bet · H701UbU23 · 2020-06-08 00:00:00 — Fjärrundervisning kan enligt regeringen vara ett bra alternativ som ger möjlighet till undervisning på elevens skolenhet när det är svårt för eleven att ta sig till en annan skolenhet, t.ex. på grund av avstånden mellan hemmet och skolan. Det kan handla om att det bara är någon enstaka elev på den aktuella skolenheten som är berättigad till modersmålsundervisning eller om att utöka möjligheterna till språkval när bara enstaka elever vill läsa det aktuella språket. En huvudman är normalt inte skyldig att anordna modersmålsundervisning eller undervisning i ett språk som erbjudits som språkval om färre än fem elever önskar sådan undervisning (5 kap. 10 § och 9 kap. 7 § skolförordningen). Regeringen anser vidare att fjärrundervisning bör tillåtas om elevunderlaget är för litet men anser att det bör uttryckas i lagtexten som att fjärrundervisning får användas om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Som huvudregel bör det enligt regeringen vara fråga om organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen vid ett elevunderlag på färre än fem elever. Under ett läsår kan ytterligare elever tillkomma så att elevantalet blir fem elever eller fler. I dessa fall bör huvudmannen få fortsätta att använda fjärrundervisning så länge huvudmannens beslut om fjärrundervisning gäller, dvs. som längst läsåret ut. Ordinarie undervisning bör emellertid inte kunna leda till organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen om lärare och elever kan ta sig mellan skolenheterna på ett relativt enkelt sätt. Kommunala och fristående huvudmän med flera skolenheter som ligger relativt nära varandra bör därför inte få använda fjärrundervisning om det sammanlagt finns minst fem elever i de aktuella skolenheterna. Fjärrundervisning ska få användas i fler ämnen än Regeringens föreslår att fjärrundervisning ska få användas i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan endast i följande ämnen: – moderna språk, – naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, – svenska som andraspråk, I ska fjärrundervisning även enligt regeringens förslag få användas för integrerad samisk undervisning. Regeringen föreslås få meddela föreskrifter om begränsningar i fråga om i vilka årskurser som fjärrundervisning ska få användas i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om i vilka kurser som fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Enligt skolförordningen får fjärrundervisning bara anordnas i moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Fjärrundervisning får enligt förordningen också användas för att ge elever integrerad samisk undervisning i (5 a kap. 2 §). I försöksverksamheten med fjärrundervisning får fjärrundervisning erbjudas i alla ämnen. utvärdering av försöksverksamheten visar att det finns ett stort behov av att få använda fjärrundervisning i fler ämnen än vad skolförordningen tillåter. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska fjärrundervisning få användas i alla ämnen utom de praktisk-estetiska I skälen för regeringens förslag framhåller regeringen att lärarbristen är ett problem som det inte går att bortse från och som kan försämra kvaliteten i undervisningen. Bristen på behöriga lärare är dock inte det enda skälet enligt regeringens mening till att utöka möjligheterna till fjärrundervisning. Att möjliggöra undervisning i skolor eller ämnen med mycket få elever är ett annat skäl. Alternativet till fjärrundervisning är för dessa elever enligt regeringen ofta långa resor till en annan skola eller att inte alls få undervisning i det aktuella ämnet. Regeringen anser därför att fjärrundervisning ska tillåtas i fler ämnen. Regeringen föreslår att fjärrundervisning ska få användas i samtliga ämnen i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan utom de praktisk-estetiska ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik, rörelse och drama samt slöjd och, inom grundsärskolan, inte heller i ämnesområden. Det innebär att fjärrundervisning ska få användas i ämnena engelska, matematik, moderna språk, modersmål, de naturorienterande ämnena biologi, fysik och kemi, de samhällsorienterande ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, samiska, svenska, svenska som andraspråk, teckenspråk och teknik. I ska fjärrundervisning även få användas för integrerad samisk undervisning. Regeringen anser vidare att det är lämpligt att bemyndigandet i 29 kap. 22 a § skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om fjärrundervisning, ersätts dels av en reglering på lagnivå, dels av mer begränsade bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Föreskrifterna om i vilka ämnen fjärrundervisning ska få ges är så pass centrala att de bör finnas på lagnivå. Den totala mängden fjärrundervisning och gruppstorlekar vid sådan undervisning ska få begränsas Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela dels föreskrifter om elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, dels föreskrifter om i vilken omfattning fjärrundervisning får användas i dessa skolformer. Den totala mängden fjärrundervisning Regeringen bedömer i propositionen att det kan finnas skäl att begränsa den totala omfattning i vilken fjärrundervisning får användas vid undervisningen av en elev. Regeringen anser att fjärrundervisning normalt endast bör utgöra en mindre del av undervisningen för en elev i de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör den totala andelen fjärrundervisning begränsas. Regeringen påpekar att det framgår av läroplanerna för de olika skolformerna att skolan har ett socialiserings- och värdegrundsuppdrag. I propositionen framhåller regeringen att eleverna har ett behov av att i samspel med en lärare som finns på plats umgås med varandra för att lära sig mer om normer, demokratiska värderingar m.m. Eleverna bör därför enligt regeringen under en så stor del av sin skoltid som möjligt mötas fysiskt av utbildade lärare, dvs. inte bara av vuxna personer som är handledare vid fjärrundervisningen. Det finns därför behov av att kunna reglera i hur stor utsträckning fjärrundervisning ska få användas för en elev. Vidare anser regeringen att det för att säkerställa en god utbildningskvalitet även bör kunna regleras i vilken utsträckning fjärrundervisning får användas inom en skolenhet. Fjärrundervisning är fortfarande en ny undervisningsform som ännu förekommer i en relativt begränsad omfattning. Förslagen i propositionen kommer att leda till att fjärrundervisning används mer. För att denna undervisning ska kunna byggas ut kontrollerat och med bibehållen hög kvalitet i undervisningen kan det enligt regeringens mening finnas skäl att meddela föreskrifter som begränsar den totala andelen fjärrundervisning som ingår i utbildningen både för elever och på en skolenhet. Regeringen föreslår därför att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om i vilken omfattning fjärrundervisning får användas i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Eftersom det är fråga om ett mycket stort antal utbildningar, ämnen, kurser och elever kan det finnas praktiska skäl för regeringen att kunna delegera till en myndighet att meddela sådana föreskrifter. Regeringen föreslår därför att även den myndighet som regeringen bestämmer bör kunna få meddela sådana föreskrifter. För att upprätthålla en hög kvalitet i fjärrundervisningen är det också enligt regeringens mening viktigt att undervisningsgrupperna inte blir för stora. Regeringen hänvisar i propositionen till att i sin uppföljning av försöksverksamheten med fjärrundervisning redovisar att gruppstorleken är en faktor av betydelse för kvaliteten på fjärrundervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför enligt regeringens förslag få meddela föreskrifter som begränsar antalet elever i en undervisningsgrupp som får fjärrundervisning. Endast huvudmän ska få utföra fjärrundervisning Regeringen föreslår att endast den som är huvudman inom skolväsendet ska få utföra fjärrundervisning inom skolväsendet. Fjärrundervisning ska enligt regeringen få användas för utbildning vid särskilda ungdomshem enligt skollagen. Sådan fjärrundervisning ska även få utföras av den som är huvudman för det särskilda ungdomshemmet. För sådan utbildning ska i huvudsak samma bestämmelser om fjärrundervisning gälla som för den skolform som utbildningen ska motsvara. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela föreskrifter om i vilken omfattning fjärrundervisning får utföras åt en annan huvudman. Huvudmannen ska fatta beslut om fjärrundervisning Regeringen föreslår att en huvudman som avser att använda fjärrundervisning i ett visst ämne eller i en viss kurs eller för integrerad samisk undervisning i ska fatta ett beslut om det. Huvudmannen ska enligt regeringens förslag få besluta om att använda fjärrundervisning för högst ett läsår åt gången. Regeringen bedömer att det på förordningsnivå bör införas bestämmelser om att en huvudman som fattar ett beslut om fjärrundervisning ska anmäla det till Skolinspektionen. Fjärrundervisning ska som huvudregel utföras av behöriga lärare Regeringen föreslår att en lärare som inte uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet och som inte på annan grund får bedriva undervisning utan begränsning ändå ska få bedriva fjärrundervisning i modersmål eller ett yrkesämne i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, om läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Om läraren ska användas för att bedriva fjärrundervisning ska huvudmannen inte först behöva fatta beslut om detta. (Detta förslag är ett undantag från regeln i 2 kap. 19 § skollagen som innebär att om en person som inte uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet ska användas för att bedriva undervisning , ska huvudmannen först fatta beslut om detta.) Eleverna som deltar i fjärrundervisning föreslås göra det i lokaler som skolenheten disponerar. Regeringen föreslår vidare att det vid fjärrundervisning ska finnas en handledare. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska handledaren enligt förslaget finnas närvarande där eleverna befinner sig. Handledaren ska vara en person som är lämplig för detta ändamål. En handledare som närvarar vid fjärrundervisning ska enligt förslaget få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som en lärare får vidta och som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Handledaren ska även få besluta om utvisning ur undervisningslokalen och omhändertagande av föremål. Handledaren ska enligt regeringens förslag dock bara få vidta åtgärden om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter. Övriga förslag om fjärrundervisning Regeringen föreslår även att fjärrundervisning inte ska få användas i förskolan. Vidare föreslår regeringen att den ska få meddela föreskrifter om försöksverksamhet med fjärrundervisning i förskoleklassen. När det gäller , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan föreslår regeringen att den ska få meddela föreskrifter om försöksverksamhet med fjärrundervisning i andra ämnen än de som är tillåtna enligt regeringens förslag till nytt kapitel om fjärrundervisning. Distansundervisning i vissa skolformer Bakgrund och gällande rätt Regleringen av distansundervisning är begränsad Det finns inte några bestämmelser i skollagen om distansundervisning. Trots detta förekommer distansundervisning i viss utsträckning i vuxenutbildning (komvux). Denna skolform vänder sig dock till vuxna, och det finns inte några bestämmelser om närvaroplikt eller om att utbildningen ska vara skolförlagd för denna skolform. Utgångspunkten för utbildningen i komvux är i stället den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 § andra stycket skollagen). I propositionen sägs att flexibla lösningar, såsom möjligheter till deltids- eller distansstudier, har konstaterats öka måluppfyllelsen inom vuxenutbildningen. Det finns inga pågående försök med distansundervisning i de obligatoriska skolformerna. I gymnasieskolan pågår dock en försöksverksamhet enligt förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun. Vidare lämnas statsbidrag för distansundervisning utanför skolväsendet för utlandssvenska barn och ungdomar som med hänsyn till sin ålder skulle ha varit elever i någon av årskurserna 6–9 i eller i gymnasieskolan enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Ingen av de ovan nämnda författningarna innehåller någon definition av distansundervisning. I praktiken karaktäriseras dock enligt regeringen distansundervisning av att det är fråga om interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid. Normalt förekommer också inslag av både närundervisning och fjärrundervisning. Försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun Enligt förordningen om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun får kommun anordna nationella program i gymnasieskolan genom distansundervisning för elever från hela landet (2 §). Utbildningen anordnas som distansundervisning med studiehandledning (4 §). Gymnasieexamen får enligt förordningen utfärdas av den brevskola som ansvarar för undervisningen (7 §). kommun anlitar som brevskola. Skollagen och gymnasieförordningen (2010:2039) gäller i tillämpliga delar för försöksverksamheten om inte annat framgår av förordningen (3 §). Korrespondensgymnasiet i kommun hade 2016 ca 615 elever. Samtliga av skolans elever läser på distans, men det förekommer vissa inslag av närundervisning när eleverna fysiskt befinner sig i skolan, framför allt i de naturvetenskapliga ämnena. Skolans ledning uppskattar att 20–av eleverna befinner sig utomlands hela eller delar av året, antingen