bet · H701AU10 · 2020-03-26 00:00:00 — anser i kommittémotion 2019/20:823 av m.fl. att trygghet på arbetsplatsen måste garanteras precis som att alla människor ska ha rätt till ett tryggt liv i hemmet och i det offentliga rummet. vill därför att uppföljningen av arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i fortsättningen görs (yrkande 10). framhåller vidare det ansvar som samtliga arbetsgivare har att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete (yrkande 11). Partiet tar upp bristande organisationsstruktur, vilket bl.a. kan handla om ensamarbete eller osäker kontanthantering, som exempel på vad arbetsgivare måste arbeta med för att minska riskerna för våld och andra tillbud på arbetsplatsen. anser i kommittémotion 2019/20:3259 av m.fl. att man bör se över möjligheterna att förbättra arbetsmiljön på svenska arbetsplatser genom ökat fokus på stöd till arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete (yrkande 6). Det behövs enligt partiet specifika satsningar på bättre förutsättningar för arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete, och ett speciellt fokus bör läggas på små företags förutsättningar. Liberalerna anser i kommittémotion 2019/20:2748 av Gulan Avci m.fl. att regeringens arbetsmiljöstrategi i större utsträckning bör omfatta initiativ som underlättar för arbetsgivare i alla branscher att bedriva ett bra förebyggande arbetsmiljöarbete (yrkande 1). Liberalerna anser vidare att det bör utredas hur arbetsmiljöföreskrifter i högre utsträckning kan ge anvisningar om hur arbetsplatser kan motverka stress som är kopplad till psykisk ohälsa (yrkande 3). Enligt partiet måste arbetsgivare ges incitament till att förebygga stress på arbetsplatsen, och arbetstagare måste ges möjligheter att hantera sin arbetssituation. och (båda S) understryker i motion 2019/20:448 vikten av en god arbetsmiljö. Motionärerna anser att det bör tas fram en plan för hur vi säkerställer en god arbetsmiljö för arbetstagare i takt med att pensionsåldern höjs. och (båda S) anser i motion 2019/20:571 att arbetsmiljölagstiftningen bör moderniseras. Arbetsgivare behöver enligt motionärerna kartlägga och förebygga digital stress med särskilt fokus på den kognitiva inverkan som digital stress kan ha. (C) tar i motion 2019/20:242 upp problemet med ökande psykisk ohälsa. Motionären anser att myndigheterna bör arbeta mer gränsöverskridande för att minska den psykiska ohälsan. Det kan handla om regelrätta föreskrifter till företagen men också om hur man kan samverka så att handläggningen av t.ex. sjukskrivning blir smidigare. En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av 3 kap. 2 a § framgår att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som krävs till följd av detta. Arbetsgivaren är också skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver det dokumentera arbetsmiljön och arbetet med den samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. Bestämmelserna i arbetsmiljölagen utvecklas och preciseras av bl.a. i föreskriften om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) och i föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4). Föreskrifterna förtydligar vad arbetsgivare och arbetstagare ska göra inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbete som alla arbetsgivare har ansvar att bedriva. Motionerna i detta avsnitt är inriktade på olika aspekter av arbetsgivarnas ansvar att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete och på hur den psykiska hälsan på arbetsplatsen kan främjas genom ett sådant arbete. Utskottet vill inleda med att lyfta upp och understryka betydelsen av ett aktivt arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser. En god arbetsmiljö är en förutsättning för ett hållbart arbetsliv där alla kan, vill och orkar arbeta ett helt arbetsliv. Arbetslivet får inte medföra att människor slås ut på grund av fysiska, sociala eller organisatoriska arbetsmiljöfaktorer. Betydelsen av ett fungerande och gott systematiskt arbetsmiljöarbete kan inte underskattas. Både och Liberalerna tar upp vikten av att underlätta för