utgångspunkten för korttidsarbete är att stödåtgärden ska omfatta alla juridiska personer och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet; se 3 § första stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Vid införandet av stödet ansågs det emellertid inte rimligt att offentligt finansierad verksamhet ska omfattas av en statlig subvention i form av stöd vid korttidsarbete. Dessutom gjordes bedömningen att detta slag av verksamhet som regel inte kan anses bli påverkad av konjunkturen på ett sådant sätt att syftet med åtgärden kan antas bli uppnått (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.17.4.3). Från tillämpningsområdet för lagen om stöd vid korttidsarbete har därför undantagits offentliga arbetsgivare, oavsett om verksamheten bedrivs i egen regi eller genom olika slag av rättssubjekt. Detta framgår av 3 § andra stycket samma lag där det anges att lagen inte gäller staten, regioner, kommuner, kommunalförbund och samverkansorgan juridiska personer över vilka staten, regioner, kommuner, kommunalförbund och samverkansorgan, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande, såvida inte verksamheten avser affärsverksamhet arbetsgivare i fråga om verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten. Särskilt om undantaget i 3 § andra stycket 3 Undantaget i 3 § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete tar inte sikte på arbetsgivarna som sådana utan på den verksamhet som de bedriver. Om en arbetsgivare bedriver flera verksamheter kan det således t.ex. inträffa att en viss verksamhet omfattas av undantaget medan stöd kan lämnas för en annan verksamhet som bedrivs av samma arbetsgivare. Den verksamhet som den aktuella bestämmelsen tar sikte på uttrycktes i lagrådsremissen som ”verksamhet som huvudsakligen är finansierad av offentliga medel”. I lagrådsremissen angavs att det avsåg verksamhet som annars hade tillhandahållits av det allmänna och som huvudsakligen finansieras av allmänna medel. Lagrådet uttalade i sitt yttrande (se prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor bilaga 8 avsnitt 7) bl.a. följande: Bestämmelsen tar såvitt framgår av remissen sikte på sådan verksamhet som det enligt en offentligrättslig regel ankommer på det allmänna att tillhandahålla. Däremot avses inte sådan verksamhet som en privat arbetsgivare bedriver där affärsmässigt vederlag erhålls från det allmänna för varor och tjänster som tillhandahålls i sedvanliga avtalssituationer även om ersättningen svarar för hela omsättningen i den av arbetsgivaren bedrivna rörelsen. Lagrådet föreslår att detta förhållande tydliggörs genom att punkten 3 ges följande lydelse: arbetsgivare i fråga om verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det enligt en offentligrättslig reglering ankommer på det allmänna att tillhandahålla verksamheten. I propositionen utformades bestämmelsen i enlighet med Lagrådets förslag. I samband med detta uttalades bl.a. att undantaget inte bör omfatta fall då arbetsgivare inom ramen för sedvanliga avtalsförhållanden mot ersättning tillhandahåller det allmänna varor eller tjänster, t.ex. ett privat byggföretag som mot ersättning åtagit sig att uppföra en idrottsanläggning åt en kommun. I så fall är verksamheten inte finansierad av allmänna medel i den mening som avses nu (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.17.4.3). Av förarbetena framgår det att undantaget i 3 § andra stycket 3 inte är avsett att träffa verksamhet inom ramen för vanliga affärsmässiga transaktioner mellan privata leverantörer och det allmänna även om den ersättning som utges av det allmänna i sådana avtalsförhållanden utgör en leverantörs hela omsättning. framgår det av lagtexten att undantaget träffar verksamhet där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten, detta trots att i vart fall delar av sådan verksamhet som på detta sätt ska tillhandahållas av det allmänna i och för sig kan utföras av privata leverantörer på helt affärsmässiga villkor. Det ursprungliga förslagets offentligfinansiella effekter utgår i hög grad från användandet av motsvarande system i , där framför allt