bet · H801NU4 · 2020-12-18 00:00:00 — Därmed tillstyrks motionerna 2020/21:146 (M), 2020/21:713 (SD), 2020/21:3228 (L), 2020/21:3337 (M) och 2020/21:3483 (M) i berörda delar. Statens ägande av , punkt 8 (SD, V) av (SD), (V), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:703 av m.fl. (SD) och 2020/21:1316 av m.fl. (V) yrkande 5. slogs ihop med Post A/S och bildade bolaget . Bolaget ägs gemensamt av den svenska och danska staten och syftet med sammanslagningen var att dels genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt, dels skapa värde genom affärens positiva inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet. Dessvärre kan företrädarna för våra respektive partier i utskottet konstatera att sammanslagningen var allt annat än lyckad. efter samgåendet hade digitaliseringen av traditionellt postburen kommunikation främst i , i kombination med generösa anställningsvillkor i gett upphov till lönsamhetsproblem i bolaget. Det resulterade i att den svenska och den danska staten fick skjuta till kapital om för att bolaget skulle klara att upprätthålla sin verksamhet. Trots att bolaget har genomfört omfattande besparingar i verksamheten har det framkommit uppgifter om att bolaget även framöver riskerar mångmiljardförluster till följd av de fortsatt minskade brevmängderna, nu främst i . Här kan framhållas att transportutskottet i det danska beslutat om en översyn av de ekonomiska och juridiska konsekvenserna för en uppdelning av Postnord. Att genomför en motsvarande utredning får anses som högst rimligt. Inte minst för att belysa olika handlingsalternativ för att säkra en landsomfattande postservice i framöver. Regeringen bör därför skyndsamt utreda möjligheterna för och konsekvenserna av att separera den danska verksamheten i Postnord från den svenska och därefter dela upp bolaget i enlighet med detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen som sin mening. Motionerna 2020/21:703 (SD) och 2020/21:1316 (V) tillstyrks härmed i berörda delar. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 7–13, 2020/21:550 av (SD), 2020/21:698 av m.fl. (SD), 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:707 av m.fl. (SD), 2020/21:714 av m.fl. (SD), 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 15, 2020/21:1689 av (M), 2020/21:1791 av (M), 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1965 av (M), 2020/21:2008 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2730 av (MP) yrkandena 1–7, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 76, 2020/21:2885 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6 samt 2020/21:3535 av (M). När det gäller statens ägande och förvaltning av vissa av de statligt ägda bolagen vill vi framföra vår uppfattning när det gäller dels , dels . När det först gäller vill vi framhålla att företrädare för vårt parti i utskottet ställde sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) om att göra ett kapitaltillskott till bolaget. Staten har som ägare ett ansvar för och dess roll på godsmarknaden. Vi anser därför att det är klokt att under rådande omständigheter skjuta till kapital så att bolaget kan upprätthålla sin verksamhet. När det däremot gäller statens ägande av på anser vi i likhet med vad som anförs i motion 2020/21:3489 (M) att det inte finns några tungt vägande skäl för att staten ska äga bolaget. Staten har dock en självklar roll för att stärka infrastruktursystemet inom såväl järnvägen som andra transportslag, men inte via ägandet av . Vi menar därför att bör ge regeringen ett mandat att , och med strikta förbehåll, minska eller helt sälja statens ägande i . När det vidare gäller förvaltningen av det statligt helägda , som är största skogsägare, vill vi framhålla att förvaltningen av bolaget är en viktig del av den svenska skogspolitiken. Vi noterar att lämnat sitt betänkande till regeringen och avser att i andra sammanhang återkomma till vår syn på hur den svenska skogspolitiken ska bedrivas. Vi vill dock – i likhet med det som framförs i motion 2020/21:3356 (M) – framföra att det är viktigt att uppfyller sina åtaganden om att skydda skog som är värdefull för den biologiska mångfalden. Det kan göras på olika sätt, exempelvis genom formella skydd eller frivilliga avsättningar. När frivilliga avsättningar inte räcker till kan formella skydd, dvs. naturvårdsavtal, biotopskydd