bet · H701MJU19 · 2020-06-09 00:00:00 — –2025 ska myndigheten utlysa medel för åtgärder som bidrar till att mer vildsvinskött når konsumenter inom den offentliga sektorn. Satsningarna kan innebära att sprida information om potentialen för vildsvinskött i den offentliga sektorn och möjligheter till upphandling av vildsvinskött. –2025 beräknas för åtgärden. Inledningsvis vill utskottet påminna om att det befintliga regelverket för offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn vid en offentlig upphandling. I livsmedelsstrategin betonas att den offentliga upphandlingen av livsmedel bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Utskottet noterar att det därutöver även pågår ett arbete med att skärpa lagen om offentlig upphandling. Utskottet välkomnar regeringens ambition att det vid offentlig upphandling av animaliska livsmedel ska vara obligatoriskt att ställa krav på att de ska ha producerats med höga krav på djurskydd och låg grad av antibiotikaanvändning. I avvaktan på utfallet av detta arbete anser utskottet att motion 2019/20:2229 (M) kan lämnas utan åtgärd. Tillkännagivandet om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer är inte slutbehandlat. I avvaktan på att regeringen tillgodoser tillkännagivandet kan motion 2019/20:1013 (M) yrkande 2 enligt utskottets bedömning lämnas utan vidare åtgärd. Vidare noterar utskottet att löpande ska följa upp och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin, vilket bl.a. inkluderar ekologisk produktion och konsumtion. En uppföljning och utvärdering ska göras , och ska en fördjupad analys tas fram. Enligt denna planering är en fördjupad analys att vänta 2021. Mot bakgrund av detta anser utskottet att motion 2019/20:1013 (M) yrkande 1 kan avstyrkas. Slutligen noterar utskottet att –2025 inom ramen för vildsvinspaketet ska utlysa medel för åtgärder som bidrar till att mer vildsvinskött når konsumenter inom den offentliga sektorn bl.a. genom att sprida information om potentialen för vildsvinskött i den offentliga sektorn och möjligheter till upphandling av vildsvinskött. Utskottet ser fram emot resultatet av denna satsning. Utskottet har tidigare anfört att viltkött är livsmedel av hög kvalitet med liten miljöpåverkan och att den tillväxtpotential som finns på marknaden för svenskt vilt bör tas till vara. Mot bakgrund av det anförda och i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår kan motion 2019/20:593 (SD) yrkande 32 enligt utskottets bedömning lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kostnader för offentlig kontroll på slakterier och vilthanteringsanläggningar. Jämför reservation 3 (M, SD). Enligt kommittémotion 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 29 behöver kostnader för köttkontroll minska. Slakteri- och vilthanteringsanläggningar ska betala en avgift till för offentlig kontroll. har några av högsta avgifter för köttkontroll, vilket innebär en klar konkurrensnackdel. behöver effektivisera sin verksamhet men det behövs också ett riktat stöd för att avgifterna ska bli lägre för enskilda lantbrukare och ligga på en nivå närmare europeiska konkurrenters. Regeringen gav i uppdrag att se över nuvarande avgiftssystem för den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. I sin rapport konstaterade bl.a. att nuvarande avgiftssystem behöver göras om och förenklas, både för att skapa förutsättningar för att hålla nere kontrollkostnaderna och för att ge en annan fördelning av kontrollkostnaderna än . Nuvarande avgiftssystem innehåller enligt verket varken tillräckliga incitament för företagen att hålla nere kontrollkostnaderna eller verktyg för kontrollmyndigheten att kunna styra mot en effektiv kontrollverksamhet. Dessutom bedömdes den nuvarande avgiftsmodellen inte vara förenlig med den nya kontrollförordningen när det gäller för vilka aktörer avgifterna kan sättas ned. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att modernisera och effektivisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar –2020 för att hålla kostnadsutvecklingen och avgiftsnivåerna på området nere. utarbetades en handlingsplan med åtgärder som syftar till att minska kostnaderna för den offentliga kontrollen vid slakterier och vilthanterings-anläggningar, stärka kommunikationen med företagen och driva moderniseringsfrågor på EU-nivå. gav regeringen i uppdrag att utreda och genomföra ett nytt avgiftssystem för den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. Ett avgiftssystem som är förenligt med och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (härefter kallad den nya kontrollförordningen) skulle finnas på plats från . Övriga delar