bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Generellt anser gruppen att hänvisningar som görs till andra utgiftsområden underlättar för läsaren att se kopplingar mellan miljöområdet och andra områden. Exempelvis redovisar regeringen att de tätortsnära natur- och kulturmiljöerna bidrar till rekreation och folkhälsa. Underrubrikerna i resultatredovisningsavsnitten för miljökvalitetsmålen utgörs inte längre av miljökvalitetsmålens preciseringar. Detta gör enligt gruppen att det blir svårare att följa resultaten för varje precisering. Därför anser gruppen att det är önskvärt att regeringen i kommande budgetpropositioner tydliggör vilka resultat som hänför sig till de olika preciseringarna. Fortsatt viktigt med fokus på resultat, effektivitet och långsiktighet Resultatredovisningen har överlag blivit mer fokuserad på resultat och den långsiktiga utvecklingen. Gruppen anser dock att resultatredovisningen kan förbättras ytterligare, exempelvis när det gäller längre tidsserier i redovisningen av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Därför vill gruppen återigen påminna om vikten av att redovisningen koncentreras till resultaten av insatserna samt till den långsiktiga utvecklingen. Det är också viktigt att effektiviteten i insatserna redovisas, om möjligt. Gruppen har förståelse för att det kan vara svårt att redovisa resultat av statliga insatser inom miljöområdet eftersom det tar för miljön att återhämta sig och det därför behövs ett långsiktigt och uthålligt arbete. vill gruppen peka på möjligheten att belysa utvecklingen av statliga resultat genom exempel även om detta inte ger en fullständig bild. Fler konsekvensanalyser efterfrågas återigen I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som gruppen följer upp har regeringen inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Gruppen efterfrågar därför återigen överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant, exempelvis som regeringen gjort när det gäller miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Där nämner regeringen att utbyggnad och exploateringar i strandzonen fortsätter, vilket påverkar både den biologiska mångfalden och friluftslivet negativt genom att biotoper försvinner och den allemansrättsliga tillgången minskar. Tabell 1 Anslag inom utgiftsområde jämfört med 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till internationella organisationer 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 2019 1:21 Teknikneutral laddinfrastruktur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2020 och förslag till ändringar i samband med budgetpropositionen . Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. 20, tabell 2.1 samt egen beräkning. Anslagsområdena inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är desamma i årets budgetproposition som i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas utgiftsområdet , vilket innebär en ökning med i förhållande till 2020. Anslag som regeringen föreslår ska öka med mer än är anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur, 1:8 Klimatbonus och 1:14 Skydd av värdefull natur. 3.2 Utskottets tidigare bedömningar Utskottet konstaterade att regeringen föreslog anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området och att tre anslag avvecklats . Utskottet önskade liksom tidigare understryka vikten av en rapportering av hur medlen har använts och framför allt av hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen. 3.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen konstaterar att regeringen även har föreslagit anslagsförstärkningar inom det miljöpolitiska området. Därför menar gruppen att det är än mer angeläget att regeringen rapporterar hur medlen har använts och framför allt hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Arbetet med att nå målet ska ske på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att nå det globala målet. Den bedömningsgrund som används för att redovisa resultaten inom området för miljökvalitetsmålet är: Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Avsnitten som berörs i denna del benämner regeringen och andra bedömningsgrunder, Resultatredovisning samt Analys och slutsatser. I avsnitten används preciseringen av miljökvalitetsmålet som bedömningsgrund. Som komplement redovisas indikatorerna Global medeltemperatur och Växthusgasutsläpp per sektor i form av diagram. Indikatorerna som dessutom redovisades som diagram – Historiska utsläpp, referensscenario och indikativ målbana samt Beviljande stödbelopp per åtgärdskategori i Klimatklivet – har tagits bort. Därutöver kommenteras ytterligare indikatorer i text, t.ex. Konsumtionsbaserade utsläpp i och i andra länder. En hänvisning görs också till en mer detaljerad redovisning i bilagan Klimatredovisning. Annan statistik tas upp för att redovisa resultat från insatser och särskilda satsningar. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som genomförts. 4.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Inte heller det internationella samarbetet ger tillräcklig effekt. Den globala utvecklingen är negativ i förhållande till miljökvalitetsmålets precisering har den globala genomsnittliga medeltemperaturen stigit. De globala utsläppen av växthusgaser är nu ca 50 gigaton koldioxidekvivalenter , vilket är högre än 1990. För att hålla den globala uppvärmningen behöver dessa utsläpp halveras till 2030. I minskar utsläppen men inte i tillräckligt hög takt Utsläppen av växthusgaser uppgick i till koldioxidekvivalenter. Utsläppen är lägre jämfört med . När det gäller klimatpåverkan från svensk konsumtion leder cirka två tredjedelar av den till utsläpp i andra länder. Ytterligare insatser krävs för att etappmålen ska nås När det gäller det mest långsiktiga etappmålet, som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären, bedömer regeringen att beslutade insatser inte räcker få att nå målet . Etappmålet till 2020 innebär att utsläppen bör vara lägre än utsläppen för de verksamheter som inte omfattas av EU ETS (systemet för handel med utsläppsrätter). Etappmålet har ännu inte uppnåtts, men regeringen bedömer att målet kommer att nås. Målen innebär att utsläppen bör vara lägre 2030 och lägre 2040, jämfört med nivåer. Högst av dessa utsläppsminskningar får ske genom kompletterande åtgärder. Regeringen bedömer att etappmålen till 2030 och 2040 inte kommer att nås med befintliga styrmedel och åtgärder. Etappmålet för inrikes transporter innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska ha minskat med jämfört med . minskade utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, . Regeringen bedömer att etappmålet inte kommer att nås med befintliga styrmedel. Den klimatpolitiska handlingsplanen central del i det nationella klimatarbetet överlämnade regeringen en klimatpolitisk handlingsplan. [17] Handlingsplanen innehåller över hundra åtgärdsförslag och tar ett helhetsgrepp om hur utsläppen ska minska i hela det svenska samhället. Det handlar om både sektorsövergripande åtgärder och åtgärder inom specifika sektorer. En central del i handlingsplanen är att ökade ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden. För att samordna och inrikta det pågående genomförandet av handlingsplanen har regeringen inrättat ett klimatkollegium inom . Genom anslaget 1:16 Klimatinvesteringar har regeringen fördelat stöd till klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela landet. hade totalt över 3 300 projekt beviljats stöd, på sammanlagt . Enligt beräkningar minskar klimatinvesteringarna utsläppen med motsvarande drygt koldioxid framöver. Det motsvarar av samlade utsläpp av växthusgaser. infördes bonus–malus-systemet (anslaget 1:8 Klimatbonus), som ger en klimatbonus till lätta fordon med låga utsläpp av koldioxid. nyregistrerades drygt 45 000 nya klimatbonusfordon. ökade antalet nyregistrerade elbilar med . Enligt regeringen innebär det ökade antalet klimatbonusbilar att anslaget 1:8 Klimatbonus behöver förstärkas mellan åren 2021–2023. Antalet utbetalade för elbussar (anslaget 1:17 Klimatpremier) ökade . Sedan premien infördes har beviljat till sammanlagt 259 bussar, till en summa av . bedömer att bussarna över sin livstid bidrar till minskningar av utsläpp på motsvarande 181 tusen ton koldioxid. Premiens effekter utvärderas av . Inom ramen för Industriklivet (anslaget 1:19 Industriklivet) har beviljat stöd till bl.a. ett flertal genomförbarhetsstudier och forsknings- och innovationsprojekt. De projekt som fått stöd genom Industriklivet t.o.m. uppskattas av ha en sammanlagd potential att minska växthusgasutsläppen med knappt koldioxidekvivalenter och fånga in och lagra ca biogena utsläpp, vilket bidrar till negativa utsläpp. Inom EU och på internationell nivå krävs höga klimatambitioner Vid Europeiska rådets möte enades EU:s stats- och regeringschefer om målsättningen att EU ska vara klimatneutralt till 2050. Rådet beslutade om en långsiktig strategi för minskade växthus-gasutsläpp som svarar mot . presenterade Europeiska kommissionen den s.k. europeiska gröna given. Det är en färdplan för att göra till världens första klimatneutrala kontinent. presenterade kommissionen ett förslag om en europeisk klimatlag med ett ramverk för att nå målet om klimatneutralitet i EU till 2050. Regeringen har tidigare konstaterat att EU:s utsläppsmål till 2030 behöver skärpas från minst 40 till lägre utsläpp, jämfört med nivåer, för att EU:s klimatpolitik ska vara i linje med 1,5-gradersmål. Regeringen bedömer att förändringen av EU ETS, som beslutades , inte var tillräcklig för att styra mot ett skärpt 2030-mål och klimatneutralitet . Regeringen bedömer vidare att annulleringen av överskott från sektorerna inom ESD har gett en viktig signal inom EU om att genomför sin ambitiösa klimatpolitik. Annulleringen innebär att utsläppsutrymmet inom EU och enligt Kyotoprotokollet minskas permanent. Det svenska överskottet av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut (ESD) uppgick till koldioxidekvivalenter . Överskottet har tagits bort för att minska utsläppsutrymmet. Vid FN:s internationella klimatförhandlingar (UNFCCC) i , , (COP 25) fortsatte förhandlingarna om regelverket för genomförande och uppföljning av (den s.k. regelboken). Fokus i det internationella klimatarbetet flyttas alltmer från förhandling till genomförande av . Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram en genomförandeplan för och dess underliggande beslut. genomförde FN:s generalsekreterare ett högnivåmöte om klimatambition − Climate Summit. Inför mötet initierade tillsammans med en ledarskapsgrupp för att skynda på industriomställningen. Gruppen samlar 28 medlemmar. I det nordiska samarbetet stärktes fokus på klimat genom den deklaration om koldioxidneutralitet som statsministrarna antog . antog statsministrarna även en ny nordisk vision till 2030, som innebär ett ökat fokus på ett grönt och ett ökat nordiskt klimatsamarbete. Investeringarna inom anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar genomförs av och förväntas sammanlagt generera utsläppsminskningar på motsvarande koldioxidekvivalenter. Av dessa hade utfärdats och levererats /20, varav har annullerats och delvis rapporterats som klimatfinansiering. Anslaget bidrar till att uppfylla etappmålen för klimat samt internationella klimatåtaganden och till att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete under artikel 6, som möjliggör frivilligt samarbete mellan parter för genomförande av nationellt fastställda bidrag. Åtgärder för klimatanpassning vidtas i enlighet med strategin Arbetet med klimatanpassning har enligt regeringen utvecklats betydligt. Myndigheternas insatser bidrar till att anpassningsåtgärder vidtas inom olika verksamhetsområden. Detta sker i enlighet med målsättningen i den nationella strategin för klimatanpassning. [18] Enligt regeringen är nuvarande åtgärder otillräckliga och det behövs fortsatt kraftiga åtgärder för klimatanpassning för att nå regeringens mål om ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar. 4.3 Utskottets tidigare bedömningar 4.3.1 bedömningar om redovisningens struktur Utskottet såg positivt på att regeringen i avsnittet om analys och slutsatser kommenterade att åtgärder för att minska utsläppen och anpassa samhället till utsläppens påverkan har effekter på andra områden. Sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. I det aktuella fallet uppgav regeringen att t.ex. fattigdomsbekämpningen påverkas. 4.3.2 bedömningar om resultat Utskottet noterade att regeringen uppgav att i en rapport redovisat indikatorer och mätmetoder för konsumtionsbaserade utsläpp av klimatgaser. Regeringen hänvisade till bilagan med klimatredovisningen för uppföljningen på en detaljerad nivå. Inget av de förslag till kompletterande indikatorer som togs upp i användes i resultatredovisningen eller i bilagan med klimatredovisningen. Utskottet ansåg att regeringen borde överväga att använda någon eller några av de omnämnda indikatorerna i för att bättre följa upp de konsumtionsbaserade utsläppen. Utskottet noterade att det enligt bilagan till utgiftsområde 20 (bilaga 1 Klimatredovisning) skulle införas en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor, och utskottet såg fram emot en uppföljning av den åtgärden. Utskottet noterade också att regeringen, enligt klimatredovisningen, tillsatte utredningar för att minska utsläpp från flyg. Utskottet ansåg att det vore värdefullt om regeringen även i resultatredovisningen skulle kunna redovisa eller åtminstone hänvisa till de specifika åtgärder som har vidtagits för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläpp i andra länder som orsakats av vår svenska konsumtion. 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 4.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Ännu fler resultat kopplar till målet Uppföljnings- och utvärderingsgruppen välkomnar att ännu fler resultat än tidigare tydligare kopplar till målen, dvs. att åtgärderna är beräknade eller bedömda att generera en viss mängd utsläppsminskningar. Gruppen påminner om att det i kommande budgetpropositioner är viktigt att regeringen fortsätter att redovisa resultat för samtliga insatser. Om det inte finns någon resultatredovisning för en viss insats blir det enligt gruppen svårt att bedöma om insatsen har bidragit till att uppfylla målen. 4.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Effekter på andra områden saknas i årets redovisning Gruppen saknar kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskar gruppen att regeringen ser över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Gruppen noterar att regeringen har publicerat en miljöbilaga, som bilaga till finansplanen, i syfte att belysa perspektiv som inte behandlas mer utförligt i resultatredovisningen i utgiftsområde 20. fokuserar bilagan på hur klimatförändringarna kan påverka makroekonomin. viktigt att det klimatpolitiska ramverket följs upp Gruppen är fortsatt positiv till det klimatpolitiska ramverket för och anser fortfarande att det är viktigt att ramverket följs upp. Gruppen noterar att det har tillkommit fyra nya etappmål som ännu inte har kunnat följas upp. Gruppen anser att det är önskvärt att regeringen följer upp dessa etappmål och redovisar resultatet för insatserna som genomförts för att nå dessa etappmål, så snart det är möjligt. Tydligare hänvisning till avsnitt i bilagan om åtgärder för att minska konsumtionsbaserade utsläpp i andra länder önskas Gruppen konstaterar att regeringen har reducerat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet, och i stället hänvisar regeringen till bilagan med Klimatredovisningen för en mer detaljerad redovisning av bl.a. utsläppsutvecklingen, scenarier och målen. I bilagan redovisar regeringen styrmedel för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen i andra länder i avsnittet under kapitlet som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport . Dessutom redovisas i bilagan en lista med några av de klimatåtgärder som föreslås i budgetpropositionen med exempel från flera utgiftsområden. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt kunde hänvisa till dessa avsnitt i bilagan. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att – förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden – halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar – halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. De bedömningsgrunder som används utgörs av preciseringarna[19] av målet, vilka är – den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen – användningen av särskilt farliga ämnen – oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper – kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsofarliga egenskaper – information om farliga ämnen i material, kemiska material, produkter och varor. En särskild strategi[20] för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet antogs av . Syftet var att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det fanns ett stort behov av åtgärder för att öka takten så att målen nås. Strategin bestod av åtta etappmål för farliga ämnen, varav följande tre etappmål med målår 2020 är aktuella:[21] – Information om farliga ämnen i varor – Utveckling och tillämpning av – Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning. Regeringen tydliggör inte längre de kopplingar som finns mellan miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och Agenda 2030-målen. Underrubrikerna i avsnittet utgörs inte längre av bedömningsgrunderna. I stället är rubrikerna mer övergripande och talande. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisar regeringen indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade i ett diagram. Indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod som redovisats i förra årets resultatredovisning har inte uppdaterats och redovisas därför inte , enligt regeringen. På miljömålsportalen redovisas förutom dessa två indikatorer ytterligare tre indikatorer[22] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Regeringen redovisar vad handlingsplanen för en giftfri vardag har bidragit till och lämnar en bedömning av etappmålen i avsnittet om analys och slutsatser. Regeringen beskriver i resultatredovisningsavsnittet även vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. 5.2.2 Redovisade resultat och bedömningar Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. För etappmålen om information om farliga ämnen i varor, utveckling och tillämpning av och ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning bedömer regeringen att förutsättningarna för att nå målen har förbättrats men att det krävs ytterligare åtgärder. Inget av etappmålen bedöms kunna nås . har arbetat för att minska den sammanlagda exponeringen av kemiska ämnen och användning av särskilt farliga ämnen Halterna av flera välkända särskilt farliga och förbjudna eller begränsade miljögifter minskar. Det visar enligt regeringen att begränsningar och förbud har effekt. För ämnen som bryts ned långsamt och som redan är spridda i varor, byggnader och miljön och ansamlas i levande varelser sker dock minskningen långsamt. Halterna av avsiktligt bildade ämnen som dioxin minskar långsamt men är fortfarande så höga att de innebär en risk för hälsan och miljön. Fler förorenade områden åtgärdas bedöms drygt 1 100 av de totalt 85 000 inventerade förorenade områdena utgöra mycket stor risk för miljö och människors hälsa, dvs. Ytterligare ca 7 900 områden bedöms utgöra stor miljö- och hälsorisk (riskklass 2). pågick totalt 1 575 efterbehandlingsinsatser i (för båda riskklasserna) och det totala antalet åtgärdade områden uppgick till 642. var av riskklass 1-och 2-objekten åtgärdade, vilket innebär att återstår för att uppnå preciseringen om förorenade områden. Regeringen uppger att saneringsarbete återstår för att förorenade områden ska vara åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden används för att kunna åtgärda förorenade områden där ingen kan hållas ansvarig. De statligt finansierade åtgärderna (helt eller delvis finansierade) har ökat successivt från 77 pågående åtgärder till 91 pågående åtgärder . Antalet åtgärder ökar stadigt bl.a. tack vare ett ökat anslag. avsattes totalt för att åtgärda förorenade områden. utnyttjades anslaget till . Av detta gick ca till åtgärder för att minska spridningen av föroreningar till havs- och vattenmiljö, särskilt för sanering av förorenade sediment i havs- och inlandsvatten. Nästan beviljades till att sanera mark för att bygga bostäder. Ett av flera exempel är , som beviljades i bidrag till sanering av ett förorenat gammalt kolkajsområde, vilket har gjort det möjligt att bygga omkring 600 nya bostäder. Regeringen kommenterar att satsningen på avancerad rening av avloppsvatten har bidragit till att minimera utsläppen av läkemedel till miljön. Det statliga stödet bidrar till att öka takten för installation av avancerad rening av läkemedelsrester. Det krävs dock enligt regeringen åtgärder i hela livscykeln för att minska utsläppen. Kunskap och information om skadliga ämnen bidrar till att hantera risker för människors hälsa och miljön Regeringen uppger att handlingsplanen för en giftfri vardag och de medel som har avsatts för detta arbete har bidragit starkt både till att öka kunskapen om ämnen, till begränsningar av skadliga ämnen och till att stärka varutillsynen. Handlingsplanen har också enligt regeringen bidragit till att kunnat vara ett av de allra mest aktiva länderna inom kemikaliekontroll i EU. Regeringens satsning på stärkt kemikaliearbete inom EU och globalt bidrar bl.a. till arbetet med en giftfri vardag. har granskat ändamålsenligheten och funktionen av all kemikalielagstiftning (utom Reach). konstaterade kommissionen att de åtgärder som införts i lagstiftningen bidrar till skyddet för människors hälsa och miljön men att det finns ett antal områden som behöver utvecklas. Regeringen delar denna bedömning. Kunskapen om effekter av den sammanlagda exponeringen för farliga kemiska ämnen är fortfarande mycket begränsad.