för att de är elitidrottare eller för att en av eller båda föräldrarna finns utomlands. Vidare har av eleverna en diagnostiserad funktionsnedsättning, där det vanligaste är en neuropsykiatrisk eller psykosocial funktionsnedsättning. Även fysiska funktionsnedsättningar förekommer. Distansundervisning för utlandssvenska barn och ungdomar som motsvarar årskurserna 6–9 och gymnasieskolan Barn som vistas varaktigt utomlands omfattas inte av skolplikt (7 kap. 2 § skollagen) och kan inte anses ha rätt att få utbildning i det svenska skolväsendet. Det har dock bedömts angeläget att underlätta för de barn och ungdomar som av sin utbildningstid varaktigt vistas utomlands att sedan återgå till en utbildning i . För att ge utlandssvenska barn och ungdomar möjlighet att få utbildning som bl.a. motsvarar och gymnasieskolan lämnas därför statligt stöd för sådan utbildning enligt förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Enligt denna förordning får statsbidrag lämnas för distansundervisning till en huvudman som har slutit avtal med om att anordna sådan undervisning. har tecknat avtal med dels , som är en del av inom , om undervisning inom utbildning som motsvarar årskurs 6–9, dels med om distansundervisning inom utbildning som motsvarar gymnasieskolan. Statsbidrag för distansundervisning får enligt förordningen lämnas för en elev om minst en av elevens vårdnadshavare är svensk medborgare och minst en av dem av vissa skäl vistas i utlandet. Det krävs också att eleven med hänsyn till sin ålder skulle ha varit elev i någon av årskurserna 6–9 i eller i gymnasieskolan (30 §). Vissa elever har svårt att delta i ordinarie undervisning En utgångspunkt i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är att skolans undervisning ska bedrivas som närundervisning. I propositionen framhålls att en del elever dock av olika skäl kan ha svårigheter att delta i sådan undervisning. Det kan t.ex. handla om en medicinsk, psykisk eller social problematik som gör att en elev har mycket svårt att delta i närundervisning. Elever har möjlighet att under vissa förutsättningar få undervisning som inte är skolförlagd men som är reglerad i skollagen, bl.a. hemundervisning, undervisning på sjukhus och undervisning på särskilda ungdomshem (24 kap. 8, 9 och 16–25 §§ skollagen). Vidare framhålls i propositionen att en elev också kan ha svårt att delta i skolförlagd undervisning av andra än medicinska, psykiska eller sociala skäl, t.ex. på grund av en pågående elitidrottskarriär. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan har eleven skolplikt. I dessa skolformer skulle distansundervisning i vissa fall kunna användas som särskilt stöd eller t.ex. vara ett alternativ till hemundervisning. Gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är frivilliga skolformer. Att en elev inte deltar i någon undervisning efter avslutad obligatorisk utbildning kan dock enligt vad som sägs i propositionen få negativa konsekvenser för elevens framtida studie- och arbetsliv. En möjlighet för elever som har svårt att delta i skolförlagd undervisning att i stället få distansundervisning kan därför vara av stor betydelse även i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regeringens förslag och bedömningar i fråga om distansundervisning. Distansundervisning ska få användas som särskilt stöd i vissa obligatoriska skolformer Regeringen föreslår att distansundervisning ska få användas som särskilt stöd i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan för en elev som inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, om alla andra möjligheter till särskilt stöd är uttömda eller bedöms olämpliga och om elevens vårdnadshavare medger att sådan undervisning används. I lågstadiet ska dock enligt regeringen sådan undervisning få användas som särskilt stöd endast om det finns synnerliga skäl. Vidare föreslår regeringen att rektorn i de nämnda skolformerna ska få besluta om särskilt stöd i form av distansundervisning inom ramen för sitt beslut i fråga om att ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Rektorn ska inte få överlåta sin beslutanderätt i detta avseende till någon annan. Ett beslut om särskilt stöd i form av distansundervisning ska få avse högst en termin åt gången. Vissa elever i och motsvarande skolformer kan behöva få undervisning som inte är skolförlagd I skälen för regeringens förslag framhåller regeringen att det kan finnas elever som har svårt att ta del av närundervisning. Det kan t.ex. vara fråga om elever som har en medicinsk, psykisk eller social