tillverknings-industrin historiskt har utnyttjat korttidsarbete. Dagens unika situation med coronaviruset och det snabbt föränderliga ekonomiska läget medför därför en omfattande osäkerhet kring hur kostnaderna av förslaget kommer att utvecklas. För att systemet med korttidsarbetet ska få avsedd effekt i den nuvarande situationen, där andra sektorer än de som i normala fall i första hand kan förväntas använda korttidsarbete drabbas, skulle reglerna behöva justeras. Eftersom en sådan förändring innebär att förslaget får den effekt som från början var avsedd leder dock inte denna enligt till någon förändrad beräkning av den totala offentligfinansiella effekten av korttidsarbete. Med hänsyn till spridningen av coronaviruset är det enligt utskottet ytterst angeläget att det vidtas kraftfulla åtgärder för att dämpa de negativa effekterna på samhällsekonomin. Utskottet ställer sig i huvudsak bakom förslagen i propositionen men föreslår vissa förändringar och tydliggöranden med syftet att ytterligare motverka de negativa effekterna. Utskottsinitiativ om anstånd med betalning av skatt i vissa fall Utskottet har sett det som högst angeläget få lagändringar på plats så snabbt som möjligt för att dämpa företags likviditetsproblem. beslutade därför om ett lagförslag i form av ett utskottsinitiativ som handlar om att ge anstånd med betalning av skatt i vissa fall (se bet. 2019/20:FiU53, rskr. 2019/20:194). Lagförslaget i utskottsinitiativet är likalydande med lagförslaget i den här behandlade propositionen (punkt 6, avsnitt 2.6 och 4) förutom att det förstnämnda har ett tidigare ikraftträdande. Lagen träder i kraft . En konsekvens av beslut i denna del är att motsvarande lagförslag i propositionen bör avslås av . Lagen om stöd vid korttidsarbete Utskottet välkomnar det förslag om ett nytt permanent och öppet system för stöd vid korttidsarbete som regeringen lämnar i propositionen. I likhet med regeringen tror utskottet att det har förutsättningar att påtagligt förbättra svenska arbetsgivares konkurrensvillkor. Vidare är den del av förslaget som kallas korttidspermittering och som innebär att staten kraftigt utökar sin andel av kostnaden för stödet ytterst angelägen. På så sätt kan arbetsgivarna ges bättre förutsättningar att klara de påfrestningar som kan uppstå i virusutbrottets spår. Utskottet ser dock behov av några förändringar och förtydliganden i förhållande till det lagförslag som regeringen presenterar i propositionen. • arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel, • undantaget för familjemedlemmar, • tillämpningen av lagen när det gäller bemanningsföretag och konsultföretag, • aktieutdelningar m.m. i företag som ansöker om stöd. Utskottets överväganden i dessa frågor utvecklas nedan. Arbetsgivare vars verksamhet är i huvudsak finansierad av allmänna medel informerades utskottet av om vissa oklarheter i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete när det gäller arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel. (Se avsnittet Kompletterande information: Arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel). Utskottets bedömning är att ett tillägg behöver göras i lagens övergångsbestämmelser genom att 3 § 3 upphävs temporärt. Orsaken är att nämnda paragraf utesluter sådana arbetsgivare vars verksamhet huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten. Detta innebär att exempelvis kollektivtrafik som bedrivs i privat regi, men finansieras av det allmänna inte har rätt till stöd vid korttidsarbete. Tanken med lagen när den skrevs var att det allmänna skulle vara undantaget från rätten till korttidsstöd. Spridningen av det nya coronaviruset riskerar emellertid att drabba samhällsekonomin och företag på sätt som inte kunde förutses vid införandet av regelverket om statligt stöd vid korttidsarbete. Det kan leda till att verksamheter och branscher påverkas på ett sätt som inte har kunnat förutses. I det sammanhanget skulle det kunna uppstå en osäkerhet kring vilka verksamheter som omfattas av undantaget i 3 § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete. Det är av stor vikt att reglerna om korttidspermittering är förutsägbara och enkla att tillämpa. Det är också viktigt att upplevda otydligheter i regelverket inte i onödan hindrar att stöd lämnas eller medför att handläggningstider för ansökningar om godkännande blir längre än nödvändigt. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet skäl att för stödmånader som infaller fr.o.m. t.o.m. tillfälligt slopa det undantag som avses i 3 § andra stycket 3. Undantaget för familjemedlemmar i lagen om korttidsarbete Utskottet ser också ett problem med att lagförslaget i propositionen har en avgränsning som kan komma att drabba familjeföretag hårt. Av 11 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete framgår att stöd endast kan lämnas för arbetstagare som var anställda hos arbetsgivaren under hela eller en del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad som under stödmånaden för vilka arbetsgivaren för stödmånaden var skyldig att betala arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980) som inte tillhör arbetsgivarens familj. Kriteriet att arbetstagaren inte ska tillhöra arbetsgivarens familj har motiverats med att lagen inte ska kunna missbrukas (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.17.5.1.2). Den aktuella avgränsningen av för vilka arbetstagare som stöd kan lämnas påverkar särskilt mindre företag där flera medlemmar i en familj är verksamma. I ett sådant företag kan en stor andel av de anställda – ibland samtliga – utgöras av sådana anhöriga som omfattas av undantaget för familjemedlemmar. Med de effekter som spridningen av det nya coronaviruset kan komma att ha på samhällsekonomin och företagen riskerar den aktuella avgränsningen att drabba dessa företag onödigt hårt jämfört med andra företag vars arbetstagare inte består av familjemedlemmar. Det framstår därför enligt utskottet som motiverat att för stödmånader som infaller fr.o.m. t.o.m. slopa familjemedlemsundantaget i 11 § 3. När det gäller risken för missbruk så motverkas den av kravet i 11 § 1 på att en arbetstagare måste ha haft en anställning av viss omfattning hos arbetsgivaren under jämförelsemånaden, dvs. den månad som infaller före den månad då fattar beslut om godkännande. Tillämpningen av lagen om korttidsarbete när det gäller bemanningsföretag och konsultföretag I propositionen uttalar regeringen (s. 53), beträffande den föreslagna lagstiftningens krav på att arbetsgivarens ekonomiska svårigheter ska vara oförutsedda och oundvikliga, att stöd inte bör kunna erhållas av arbetsgivare vars verksamhet syftar till att möta andra arbetsgivares tillfälliga och kortsiktiga behov av arbetskraft. Stora och plötsliga fall i efterfrågan på arbetskraft bör enligt uttalandet inte anses vara oförutsedda för sådana arbetsgivare. Det är enligt utskottet naturligt att kravet på oförutsebarhet och oundviklighet bedöms i förhållande till bl.a. förhållandena i den bransch inom vilken en arbetsgivare verkar. Det aktuella uttalandet måste i sammanhanget förstås så att det för den nämnda kategorin av arbetsgivare ligger i själva verksamhetens natur att andra företags behov av inhyrd personal och därmed efterfrågan på arbetsgivarnas tjänster kan variera kraftigt och ibland med kort varsel. Normala variationer i efterfrågan av det slaget kan därför inte anses vara oförutsedda och oundvikliga för arbetsgivaren. Utskottet vill dock understryka att även företag vars verksamhet syftar till att möta andra arbetsgivares tillfälliga och kortsiktiga behov av arbetskraft, t.ex. bemanningsföretag och konsultföretag, kan ställas inför omfattande fall i efterfrågan, exempelvis vid en ekonomisk kris, som inte har kunnat förutses eller undvikas. Efterfrågefall som är så omfattande att de klart går utöver vad som normalt kan förväntas för en arbetsgivare i en bransch av detta slag kan således betraktas som oförutsedda och oundvikliga i lagstiftningens mening. Aktieutdelningar och liknande i företag som ansöker om stöd enligt lagen om korttidsarbete Det är enligt utskottet angeläget att stöd vid korttidsarbete endast ges till de företag som har tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter.