bet · H801MJU5 · 2020-11-19 00:00:00 — Kunskapsläget när det gäller förvaltningen av vargstammen diskuterades under miljö- och jordbruksutskottets slutna informationsdag . , , länsstyrelserna, , Viltskadecenter, polisen, , , , , , , , , , och delade då med sig av sina kunskaper och erfarenheter. Det är beklagligt att regeringen lade ned . Eftersom utredningen inte kunde fullfölja sitt arbete har många frågor förblivit olösta. Det finns behov av att tillsätta en ny jaktlagsutredning eftersom det finns många frågor som bör utredas. Förutom regleringen av skyddsjakt, som är nödvändig i vissa fall för att exempelvis värna tamdjur, skulle även frågan om åtgärder mot illegal jakt på rovdjur kunna uppmärksammas i det sammanhanget. Rovdjursstammarna i bör värnas. Hur många vargar som krävs för att vargstammen ska vara livskraftig är dock en fråga för expertisen. bedömer antalet utifrån det aktuella forskningsläget. Bedömningarna utgår från vetenskapliga analyser av populationens storlek och utveckling. Bedömningen av antalet vargar är därmed en fråga för expertisen och inte en bedömningsfråga för . Den regionaliserade rovdjursförvaltningen är viktig och ska fortsätta. Dialogen med lokalbefolkningen i de berörda områdena är en mycket viktig del i detta arbete. En samexistens med rovdjur bygger på att det finns en förvaltning som tar hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Människors oro för t.ex. angrepp på tamboskap behöver tas på allvar för att en hållbar förvaltning ska vara möjlig. Det är därför viktigt att stärka dialogen om rovdjursförvaltningen. Förebyggande åtgärder och metoder för att förebygga konflikter mellan rovdjur och tamboskap bör komma i fråga. Det kan handla om att skrämma individer, sätta upp stängsel, använda hundar och i slutändan kunna ta bort närgångna individer genom skyddsjakt när allt annat har prövats. Administrativa frågor om åtgärder och skyddsjakt bör hanteras skyndsamt av berörda myndigheter. Myndigheterna bör även vidta förebyggande åtgärder för att motverka rovdjursangrepp. Det kan t.ex. röra sig om rovdjursstängsel, men även om akuta åtgärder. Licensierade hundar kan vara ett sätt att verifiera vargangrepp. Kostnaderna för att förebygga och hantera konsekvenserna av rovdjursangrepp bör bäras av staten, vilket ger anledning till åtgärder i budgetprocessen. Kompensation samt åtgärder i bör jämföras med hur andra länder hanterar motsvarande frågor. Det bör även övervägas hur exempelvis landsbygdsprogrammet i ökad utsträckning kan användas även för förebyggande åtgärder och för att ersätta rovdjursskador. När staten bär ansvaret för konsekvenserna av rovdjursförvaltningen kan sannolikt attityden till rovdjursförvaltningen i allmänhet, och till förvaltningen av vargen i synnerhet, påverkas i positiv riktning. Under miljö- och jordbruksutskottets informationsdag framgick det tydligt att betydelsen av genetiskt friska individer är stor och att det är det sammantagna jakttrycket – av skyddsjakt, licensjakt och illegal jakt – som påverkar vargens bevarandestatus. Skyddsjakten är det som återstår när andra åtgärder prövats och inga ytterligare åtgärder står till buds. Möjligheten till skyddsjakt är viktig för att möjliggöra samexistens. Informationsdagen belyste vikten av att säkerställa en fungerande och rättssäker skyddsjakt. Det är viktigt med tydliga beslutsprocesser och kriterier för skyddsjakt. Skyddsjakt på hela revir anses inte vara en lösning på eftersom revir kommer att återbesättas. Jag beklagar att det inte finns samsyn i utskottet om den långsiktiga rovdjursförvaltningen. Mina synpunkter på de olika delarna i utskottets förslag till beslut redovisas i det följande. Vad gäller förslaget att göra det möjligt att vid behov tillåta skyddsjakt på hela revir i stället för på enskilda individer noterar jag att det vid utskottets informationsdag framkom att det anses möjligt att fatta beslut om skyddsjakt på en grupp vargar men att effekterna inte anses vara långsiktiga. Jag noterar att det inte finns hinder för detta och att skyddsjakt på ett helt revir utöver långsiktiga konsekvenser även