bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Regeringen beslutade om en ändring i luftfartsförordningen (2010:770), som innebär att Transportstyrelsen ges avgiftsbemyndiganden för sin hantering enligt EU-rättsakterna. Vidare bereds förslag till de förordningsändringar som är nödvändiga för att peka ut behöriga svenska myndigheter i fråga om de två EU-rättsakterna. utarbetas vidare en promemoria med förslag på ändring av de ålderskrav som följer av de två EU-rättsakterna. Nya regler för drönare börjar gälla inom EU . Regeringen uppger att den mot bakgrund av detta anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:219 tillkännagavs att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft (bet. 2016/17:TU13 punkt 1). I budgetpropositionen framför regeringen att den fattade flera beslut med relevans för tillkännagivandet. Regeringen fattade beslut om propositionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) med förslag till ändringar i reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) konstaterar regeringen att tidsgränsen för klampning och andra åtgärder enligt lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd är alltför begränsad för att i tillräckligt stor utsträckning uppnå sitt syfte och att det kan finnas problem för myndigheterna att t.ex. praktiskt hantera att en åtgärd ska upphöra inom . Mot denna bakgrund föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder skulle förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag i de båda propositionerna (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Vidare har regeringen arbetat med omförhandlingar av flera av EU:s rättsakter inom det s.k. mobilitetspaketet. De tre rättsakter som antogs omfattar bl.a. tillträdet till godstransportmarknaden inkluderat reglerna om cabotage samt bestämmelserna om kör- och vilotider och färdskrivare. Därtill införs specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet. Slutligen gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av hur kontrollverksamheten i fråga om yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att öka regelefterlevnaden ytterligare (dir. 2019:51). I uppdraget ingår också att föreslå ytterligare sanktionsväxling från straffrättsliga påföljder till sanktionsavgifter, analysera behovet av ett system med trafiksäkerhetskontrollanter samt utreda förutsättningarna för att utföra sållningsprov i fråga om narkotika i trafiken. presenterade regeringen därutöver en nationell godstransportstrategi. Regeringen uppger att den med detta anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2017/18:324 tillkännagavs att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon (bet. 2017/18:TU15 punkt 2). I budgetpropositionen framför regeringen att den har vidtagit en rad åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Regeringen påminner i propositionen om att den i ett beslut gav en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en introduktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg (dir. 2015:114). överlämnade utredaren slutbetänkandet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . När det gäller de strategiska övervägandena om införandet av automatiserad körning pågår intensiva internationella processer inom FN:s ekonomiska kommission för (Unece) och i EU. Bland annat antog inom ramen för det tredje mobilitetspaketet en strategi för automatiserad och uppkopplad mobilitet. Vidare har vissa andra strategiska åtgärder för att ta itu med frågor om en uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet vidtagits. Inom ramen för regeringens strategiska samverkansprogram Nästa generations resor och transporter, som avslutades , och de nya samverkansprogram som inletts 2020, förbereds ett samlat arbete för ökad digitalisering och en hållbar mobilitet. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier (dir. 2018:85). Kommitténs uppdrag är att identifiera och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpningsområdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper automatiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . De vidtagna åtgärderna är inriktade på en bredare samordning av arbetet för uppkopplad och automatiserad mobilitet men inbegriper även automatiserad körning på väg. Regeringen anför att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I vissa fall redovisas i budgetpropositionen tillkännagivanden inom ett utgiftsområde som inte hör till det utskott som föreslog tillkännagivandet. På det viset redovisas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ett tillkännagivande som föreslagits av finansutskottet. I riksdagsskrivelse 2017/18:180 tillkännagavs att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25 punkt 2). Regeringen anger i budgetpropositionen att den har gett i uppdrag åt Myndigheten för digital förvaltning att vara projektledare för for , ett samverkansinitiativ mellan 45 myndigheter som syftar till att öka kunskapen om och demonstrera värdet av tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data (I2020/00911/DF). arrangerade myndigheten en digital innovationstävling, the Crisis, som fokuserade på utmaningar med anledning av den pågående pandemin. Antalet deltagare ökade med jämfört med , till 7 400 deltagare. Regeringen uppger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning av ovan redovisade slutbehandlade tillkännagivanden. Utskottet kommer dock senare under att återkomma till frågor om drönare, yrkestrafik, självkörande fordon och digitalisering i samband med bl.a. behandlingen av motioner från den allmänna motionstiden /21. Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt regeringens förslag, lämnar de ekonomiska bemyndiganden som regeringen har begärt och godkänner låneramar och investeringsplaner. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 22 avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (V) och 5 (KD). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I området transportpolitik ingår infrastruktur- och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar övergripande frågor om digitalisering och informationsteknik (digitaliseringspolitik), inklusive digitalisering och it inom offentlig förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet . beräknas anslagsnivån till och till . Budgetpropositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m. – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar – ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive tillgänglighetsanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar, samt åtgärder för ökad samordning av godstransporter och omlastning av gods till transporter med låga utsläpp – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering i fråga om körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – administration av vägavgifter som inte är systemutgifter – bidrag till enligt avtalet mellan staten och – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser i fråga om villkorade aktieägartillskott till – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster i fråga om den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet – inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget for the Financing of Railroad Rolling Stock (Eurofima) – uppdatering av Försvarsmaktens flyghinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten – investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionsnedsättning – förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet – att utbilda eller ge bidrag till utbildning i syfte att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverk om finansiering på området för transeuropeiska transportnätverk (TEN-T) och enligt Fonden för ett sammanlänkat (CEF). Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för – investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas för utgifter för – finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationsutgifter för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen enligt följande tabell: Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av poster för anslaget 1:1 redovisas i tabellen nedan. Tabell 2 Anslaget 1:1 Fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan – Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Regeringen föreslår att sammanlagt anvisas till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . Regeringen föreslår en minskning av anslaget med för att delvis finansiera en föreslagen ökning av anslaget för (), och anslaget har även minskats med för att i stället finansiera anslaget 1:3 med motsvarande belopp med ändamålet att främja kompetensförsörjningen inom transportområdet, särskilt inom järnväg. För att stärka totalförsvaret och intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret föreslår regeringen att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . , , och , som är de bevakningsansvariga myndigheterna inom transportområdet, tillförs dessa ytterligare medel som fördelas mellan myndigheterna för uppbyggnaden av den civila försvarsförmågan inom respektive myndighet. Regeringen pekar på att trafikens miljöpåverkan behöver minska, inte minst i städer där förutsättningarna för bl.a. cykeltrafik behöver förbättras ytterligare. Stadsmiljöavtalen, som enligt regeringen visat sig effektiva för att främja hållbara transporter i städer, ges därför en tillfällig förstärkning med särskilt fokus på cykel. För detta ändamål ökas anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . Regeringen vill att andelen som reser med cykel ska öka och gör därför en tvåårig extra satsning som syftar till att stimulera åtgärder som leder till ökad och säker cykling, bl.a. i statlig cykelinfrastruktur och i samverkan med civilsamhället. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas därför med . Vidare föreslår regeringen en minskning av anslaget med för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Enligt klimatlagen (2017:720) ska regeringen redovisa för vad de viktigaste besluten inom klimatpolitiken kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen och bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder. Regeringen konstaterar att det behövs förbättrade effektbedömningar i klimatpolitiken och föreslår utifrån detta att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . När det gäller hur anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas har ändringar gjorts jämfört med förra årets budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) som innebär att anslaget inte längre används till statligt investeringsbidrag till landningsbanan i , att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten eller investeringar i viss infrastruktur för flygtrafikledningstjänst. samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2029. och länens årliga investeringsvolymer bestäms av aviserade anslag, de lån tar upp i och de tillskott som fås via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och regioner samt bidrag från det äldre regelverket för TEN-T och CEF samt förskotteringar. Förskotteringar påverkar investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen . De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande kommer att uppgå till . Tabell 3 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Väg – nationell plan Väg – regional plan Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:10 EU-stöd TEN-T Anslaget 1:11 Trängselskatt i Anslaget 1:14 Trängselskatt i Övrig kreditram (lån i ) Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur Anslaget 1:11 Trängselskatt i Anslaget 1:14 Trängselskatt i Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Regeringen påpekar att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 118 2022–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, såsom Västlänken i , i och en första etapp av Norrbotniabanan. Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontrakts- eller avtalstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Därför behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Överskottet från trängselskatten i ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen finansiera Förbifart och andra väganknutna projekt i samt utbyggnaden av tunnelbanan. De investeringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i bemyndigandet av samma skäl som anges ovan. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 42 2022–2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det även här behövs en viss buffert i bemyndigandet. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2022–2037. har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av dessa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. har även ansökt om och beviljats medfinansiering i de s.k. blendingutlysningarna inom CEF, där projekt som beviljats medfinansiering måste ta upp lån som motsvarar bidragsbeloppen hos för att medfinansiering ska verkställas. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investeringsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. har beslutat (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen –, delen Båberg–Väne Ryr och –, de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –och –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2029 innehåller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. Det som avses är de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen, det västsvenska infrastrukturpaketet och Sverigeförhandlingen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från infrastrukturavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till prisnivå, enligt den planeringsram som beslutat om för sådana investeringar (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 51 . I tabellen nedan redovisas den ackumulerade skulden –2022. Tabell 4 Beräknad låneskuld 2020–2022 för projekt som med godkännande finansieras med lån Delsumma investeringar som lånefinansieras Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter eller trängselskatt Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter eller trängselskatt Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur får användas för utgifter för – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av – kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader för godstransporter på väg respektive inom sjöfarten – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät – drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägstrafik. Regeringen föreslår att anvisar anslaget enligt följande tabell: Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Tabell 6 Anslaget 1:2 fördelning på anslagsposter – Drift och underhåll – Bärighet och tjälsäkring – Bidrag för drift av enskild väg – Drift, underhåll och trafikledning – Forskning och innovation Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Regeringen påminner om att den i propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) föreslog en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Vidare påminner regeringen om att med anledning av coronaviruset efter regeringens förslag har beslutat om extra ändringsbudgetar som berör utgiftsområde 22 Kommunikationer. har utifrån dessa bl.a. beslutat att tillföra för en miljökompensation (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), för järnvägsunderhåll och för vägunderhåll (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:299). Regeringen föreslår att totalt anvisas till anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . Regeringen pekar på att den fortsätter att satsa på underhåll av transportinfrastrukturen och att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur därför ökas med till vägunderhåll, där fokus bl.a. är på det finmaskiga vägnätet på landsbygden, samt till järnvägsunderhåll.