eller naturreservat upprättas. Det är dock mycket viktigt att de formella skydden föregås av god dialog med markägare, att goda förvaltningsplaner upprättas och att syftet med avsättningen långsiktigt följs upp. Vi vill i anslutning till detta tydliggöra vår grundläggande uppfattning att om staten inskränker ägande- eller brukanderätten ska ersättning betalas. För att ge markägare ökade möjligheter till skälig ersättning när mark skyddas från avverkning menar vi att regeringen bör se till att få ett skogsbytesprogram på plats där medverkar till att ersätta privata skogsägare med mark när deras skog skyddas från avverkning. Det anförda är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. De nämnda motionerna får vid ett sådant beslut från anses bli tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:698 av m.fl. (SD), 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:707 av m.fl. (SD), 2020/21:714 av m.fl. (SD), 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2885 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2020/21:3535 av (M) samt 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 7–13, 2020/21:550 av (SD), 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 15, 2020/21:1689 av (M), 2020/21:1791 av (M), 2020/21:1965 av (M), 2020/21:2008 av (S), 2020/21:2730 av (MP) yrkandena 1–7, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 76, 2020/21:2885 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4 och 6, 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkande 3. Som vi i framhållit i det föregående ser vi inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga bolagsinnehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras. Det gäller främst när det är svårt att motivera att det statliga ägandet är till nytta för medborgarna eller att det är av strategiskt intresse för . I det följande redogör vi för ett antal bolag där vi anser att staten kan minska eller avveckla sitt ägande. Det första bolaget som vi anser att staten kan avyttra är . Bolaget bedriver huvudsakligen verksamhet inom bemanning, utbildning och matchning på en redan välfungerande marknad. Vi menar att det är svårt att motivera att staten ska konkurrera med privata aktörer på denna marknad. finns det ett bemyndigande från om att regeringen kan avyttra bolaget. Regeringen har tyvärr inte agerat i enlighet med bemyndigandet och under innevarande år har staten i stället varit tvungen att skjuta till kapital till bolaget. Bakgrunden till kapitaltillskottet är de ekonomiska problem som uppstått med anledning av coronapandemin. Vi vill dock påpeka att bolaget haft sviktande lönsamhet . saknar samhällsuppdrag och subventioneras nu av staten som ägare på bekostnad av marknaden. Som anförs i motion 2020/21:698 (SD) anser vi att regeringen bör avyttra i enlighet med det bemyndigande som finns från . När det vidare gäller statens delägande i kan vi konstatera att bolaget genomfört ett förvärv av mediebolaget , där bl.a. TV4 och C ingår. Företrädare för i utskottet har under hela processen varit kritiska till denna affär eftersom staten numera riskerar att uppfattas som avsändare av i praktiken alla marksända kanaler. Vi är av uppfattningen att svenska medier ska vara fria och oberoende, vilket åstadkoms genom ett medielandskap som präglas av flera privata aktörer och en sund konkurrens. Vi menar dessutom att telekomverksamhet generellt inte är något som staten bör syssla med. Som framgår tidigare i betänkandet ställde sig företrädare för i utskottet bakom tillkännagivande om att staten bör minska sitt ägande i . I betänkandet framhöll dessa företrädare dock i första hand att bör delas upp och att telekomverksamheten därefter bör avyttras. Det är även vår uppfattning. Eftersom Telias förvärv av nu är genomfört och regeringen fortfarande inte har återkommit till med anledning av tillkännagivandet, ser vi det som angeläget att i enlighet med det tillkännagivande som förordas i motion 2020/21:714 (SD) påtalar betydelsen av en uppdelning av bolaget för regeringen. Utöver att ägarförhållandena i de nämnda bolagen bör ändras finns det andra bolag i statens portfölj som är i behov av en tydligare ägarstyrning. I det följande redogör vi för flera bolag som vi menar behöver bättre förutsättningar för att kunna utveckla sina verksamheter och bidra med nytta