arbetsgivare att bedriva ett förebyggande arbetsmiljöarbete, och utskottet har naturligtvis ingen annan uppfattning. Utskottet konstaterar i likhet att såväl arbetsmiljölagen som föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete och om den organisatoriska och sociala arbetsmiljön innehåller bestämmelser som bl.a. anger hur arbetsgivarna ska bedriva och följa upp arbetsmiljöarbetet. Tydliga regler underlättar för arbetsgivare att göra rätt och stärker rättssäkerheten på området. Som hjälp till dem som ska följa och använda föreskrifterna har också tagit fram olika stöd och verktyg, bl.a. har myndigheten gett ut vägledningar till föreskrifterna. Regelverket utgör tillsammans med facklig närvaro, effektiv tillsyn och effektiva sanktionssystem en bra grund för arbetsgivarna att få till stånd ett effektivt förebyggande arbetsmiljöarbete och upprätthålla en god arbetsmiljö. När det särskilt gäller hur man kan stödja små och medelstora företag i arbetsmiljöarbetet välkomnar utskottet att enligt sin instruktion numera uttryckligen har till uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde där de små och medelstora företagens behov särskilt ska beaktas. Som tar upp i sin motion är hot, våld och andra tillbud på arbetsplatser arbetsmiljöproblem som måste tas på största allvar. Utskottet vill framhålla att i det uttryckliga krav som finns på alla arbetsgivare att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete ligger att kartlägga riskerna för hot och våld i arbetsmiljön, vidta förebyggande åtgärder och även ha rutiner för stöd om något sker. Som utskottet lyfte fram när utskottet behandlade motsvarande förslag under förra , se betänkande 2018/19:AU10 (s. 12 f.), gör en nationell inspektionsinsats där en rad olika branscher inspekteras. Liksom myndigheten förväntar sig utskottet att projektet kommer att bidra till att en större andel av landets arbetsgivare bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete och att man även arbetar mer offensivt med bl.a. de organisatoriska och sociala arbetsmiljöfrågorna och problemen med hot och våld på arbetsplatser. När det gäller yrkandet från om en årlig uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet konstaterar utskottet att även detta förslag från har behandlats av utskottet upprepade gånger. Som utskottet uttalat tidigare är det tveksamt om det finns ett mervärde i att låta göra tätare undersökningar, se betänkande 2018/19:AU10. I motioner från bl.a. och Liberalerna efterfrågas åtgärder för att möta den oroande utvecklingen med ökad psykisk ohälsa. Utskottet delar denna oro och ser att det finns tydliga behov av insatser och åtgärder för att stävja denna utveckling. Arbetssjukdomar som är orsakade av organisatoriska och sociala faktorer är, som särskilt lyfter fram, en utmaning som kräver insatser på många olika plan. Det moderna arbetslivet är påverkat av bl.a. globalisering, digitalisering och nya arbetsformer och innebär att vi ställs inför mer komplexa arbetsmiljöutmaningar . Arbetsmiljörelaterade problem som är kopplade till stress och psykisk ohälsa har ökat vid sidan av mer traditionella fysiska arbetsmiljöproblem. är stress och andra psykiska påfrestningar de vanligaste orsakerna till arbetsrelaterade besvär för både kvinnor och män. Utskottet noterar att det främst är ohälsa på grund av organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön som ökat och det framför allt bland kvinnor. Utskottet anser att det är viktigt att forskningsgrundad arbetsmiljökunskap sprids och kommer till användning i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Utskottet vill bl.a. uppmärksamma det regeringsuppdrag om att sammanställa kunskap om framtidens arbetsliv som Myndigheten för arbetsmiljökunskap redovisat i rapporten i (. Utskottet noterar vidare det regeringsuppdrag som samma myndighet haft att sammanställa kunskap om faktorer som skapar friska och välmående arbetsplatser. Detta uppdrag har också redovisats (. Inom ramen för det sistnämnda uppdraget har myndigheten tagit fram kunskapssammanställningar om friskfaktorer inom