problematik. I propositionen framhåller regeringen att vissa elever kan ha sådana svårigheter i sin skolsituation att de trots skolplikt och närvaroplikt väljer att utebli från den ordinarie undervisningen. Frånvaron kan innebära att eleverna, åtminstone på , inte kan nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Regeringen konstaterar att ska olika stödåtgärder i första hand sättas in genom extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen och om det inte räcker genom särskilt stöd (se 3 kap. 5–12 §§ skollagen). När det behövs har också kommunen ett ansvar för att se till att skolan, , polisen och barn- och ungdomspsykiatrin samverkar och gemensamt arbetar för att en elev kan fullgöra sin skolplikt. När det gäller skolpliktiga barn kan även vitesföreläggande utfärdas mot föräldrarna. Regeringen påpekar att det kan vara så att föräldrarna och andra berörda gör allt de kan för att eleven ska delta i undervisningen, men att eleven har sådana behov att skolförlagd utbildning, trots insatta åtgärder, inte fungerar för eleven. För elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som på grund av sjukdom eller liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete men som inte vårdas på sjukhus eller en institution som är knuten till ett sjukhus ska särskild undervisning anordnas i hemmet eller på annan lämplig plats. Regeringen påpekar att sådan undervisning inte ingår i skolväsendet men så långt det är möjligt ska motsvara den undervisning som eleven inte kan delta i (24 kap. 20 § skollagen). Den undervisningen omfattas dock inte av skollagens bestämmelser om t.ex. särskilt stöd och krav på legitimerade och behöriga lärare. Distansundervisning skulle i ett sådant fall kunna vara ett bättre alternativ. Det kan också finnas elever som inte är sjuka och därför inte kommer i fråga för särskild undervisning i hemmet eller på annan lämplig plats, men som ändå behöver ett alternativ till den skolförlagda undervisningen. Ett sådant alternativ skulle enligt regeringens mening kunna vara distansundervisning. Det ska vara möjligt att ge elever i och motsvarande skolformer distansundervisning som särskilt stöd Regeringen anser att det finns starka skäl för att införa en reglering som innebär att det är möjligt att ge distansundervisning som en form av särskilt stöd. Eftersom utgångspunkten enligt regeringens mening är att elever ska ges närundervisning och det enligt forskningen finns risker med distansundervisning bör en sådan form av särskilt stöd bara komma i fråga om andra stödåtgärder inte har gett tillräckligt goda resultat eller om andra stödåtgärder, t.ex. på grund av hög infektionsrisk för eleven, inte bedöms lämpliga. Regeringen bedömer därför att distansundervisning bara bör användas i undantagsfall, för elever med tungt vägande skäl. Sådana tungt vägande skäl bör enligt regeringen vara att eleven har en medicinsk, psykisk eller social problematik och därför behöver alternativ till närundervisning. Regeringen påpekar i sammanhanget att en elev naturligtvis ibland kan ha en kombination av sådana problem. Det är enligt regeringen viktigt att poängtera att elever med sådana problem inte med automatik ska anses ingå i målgruppen och alltså få distansundervisning – det ska också krävas att problematiken innebär att eleven inte kan delta i närundervisning. Prövningen måste därför enligt regeringen alltid vara individuell, dvs. göras från fall till fall. I fråga om huruvida förslaget skulle kunna medföra risk för ännu större utanförskap och risk för stigmatisering anser regeringen att alternativet att inte få tillräckligt stöd för att över huvud taget kunna tillgodogöra sig någon undervisning skulle innebära ett ännu större utanförskap och större risk för stigmatiserande effekter för de berörda eleverna än distansundervisning. Distansundervisning ska få användas i ett flertal ämnen i vissa obligatoriska skolformer Regeringen föreslår att distansundervisning endast ska få användas i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i ämnena: – moderna språk, – naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, – svenska som andraspråk, Regeringen framhåller i skälen för sitt förslag att distansundervisning ska få användas i alla ämnen utom de praktisk-estetiska ämnena, dvs. bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik och slöjd. Regeringen framhåller att eleverna i försöksverksamheten med fjärrundervisning befinner sig i skolan och därmed har tillgång till verktyg, instrument och annat som behövs för de praktisk-estetiska ämnena.