innebär en risk för att genetiskt viktiga vargar skjuts. Ansvariga myndigheter bör överväga och underlätta processerna för förebyggande åtgärder och, när alternativa åtgärder inte står till buds, eventuellt besluta om skyddsjakt på individer. Jag avstyrker därför tillkännagivandet om skyddsjakt på hela revir. Vad gäller förslaget att snabba på beslut om skyddsjakt vill jag understryka att myndigheterna givetvis alltid ska handlägga ansökningar så snabbt och effektivt som rättssäkerheten tillåter. Att inte dröja med handläggningen är extra viktigt när det kan handla om att skydda hotade tamdjursbesättningar. På den punkten finns förhoppningsvis full enighet. Men det är en annan sak än att direkt fokusera på att vargar ska skjutas av utan att väga in möjligheten till alternativa åtgärder. Det bör bli lättare för de människor som berörs av rovdjurspolitiken att få del av stöd och rådgivning. Staten bör överväga om det krävs samordnade insatser mellan viltskydd, rovdjursavvisande stängsel, skrämselåtgärder och skyddsjaktsbeslut. Än en gång vill jag dock understryka att det är av största vikt att stöd eller beslut om skyddsjakt då angrepp är på väg att ske eller har skett ska behandlas skyndsamt. Som nämnts ovan bör en ny jaktlagsutredning tillsättas. Denna bör utreda behovet av samordnade insatser mellan viltskydd, rovdjursavvisande stängsel, skrämselåtgärder och processen kring skyddsjaktsbeslut. Vad gäller förslaget om att ändra sekretessbestämmelserna i samband med skyddsjakt och licensjakt vill jag peka på att polisen använder sekretessmöjligheten t.ex. för att skydda de eftersöksjägare som de anlitar. Det är alltså möjligt att sekretessbelägga uppgifter i samband med skyddsjakt. Anledningen till och besluten om skyddsjakt är inte och ska inte vara föremål för sekretess. Sekretess och trygghet är viktigt, men bör allmänhetens insyn bevakas genom att möjligheten att klaga på beslut värnas, något som förutsätter kunskap och information. Det behövs en utvärdering av hur sekretessbestämmelserna har fungerat och fungerar vid beslut om skyddsjakt, vilket Liberalerna redan har föreslagit i kommittémotion 2020/21:3273. Detta kan belysas i en ny jaktlagsutredning. Vad gäller förslaget om att se till att staten tar ett större ansvar för skyddsjakt konstaterar jag att länsstyrelserna kan ta initiativ till skyddsjakt och därmed ta ansvaret för skyddsjakten. Om staten ska ta ytterligare ansvar innebär det en rollförskjutning som bör belysas i en ny utredning. När det gäller förslaget om att fler hundar ska certifieras för att säkerställa att det skett vargangrepp konstaterar jag att licensierade hundar är en betydelsefull del av arbetet för att säkerställa vargangrepp. Detta i kombination med utökade DNA-tester skulle kunna påverka skyddsjaktsbesluten. finansieras besiktningspersonernas verksamhet av viltskadeanslaget. Det bör utredas hur utbildningen av licensierade hundar kan utökas. Liberalerna har påtalat betydelsen av licensierade hundar i kommittémotion 2020/21:3273 och är därmed eniga med utskottsmajoriteten i sakfrågan, som jag kan konstatera att frågan kräver både utredning och finansiering. Som framgår av ovanstående finns det många frågor om skyddsjakt och rovdjurspolitik som behöver ses i ett sammanhang. Liberalerna har i lyft ett antal av dessa frågor i motionsform. Miljö- och jordbruksutskottets majoritet har valt att skapa ett särskilt betänkande i form av ett utskottsinitiativ, vilket gör att de motionsyrkanden som Liberalerna och andra partier har lagt fram i ordinarie processer inte har inkluderats. Detta har inneburit att frågorna inte har kunnat behandlas i ett helhetsperspektiv, något som jag beklagar. Jag kan således inte ställa mig bakom utskottets förslag till beslut. Jag beklagar även att utskottets informationsdag hölls i slutna former och att allmänheten således inte kan ta del av all den information som framkom vid informationsdagen och som hade varit värdefull för att kunna bedöma de förslag som utskottet haft att ta ställning till. Avslutningsvis vill jag upprepa att det finns ett behov av en ny jaktlagsutredning.