fyra fokusområden: psykosocial arbetsmiljö, ledarskap, organisering av arbetet samt fysisk belastning. I kunskapssammanställningarna finns en rad förslag inom respektive ämnesområde om hur arbetsgivare kan agera för att stärka arbetsmiljöarbetet. Utskottet noterar att myndighetens nästa steg är att inleda arbetet med att sprida de resultat som kommit fram. De nämnda rapporterna utgör enligt utskottet ett viktigt underlag i arbetet framöver med att skapa bättre förutsättningar för ett hållbart arbetsliv. Arbetsplatsens betydelse för hälsa och välmående är något som enligt utskottet behöver lyftas fram och ges större fokus i arbetsmiljödebatten. När utskottet var med och anordnade en offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv belystes, på initiativ av utskottet, detta ämne under programpunkten Hur bygger man långtidsfriska arbetsplatser? Studier som har gjorts visar att verksamheter med långtidsfriska medarbetare har väsentligt mer utvecklad struktur och långsiktighet när det gäller åtgärder för att förebygga arbetsmiljörisker och stödja medarbetare. Som betonades vid utfrågningen kan vi genom att utveckla arbetsmiljön vinna hälsoeffekter och göra arbetsplatser attraktiva. Utskottet vill vidare betona den centrala och viktiga roll som arbetsmarknadens parter har i att minska den arbetsrelaterade ohälsan. Utskottet välkomnar att parterna på regeringens initiativ genom avsiktsförklaringar kommit överens om att arbeta för bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro. Liksom regeringen har utskottet höga förväntningar på det arbete som arbetsmarknadens parter har åtagit sig genom initiativet Samling för friskare arbetsplatser. Som exempel på framgångsrikt arbete mellan parterna kan också nämnas de praktiska verktyg för arbetsmiljöarbete som Prevent respektive Sunt arbetsliv tagit fram och den omfattande utbildningsverksamhet som dessa aktörer bedriver. När det särskilt gäller frågan om digital stress, vilket tas upp i en enskild motion, kan konstateras att det är allt fler som utför sina arbetsuppgifter med hjälp av olika digitala verktyg. Så kallade digitala arbetsmiljöproblem blir därför allt viktigare att studera, förstå, åtgärda och förebygga. Utskottet konstaterar att hur digitala stöd påverkar arbetsmiljön ingår i det systematiska arbetsmiljöarbete som alla arbetsgivare har ansvar för att bedriva. Utskottet vill också framhålla den kunskapssammanställning om digital arbetsmiljö som har tagit fram (rapport 2015:17). Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram den vägledning om arbetsmiljöutmaningar i anknytning till ett gränslöst arbetsliv som tagit fram på uppdrag av regeringen. Uppdraget genomfördes i samråd med arbetsmarknadens parter och forskare. Syftet med vägledningen, som publicerades , är att bidra till ökad förståelse och kunskap om viktiga aspekter för arbetsmiljön i förhållande till gränslöst arbete. Utskottet vill avslutningsvis framhålla vikten av att arbeta med ett genusperspektiv i arbetsmiljöarbetet för att synliggöra strukturerna som driver den arbetsrelaterade ohälsan. är en viktig aktör genom sitt uppdrag att bl.a. bedriva informations-, kommunikations- och analysverksamhet inom arbetsmiljöområdet. Utskottet välkomnar de olika verktyg som erbjuder på sin webbplats för att göra arbetsmiljöer mer jämställda. Den inspektionsverksamhet som bedriver inom sitt tillsynsuppdrag bör också framhållas. Med hänvisning till pågående arbete och vad som i övrigt anförts ovan ser utskottet inte att det finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillträdesrätten för regionala skyddsombud och fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud. Utskottet hänvisar bl.a. till att det partsgemensamma arbetet bör värnas och att kommer att behandla ett lagförslag om en utvidgad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Jämför reservation 10 (M, SD, L) och 11 (V) samt särskilt yttrande 2 (SD) och 3 (KD). anser i kommittémotion 2019/20:824 av m.fl. att fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud måste avskaffas (yrkande 5). Enligt