till det svenska samhället. I likhet med det som anförs i motion 2020/21:1937 (SD) vill vi understryka vikten av att har ett väl fungerande forskningsinstitut. kanaliserar mellan av de offentligt finansierade forskningssatsningarna genom universitet och högskolor. Det är en relativt hög siffra både i ett internationellt och i ett nordeuropeiskt perspektiv. Vi menar att en del forskning bör finansieras genom ett statligt forskningsinstitut. har ett embryo till ett sådant institut – of (). är statens ägarbolag för delägande i , som samarbetar med institutens övriga ägare från industrisidan kring struktur- och ägarfrågor. Syftet är att förnya och förstärka institutens roll i det svenska innovationssystemet. Vi menar att det är nödvändigt att i ett tillkännagivande uppmanar regeringen att ge möjlighet att utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar som ett led i strävan att främja företagsnära, tillväxtdrivande forskning. Ett annat bolag som är i behov av bättre förutsättningar för att i fortsättningen kunna vara konkurrenskraftigt är . Här vill vi först framhålla att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen, och vi vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. Bättre förutsättningar för genom ett förtydligat uppdrag är enligt vår mening en viktig del i en mer aktiv gruvpolitik. har själva identifierat en s.k. prospekteringsskuld, vilket bl.a. resulterat i rapporter om att malmen i tar slut tidigare än väntat. Det är dock glädjande att intensifierat sina prospekteringssatsningar för att öka sin malmreserv för framtiden. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt vår mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv som syftar till att öka bolagets förutsättningar att förbli en stark aktör genom ett ökat fokus på prospektering. Vi ställer oss därmed bakom det som anförs om uppdrag i motion 2020/21:701 (SD). Stor utvecklingspotential finns även när det gäller styrningen av . Bolaget behöver bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet än vad som är fallet . Det är vår bestämda uppfattning att persontågtrafik bör vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt och att SJ är den aktör som bedriver trafik även på sträckor där andra aktörer inte ser någon möjlighet till lönsamhet. bör det vara en självklarhet att det ska vara lätt att köpa biljetter, att tågen är bekväma och framförallt att de kommer . Beklagligt nog ser vi inte att SJ:s verksamhet bidrar till en sådan situation för svenska resenärer. Vi menar att SJ:s problem med både tillgänglighet och låg fordonsstandard hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats för SJ. Trots att dessa mål reviderades ser vi att problemen kvarstår. Vi menar därför – i likhet med det som anförs i motionerna 2020/21:707 (SD) och 2020/21:2217 (SD) – att SJ:s ekonomiska mål bör ändras så att avkastningskravet sänks. Vi anser att bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tydliggöra dessa ståndpunkter i ett tillkännagivande till regeringen. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Vid ett sådant beslut från får även motionerna 2020/21:2214 (SD), 2020/21:2885 (SD) och 2020/21:3535 (M) anses bli helt eller delvis tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks följaktligen i dessa delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks härmed. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 7–13 och 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 15 samt 2020/21:550 av (SD), 2020/21:698 av m.fl. (SD), 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:707 av m.fl. (SD), 2020/21:714 av m.fl. (SD), 2020/21:1689 av (M), 2020/21:1791 av (M), 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1965 av (M), 2020/21:2008 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2730 av (MP) yrkandena 1–7, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 76, 2020/21:2885 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3535 av (M). Som jag framfört tidigare i betänkandet är det min bestämda uppfattning att det måste finnas likvärdiga grundläggande förutsättningar oavsett var man bor i . Jag menar att det finns utrymme för staten att via de statligt ägda bolagen ta ett särskilt ansvar för att människor i hela landet ska ha samma tillgång till service, sjukvård och andra samhällsviktiga funktioner. Ett