av det nya avgiftssystemet ska vara genomförda . I motiveringen till uppdraget anförs att avgiftssystemet ska bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta småskalig slakt och ge incitament för en effektiv slakt och kontroll. Det nya avgiftssystemet ska vara lätt att förstå och använda samt vara förutsägbart vad gäller företagens kostnader för kontrollen. Avgiftssystemet ska också vara förenligt med reglerna om statsstöd. Uppdraget ska slutredovisas i årsredovisning . Landsbygdsminister anförde följande som svar på fråga 2019/20:1067 Höjda avgifter från när det gäller avgifterna för kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar: När det gäller kontroll av slakterier och vilthanteringsanläggningar så ändras även de avgifterna från . Detta föranleds bland annat av EU:s nya kontrollförordning (2017/625), som började tillämpas . Det nya avgiftssystemet innebär sänkta avgifter för vissa slakteriföretag, för några företag innebär det inte några större förändringar medan andra kan få märkbara avgiftshöjningar jämfört med . Regeringen har och framåt avsatt för nedsättning av slakteriavgifter, vilket innebär att hälften av de totala kostnaderna för slaktkontrollen finansieras med skattemedel. I det nya avgiftssystemet är det möjligt för slakteriföretagen att sänka sina kostnader genom att effektivisera sin verksamhet, vilket inte var möjligt i det tidigare systemet. kommer utveckla och justera avgiftssystemet och ett slutligt system ska vara på plats . Utöver det har ett uppdrag om att modernisera och effektivisera slakterikontrollen med syfte att skapa konkurrenskraftiga villkor. Från mitt perspektiv är det angeläget att bedriver sin kontrollverksamhet på ett kostnadseffektivt och ändamålsenligt sätt, vilket också följs upp löpande i dialog med myndigheten. En väl fungerade livsmedelskontroll är viktig för att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar, dels för att säkerställa trovärdighet för svensk livsmedelsproduktion av säkra livsmedel dels för att inte äventyra möjligheterna för svensk livsmedelsexport. Av årsredovisning framgår att har tagit fram och påbörjat genomförandet av en ny modell för styrning av köttkontrollen. Modellen ger genom indikatorer bättre förutsättningar för uppföljning av verksamheten, ökade möjligheter till interna jämförelser och bättre underlag för att vidta åtgärder som utvecklar köttkontrollen. Indikatorer finns framtagna när det gäller produktivitet, arbetsmiljö, kontrollens effekt, slakteriernas perspektiv och avvikelserapportering. har utvecklat förslag på nya och mer kostnadseffektiva arbetssätt och metoder för köttkontroll som är i linje med den nya kontrollförordningen. började föreskrifter om planering av besiktning före och efter slakt att gälla. Föreskriften har tagits fram bl.a. för att skapa bättre förutsättningar för förutsägbarhet, transparens och likabehandling av företag. bedömer att kostnaderna för köttkontrollen förväntas minska till 2021, dels som ett resultat av de insatser som nämns ovan, dels på grund av en ny avgiftsmodell som ger företagen ekonomiska incitament att minska antalet kontrolltimmar. På uppdrag av har () genomfört en vetenskaplig studie där köttkontroll genomförs på distans med hjälp av teknik för bild- och ljudöverföring. Studien kommer att slutföras då även resultaten kommer att publiceras i form av vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar. () har på uppdrag av genomfört en studie för att undersöka förutsättningarna för att använda bilddiagnostik som ett hjälpmedel vid offentlig kontroll i samband med slakt av grisar. Studien visar att det finns en potential att använda denna teknik men att utvecklingsarbete återstår för att tekniken ska kunna tillämpas inom kontrollen. tilldelades 2019 i särskilda anslagsmedel för att sänka kontrollavgiften för slakterier och vilthanteringsanläggningar. fick samtliga slakterier och vilthanteringsanläggningar avgiften nedsatt. Avgiften för anläggningar med en planerad slakt på under låg på samma nivå som EU:s minimiavgifter. Utan anslaget skulle de mindre företagens avgifter per slaktat djur öka flerfalt. Slakterier med en planerad slakt på över betalade 1,915 gånger minimiavgifterna. Utan anslaget skulle den sammanlagda avgiften för företag som slaktar över nästan öka till det dubbla. Den nuvarande avgiftsmodellen innebär att företag med en verksamhet som slaktar färre djur får högre nedsättning än företag som slaktar fler djur , vilket påverkar företagens incitament att hålla nere antalet kontrolltimmar. har även tilldelats i särskilda anslagsmedel för sänkta kontrollavgifter. Alla slakterier och