partiet måste dagens arbetsmiljöarbete anpassas till de förändringar som har skett på löntagarsidan där fler väljer att inte vara medlemmar i ett fackförbund. tar i partimotion 2019/20:1633 av m.fl. upp frågan om de regionala skyddsombudens tillträdesrätt. Enligt partiet bör arbetsmiljölagen ändras så att regionala skyddsombud får rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget (yrkande 4). Vidare anser att den nuvarande lagstiftningen inte är tillräcklig för att garantera skyddsombuden den utbildning de behöver för att kunna utföra sitt uppdrag. föreslår därför att skyddsombudsutbildningens längd regleras i arbetsmiljölagen och att den uppgår till minst (yrkande 5). Vidare anser att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning för skyddsombud motsvarande (yrkande 6). Slutligen anser att bör ges möjlighet att utdöma sanktionsavgifter mot arbetsgivare där skyddsombud inte tillåtits vara med i riskbedömningen enligt 6 kap. arbetsmiljölagen (yrkande 10). Liberalerna föreslår i kommittémotion 2019/20:2748 av Gulan Avci m.fl. att skyddsombudens verksamhet ska ses över av en statlig utredning (yrkande 6). Partiet anser att de regionala skyddsombuden bör ersättas av en ny och mer ändamålsenligt utformad funktion och att huvudregeln för de lokala skyddsombuden bör vara att de utses av arbetstagarna och inte som av de lokala arbetstagarorganisationerna. anför i kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. att de inspektioner som gör bara når en liten andel av alla arbetsplatser. I detta arbete finns de regionala skyddsombuden som komplement. noterar att regeringen aviserat att man vill att de fackliga regionala skyddsombuden ska få tillträde till arbetsplatser utan facklig representation. Innan ett sådant förslag om vidgade befogenheter läggs fram anser att de regionala skyddsombudens arbete behöver utvärderas (yrkandena 32 och 33). Av 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen framgår bl.a. att ett eller flera skyddsombud (arbetsmiljöombud) ska utses bland arbetstagarna på arbetsställen där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsätts. Skyddsombud utses av en lokal arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren. Finns det inte någon sådan organisation, utses skyddsombud av arbetstagarna. På arbetsställen där det inte har tillsatts någon s.k. skyddskommitté, sammansatt av företrädare för arbetsgivaren och arbetstagarna, får en lokal avdelning inom ett förbund eller en sammanslutning av arbetstagare som är jämförlig med en sådan avdelning utse ett skyddsombud utanför kretsen av arbetstagarna på arbetsstället (regionalt skyddsombud). Rätten att utse ett regionalt skyddsombud gäller dock endast om arbetstagarorganisationen har minst en medlem på arbetsstället. Av 6 kap. 4 § första stycket arbetsmiljölagen framgår bl.a. att skyddsombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfreds-ställande arbetsmiljö. I det syftet ska skyddsombuden inom sitt skyddsområde vaka över skyddet mot ohälsa och olycksfall samt över att arbetsgivaren uppfyller kraven i 3 kap. 2 a §. Enligt 6 kap. 4 § andra stycket svarar arbetsgivare och arbetstagare gemensamt för att skyddsombud får nödvändig utbildning. Enligt 6 kap. 5 § har skyddsombud rätt till den ledighet som fordras för uppdraget. I detta avsnitt behandlar utskottet förslag om såväl de regionala som lokala skyddsombuden. Förslagen spretar och går i olika riktning. vill avskaffa fackföreningarnas företrädesrätt att utse skyddsombud medan vill stärka skyddsombudens verksamhet. Liberalerna och för sin del vill utreda den nuvarande ordningen. Utskottet vill inledningsvis betona att ett fungerande lokalt arbetsmiljöarbete behövs för att förebygga ohälsa, arbetsplatsolyckor och i värsta fall dödsolyckor. I detta arbete har skyddsombuden en central roll, och de regionala skyddsombuden har en viktig uppgift att aktivera det lokala arbetsmiljöarbetet och att uppmärksamma arbetsmiljörisker på arbetsställen som saknar ett organiserat lokalt skyddsarbete i form av lokala skyddsombud eller skyddskommittéer. Skyddsombudens