sådant fall är den bristande tillgången på kapital på landsbygden. För att komma tillrätta med det skulle t.ex. den statligt ägda banken kunna användas för att komplettera marknadens bristande utlåning i stora delar av . Jag menar därför att ägardirektiven för bör ändras så att banken åläggs att upprätthålla en god service och goda villkor i hela landet. bör också få i uppdrag att se över hur man kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas. Dessutom bör få i uppdrag att särskilt arbeta för investeringar som leder till ökad hållbarhet. Detta kan man göra t.ex. genom paket- och lånelösningar inom FoU-området, vilket ofta är svårt för små och medelstora företag att få finansierat från annat håll. bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar och produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden och stödja hållbara investeringar. När det vidare gäller den svenska skogspolitiken vill jag först framhålla att är ett land med rika tillgångar på skog. Skogarna är komplexa ekosystem som levererar allt från ekosystemtjänster till natur- och kulturvärden och ekonomiska värden. Skogen spelar också en stor roll i klimatomställningen och har potential att vara en byggsten i skapandet av ett ekologiskt och socialt hållbart samhälle. spelar således en stor roll för utvecklingen av ett mer hållbart samhälle. Men så länge marknadsmässighet styr förvaltningen bidrar inte skogen med sin fulla potential. Staten är en stor ägare av skogsmark, bl.a. genom ägandet av som är största skogsägare. ska enligt sitt uppdrag från staten sälja mark tills av den areal bolaget ägde vid bolagets bildande är avyttrad. Meningen var att försäljningen bl.a. skulle leda till en ökad utveckling i glesbygd. Min uppfattning är att de som köpt skog inom ramen för programmet i allt mindre utsträckning varit de lokala skogsbrukarna. Affärerna har snarare handlat om kapitalplacering av välbeställda som inte bidrar till landsbygdsutvecklingen på det sätt som var avsikten med markförsäljning. Min uppfattning är att markförsäljningen inte fått önskade effekter och gynnat glesbygden på det sätt som avsågs. Denna del av uppdrag bör därför tas bort och bolagets markförsäljningsprogram bör avslutas. Vidare vill jag framhålla att tydliggjort att det behövs särskilda insatser för att bevara stora naturskogar som förvaltas av de statliga skogsförvaltarna och att ett nytt Sveaskogsprogram med ersättningsmarker behövs. Mot denna bakgrund menar jag att uppdrag bör ändras så att markförsäljningsprogrammet som sagt tas bort och att bolaget i stället åläggs att öka sitt skogsinnehav. Bolaget bör även ges i uppdrag att tillhandahålla ersättningsmarker för att värdefulla naturskogar ska kunna bevaras. Som redovisats äger staten stora skogsmarker via . Statens skogsägande i övrigt är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. Jag anser även att staten därför bör ta ett helhetsgrepp om sitt skogsägande och samla det statliga skogsägandet i ett bolag. Det nya bolaget bör ha som främsta mål att bedriva ett hållbart brukande av skogens resurser. Med ett justerat avkastningskrav skulle det nya bolaget få goda möjligheter att avsätta arealer till förmån för anpassade brukningsmetoder. Vidare vill jag framhålla att statligt ägda bolag som har till uppgift att hantera naturresurser vars omloppstid kan vara upp till inte ska styras av kvartalsrapporter. Det försvårar den långsiktiga planering som är helt nödvändig för ett hållbart ägande. Avkastningskraven för sådana bolag bör i stället följa . Därför menar jag att ägardirektiven för de statligt ägda bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid bör omarbetas i syfte att avkastningskraven ska följa . Det anförda är något som jag menar att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Härmed tillstyrks motionerna 2020/21:86 (V) och 2020/21:1311 (V) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Statens ägande och förvaltning av vissa övriga företag, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 76 och 2020/21:86 av m.fl. (V) yrkandena 7–13, 2020/21:550 av (SD), 2020/21:698 av m.fl. (SD), 2020/21:701 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:707 av m.fl. (SD), 2020/21:714 av m.fl. (SD), 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 15, 2020/21:1689 av (M), 2020/21:1791 av (M), 2020/21:1937 