vilthanteringsanläggningar kan ansöka om stöd i form av sänkt årsavgift för planerad kontroll. Utskottet konstaterar att ett nytt avgiftssystem för den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar har införts. Enligt behövde det gamla systemet göras om och förenklas bl.a. för att ge förutsättningar att hålla nere kontrollkostnaderna. Det nuvarande systemet ska bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta småskalig slakt och ge incitament för en effektiv slakt och kontroll. Utskottet noterar att systemet kommer att utvecklas och justeras och att ett slutligt system ska vara på plats till . Vidare noterar utskottet att har i uppdrag att modernisera och effektivisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar –2020 för att bl.a. hålla nere kostnaderna. har också tilldelats särskilda anslagsmedel för sänkta kontrollavgifter som alla slakterier och vilthanteringsanläggningar kan ansöka om. Det är viktigt med en väl fungerande livsmedelskontroll både för att säkerställa trovärdigheten för svensk produktion av säkra livsmedel och för möjligheterna till svensk livsmedelsexport. Sammantaget konstaterar utskottet att insatser pågår som syftar till att dels hålla nere kontrollkostnaderna, dels effektivisera och förenkla den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. Mot bakgrund av det anförda och i avvaktan på resultaten av det arbete som pågår kan motion 2019/20:2669 (M) yrkande 29 enligt utskottets bedömning lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om märkning av livsmedel från länder med afrikansk svinpest, märkning av antibiotika i livsmedel, märkning av fiskprodukter, klimatmärkning av livsmedel och ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger och i storhushåll. Jämför reservation 4 (SD), 5 (L), 6 (C) och 7 (SD, KD). Märkning av livsmedel från länder med afrikansk svinpest Enligt kommittémotion 2019/20:598 av m.fl. (SD) yrkande 4 bör regeringen verka inom EU för att få till stånd regler om livsmedelsmärkning som minskar risken för spridning av den afrikanska svinpesten. Med tanke på de stora konsekvenserna av sjukdomen är det rimligt med ett krav på informativ märkning på produkter av gris från de länder där sjukdomen finns om vad man ska undvika för att inte sprida smitta. Märkning av antibiotika i livsmedel I motion 2019/20:1865 av och (båda S) anförs att det behövs tydligare och bättre märkning av livsmedel för att minska antibiotikaanvändningen i produktionen. För att lagstiftningen om livsmedelsinformation ska kunna anpassas till konsumenternas behov av information bör man vid överväganden om behovet av obligatorisk livsmedelsinformation även ta hänsyn till att flertalet konsumenter vill att vissa uppgifter lämnas. Alla livsmedel som behandlats med antibiotika bör märkas så att det är tydligt för konsumenter vilka livsmedelsprodukter som är framtagna med eller innehåller antibiotika. m.fl. (L) lyfter i kommittémotion 2019/20:2747 yrkande 7 upp behovet av tydlig märkning för konsumenten. Det är viktigt att konsumenten kan bidra till ett mer hållbart fiske och vattenbruk genom att göra medvetna val vid köp av fisk och skaldjur. Det behövs en tydlig och enkel märkning som visar att fisket bedrivs på ett hållbart sätt vad gäller fiskbestånd och klimatpåverkan. Enligt partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 42 ska livsmedel omfattas av obligatorisk klimatmärkning som på ett enkelt sätt visar produkternas klimatavtryck. Motionärerna anför att de vill stärka individernas möjlighet att göra medvetna val i mataffären. För konsumenten är det svårt att göra ett upplyst val när det kommer till klimataspekter av livsmedel, och motionärerna vill därför se en tydlig och obligatorisk klimatmärkning av livsmedel likt näringsdeklarationerna för att underlätta konsumentens val. Klimatmärkningen bör omfatta såväl importerade som inhemskt producerade livsmedel och utsläppen ska beräknas ur ett livscykelperspektiv, där utsläpp från transporter och förpackningar ingår. Liknande förslag framförs i kommittémotionerna 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 49. Ursprungsmärkning av livsmedel på restauranger och i storhushåll Ett antal motioner tar upp obligatorisk ursprungsmärkning av kött och animaliska produkter på restauranger, bl.a. motionerna 2019/20:2317 av m.fl. (S) och 2019/20:952 av (SD). Även m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:606 yrkande 6 att ursprungsmärkning på menyer borde införas. Som konsument bör man ha rätt att veta vad man köper, även på restaurang. Det bör framgå redan av menyn vilket ursprung huvudingrediensen i maträtten har. Enligt kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 50 bör det införas en obligatorisk ursprungsmärkning av kött och fisk på restauranger, i storhushåll och inom livsmedelsindustrin. Konsumenterna har rätt att veta varifrån maten de äter kommer, hur djuren vuxit upp och var fisken fångats. I yrkande 22 i samma motion anförs att kommuner och regioner på måltidsmenyerna ska uppge ursprungsland för de köttråvaror som använts. Även konsumenter som serveras mat inom offentlig verksamhet såsom skolor, vård och omsorg bör få information om matens ursprung. Enligt motion 2019/20:1701 av (SD) bör det i gällande lagstiftning införas en tvingande skyldighet att informera om innehållet i maten på restauranger. För att stärka konsumenternas rättigheter att känna till vad de konsumerar bör lagen ändras så att alla som hanterar livsmedel blir skyldiga att deklarera vad det är de säljer i enlighet med gällande lagstiftning för livsmedel i övrigt. behandling och kompletterande information Generella bestämmelser om information och märkning som gäller alla livsmedel finns huvudsakligen i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (den s.k. informationsförordningen) samt i föreskrifter (LIVSFS 2014:4) om livsmedelsinformation. I informationsförordningen finns bestämmelser om vad som är obligatorisk märkningsinformation. Enligt artikel 9.1 är det bl.a. ingrediensförteckning, livsmedlets beteckning, datum för minsta hållbarhet eller sista förbrukningsdag samt i vissa fall uppgift om ursprungsland eller härkomstplats. Enligt artikel 44.1 b i förordningen får en medlemsstat nationellt föreskriva att ytterligare uppgifter ska vara obligatoriska att lämna för livsmedel som inte är färdigförpackade enligt vad som anges i artikel 9.1 och 10 i samma förordning. har föreskrivit att uppgift om livsmedlets beteckning ska lämnas på kundens begäran. Det finns inga hinder för att livsmedelsföretagare frivilligt anger information så länge påståendet är sant och inte anges på ett sådant sätt att det kan vilseleda konsumenten. Om en medlemsstat vill föreskriva ytterligare obligatoriska uppgifter, utöver de uppgifter som anges i artikel 9.1 och 10 i informationsförordningen, för vissa typer eller kategorier av livsmedel måste detta anmälas till kommissionen. Medlemsstaten ska i förväg anmäla den planerade åtgärden och skälen för denna till kommissionen och de andra medlemsstaterna. De planerade åtgärderna får antas först efter anmälan förutsatt att kommissionen inte lämnar ett negativt yttrande. Medlemsstaten ska kunna motivera åtgärden med minst ett av följande skäl: – skydd av folkhälsan – skydd av konsumenterna – förebyggande av bedrägeri – skydd av industriella och kommersiella äganderätter, uppgifter om ursprung och registrerade ursprungsbeteckningar samt förebyggande av illojal konkurrens. Märkning av livsmedel från länder med afrikansk svinpest I kommissionens genomförandebeslut av om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut /178/EU fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i medlemsstaterna. Kommissionen anför i beslutet att medlemsstaterna bör rikta sina informationsinsatser mot de grupper som utgör den största risken att sprida smittan. Exempel på riskgrupper är internationella transportörer samt arbetskraft inom svinproduktion som reser till och från drabbade länder, liksom jägare och turister. Det finns krav på att medlemsländerna ska informera om riskerna för afrikansk svinpest utmed alla större vägar och kontrollstationer vid landsgränsen. De berörda medlemsstaterna ska också organisera och genomföra regelbundna informationskampanjer riktade till allmänheten för att främja och sprida information om bekämpningsåtgärderna i beslutet. Enligt artikel 16 i genomförandebeslutet ska de berörda medlemsstaterna för att förhindra spridning av afrikansk svinpest se till att det färska kött samt de köttberedningar och köttprodukter som omfattas av vissa begränsningar förses med ett särskilt kontrollmärke. Regeringen gav i uppdrag att, i nära dialog med och (), bedöma och vid behov föreslå förebyggande åtgärder för att hindra introduktion och spridning av afrikansk svinpest i . redovisades uppdraget i rapporten att bedöma behovet av förebyggande åtgärder för att hindra introduktion och spridning av afrikansk svinpest i . I rapporten redovisas att spridningen av afrikansk svinpest i stor utsträckning påverkas av människors ageranden på olika sätt. En del i att minska risken för introduktion av afrikansk svinpest i är därför att påverka mänskligt agerande som ökar risken för smittspridning. lämnar förslag på olika typer av kommunikationsinsatser för att