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2020/21:1965 av (M), 2020/21:2008 av (S), 2020/21:2214 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:2217 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2730 av (MP) yrkandena 1–7, 2020/21:2885 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 6, 2020/21:3356 av m.fl. (M) yrkande 14, 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2020/21:3535 av (M). Skogsbruket och skogsindustrin ger jobb på landsbygden och bidrar till en hållbar utveckling i hela landet. Skogen ska också svara mot efterfrågan på människors behov av rekreation. De naturvärden som finns i den svenska skogen, som ännu inte fått formellt skydd, finns vanligtvis på privatägda marker. Orsaken till detta är att skogsbruket på statligt ägda marker i högre grad bedrivits ”rationellt” med rent ekonomiska utgångspunkter. Den mångfald av skötsel- och brukandestilar som funnits på de enskilt ägda markerna har däremot resulterat i mer varierade naturtyper. Likt vad som anförs i motion 2020/21:2808 (KD) menar jag att privat ägande och brukande av mark stärker samhället och att ägarkoncentration, såväl privat som statlig, är ett problem. Att staten har övertagit stora delar av ägaransvaret för mark och näringsliv i innebär att många människor är beroende av politikers välvilja i stället för att få möjlighet att lita till sin egen förmåga. En liten bit land, ett företag, en egen bostad osv. ger människan den trygghet och värdighet hon behöver för att kunna stå självständig gentemot både staten och kapitalet. Jag noterar att överlämnat sitt betänkande till regeringen och vill framhålla att jag i andra sammanhang kommer att återkomma till min syn på hur den svenska skogspolitiken ska bedrivas. Som det ser ut är den största svenska skogsägaren, och den i särklass största statliga skogsägaren. uppgår produktiva skogsmark till . Det mesta av innehavet ligger i och . fick 2010 instruktioner om att av den areal bolaget hade 2002 (vid bolagets bildande) ska säljas av till marknadspris. Försäljningen ska anpassas så att prissättning och funktionssätt påverkas så lite som möjligt. De sålda arealerna uppgår vanligtvis till 10 000–. Försäljningen ska möjliggöra omarronderingar och tillköp av skogsbruk, särskilt i glesbygd. har sålt av ca 9 av de som ska säljas enligt samhällsuppdrag som ligger till grund för bolagets markförsäljningsprogram. Det är därför dags att ge ett nytt uppdrag till som ålägger bolaget att sälja produktiv skogsmark till privata markägare som avser att bedriva kommersiellt skogsbruk på marken. Denna uppfattning är något som jag anser att bör ställa sig bakom och tydliggöra i ett tillkännagivande till regeringen. Motion 2020/21:2808 (KD) tillstyrks härmed i berörd del och övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2019/20:140 redogörelse för företag med statligt ägande. 2020/21:86 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i de fall viktiga samhällsintressen står i konflikt med de statliga bolagens vinstkrav ska målsättningen i ägarstrategin ses över och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statliga bolag bör verka för en ökad förädling i syfte att skapa arbetstillfällen och öka exportvärdet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samhällsägda företag bör uppträda neutralt och därför inte ska vara medlemmar i intresseorganisationen eller liknande intresseorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de statligt ägda bolagen senast /21 ska återkomma med en kartläggning av könsfördelningen på alla nivåer i respektive bolag och utifrån denna komma med förslag på åtgärder för en mer jämställd verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ny portalparagraf bör föras in i bolagsordning med den lydelse som anges i motionen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör omarbeta ägardirektiven för de statliga bolag som ansvarar för naturresurser med en längre omloppstid i syfte att avkastningskraven ska följa och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska upphöra med markförsäljningsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör öka sitt innehav av skog och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att ska åläggas att upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag och tillkännager detta för regeringen.