öka medvetenheten om smittrisker och därmed minska risken för introduktion och smittspridning. Ett antal kommunikations- och informationsinsatser har redan genomförts, bl.a. med medfinansiering av EU, och har tagit fram en kommunikationsplan där olika åtgärder redan är igång. Landsbygdsminister anförde som svar på fråga 2019/20:789 Kunskapen om afrikansk svinpest följande: har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att upplysa och öka kunskapen om afrikansk svinpest och dess risker. Afrikansk svinpest (ASF) har spridits inom EU och finns i flera länder i östra samt i . Smittan är också spridd i flera länder i . ASF utgör ett allvarligt hot mot EU:s jordbruk och bekämpningen av ASF är en högt prioriterad fråga som kräver globala åtgärder och samverkan. Det globala engagemanget visade sig tydligt vid den högnivåkonferens som anordnades av i , där man diskuterade framtidens grisköttsproduktion under hotet av ASF. Smittspridning kan ske via direktkontakt mellan djur, eller genom indirekt överföring via till exempel personer, transportbilar, redskap med mera. Smittan kan även spridas genom matavfall då viruset kan överleva under långa perioder i kylt eller fryst kött och i icke värmebehandlade fläskprodukter. Då smittspridning genom indirekt kontakt utgör en potentiell risk så är åtgärder för att öka medvetenhet om ASF och risker för smittspridning en mycket viktig åtgärd för att minska risken för introduktion av smitta till . Ökad medvetenhet är också en av de åtgärder som lyfter upp som viktigast i kampen för att kontrollera och förebygga sjukdomen. Inom EU finns redan pågående informationsinsatser och () har också genomfört ett antal olika kommunikationsinsatser till olika målgrupper såsom jägare, grishållare, allmänhet och turister för att belysa vikten av biosäkerhet och hur det går att undvika riskbeteenden. Regeringen gav i uppdrag att, tillsammans med och , bedöma och vid behov föreslå förebyggande åtgärder för att hindra introduktion och spridning av ASF till . Uppdraget redovisades och i rapporten finns förslag på olika typer av kommunikationsinsatser i syfte att öka medvetenheten om smittrisker, och som därmed kan minska risken för introduktion och smittspridning. Av rapporten framgår också att , som ansvarar för att leda och samordna det förebyggande och förberedande arbetet kopplat till ASF, har planerat att genomföra flera av de förebyggande informationsinsatserna . Regeringen analyserar nu rapporten avseende vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att hindra att ASF sprids till . Det förebyggande arbetet mot ASF kräver samverkan och insatser från många olika aktörer i samhället och regeringen har stort förtroende för att alla bidrar och arbetar aktivt med denna viktiga fråga. Märkning av antibiotika i livsmedel När djur blir sjuka eller misstänks kunna smitta andra djur kan de behöva behandlas med läkemedel. Efter en sådan behandling får djuren inte slaktas och livsmedel, t.ex. mjölk, inte tas från djuren förrän efter en bestämd tid, en s.k. karenstid. Efter den perioden ska resterna i slaktkroppen eller i livsmedel vara borta eller mycket små. För att skydda konsumenterna finns det regler för hur mycket rester som får finnas kvar i maten från ett visst läkemedel. Den mängd som får finnas kvar i köttet, mjölken, fisken eller honungen innebär ingen risk för hälsan. Samma regler gäller inom hela EU och för den mat som importeras till EU. Detta regleras i och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av och rådets direktiv /82/EG och och rådets förordning (EG) nr 726/2004. Enligt information från undersöker myndigheten omkring 5 000 svenska prover från levande djur och livsmedel från djur. Proverna tas vid slakt samt i mjölk, ägg, fisk och honung för att analysera om det finns rester av läkemedel i livsmedlet. Den mat som säljs i innehåller enligt inte några, eller extremt små mängder, antibiotikarester. Det beror på att reglerna är strikta för hur mycket antibiotika och andra läkemedelsrester som får finnas kvar i maten. Det gäller både svenska och importerade produkter och produkter från länder både inom och utom EU. De små antibiotikarester som hittas i mat innebär därför inte någon risk för hälsan. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) att antimikrobiell resistens (AMR) är en prioriterad fråga för den och att en viktig del i arbetet för att bekämpa AMR är att minska användningen av antibiotika till djur. har kommit långt i det arbetet och är det land som har den lägsta försäljningen av antibiotika till livsmedelsproducerande djur inom EU. såldes antibiotika till djur, jämfört med 2017.