verksamhet är alltså enligt utskottets mening grundläggande för att det systematiska arbetsmiljöarbetet på landets arbetsplatser ska fungera. När det gäller yrkande om att utvidga tillträdesrätten för de regionala skyddsombuden noterar utskottet att regeringen alldeles till har överlämnat proposition 2019/20:135 Utvidgad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden. Utskottet kan konstatera att regeringens förslag ligger i linje med vad föreslår. Utskottet vill inte nu föregripa beredningen av den nämnda propositionen utan återkommer senare i vår till denna fråga. Eftersom ett lagförslag om utvidgad tillträdesrätt för de regionala skyddsombuden nu har lagts fram av regeringen får uppfattning, att en utvärdering av verksamheten bör göras innan ett sådant lagförslag läggs fram, anses vara överspelad. När det gäller utbildningen för skyddsombud, som också har förslag om, kan utskottet konstatera att likalydande yrkanden behandlades av utskottet även under förra , se betänkande 2018/19:AU10 (s. 24). Utskottet instämmer givetvis med om att det är angeläget att skyddsombuden ges goda förutsättningar att utföra sitt uppdrag. I detta ligger att de ges goda förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning. Arbetsgivaren och facket har ett gemensamt ansvar för att se till att skyddsombudet får den utbildning som behövs. Enligt arbetsmiljölagen har skyddsombuden rätt till den ledighet som fordras för uppdraget, och utskottet vidhåller sin uppfattning att lagstiftningen inte behöver ändras på det sätt som förespråkas av . Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslag om ändrade sanktionsmöjligheter utan anser att nuvarande regler är väl avvägda. förslag om att avveckla fackförbundens företrädesrätt att utse skyddsombud är något som utskottet bestämt avvisar. Utskottet ser heller inte behov av att en statlig utredning ska se över skyddsombudens verksamhet så som Liberalerna föreslår. Utskottet delar på intet sätt den problembeskrivning och negativa syn som målas upp av både och Liberalerna, utan anser att den nuvarande ordningen som bygger på det partsgemensamma arbetet med kollektivavtalet som grund fungerar väl. Samverkan mellan fackförbund och arbetsgivare är en grundpelare i det svenska arbetsmiljöarbetet, och utskottet ser inte anledning att förändra detta; det bör tvärtom värnas. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att ska göra vissa riktade tillsynsinsatser och att myndigheten ska inleda ett pilotprojekt med arbetsmiljödeklarationer. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår. Jämför reservation 12 (M), 13 (V) och 14 (KD) samt särskilt yttrande 4 (SD). föreslår i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. att ges i uppdrag att stärka tillsynen av och skärpa sanktionerna mot arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro (yrkande 25). Det handlar ofta om s.k. kontaktyrken, inte sällan kvinnodominerade yrken i offentligfinansierad verksamhet såsom sjuksköterskor, vård- och omsorgspersonal eller lärare. Liknande förslag framförs av i kommittémotion 2019/20:2257 av m.fl. (yrkande 3). anser i partimotion 2019/20:1633 av m.fl. att det krävs ytterligare åtgärder för att motverka sexuella trakasserier i arbetslivet och föreslår därför att ges i uppdrag att utöka sin inspektionsverksamhet med särskilt riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet (yrkande 3). anser i kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. att bör få i uppdrag att verka för kvinnors hälsa (yrkande 25). Med de insikter som finns om kvinnors och mäns olika förutsättningar och om ohälsa bör utveckla verktyg för och kartlägga hur kvinnor och män exponeras för riskfaktorer som kan leda till sjukskrivning och hur man kan förebygga dessa faktorer. anser vidare att arbetet med att kontrollera att arbetsgivare lever upp till sitt arbetsmiljöansvar kan rationaliseras. föreslår därför att regeringen ger i uppdrag åt att inleda ett pilotprojekt som prövar möjligheten att deklarera den egna arbetsplatsens arbetsmiljö genom ett system med s.k. arbetsmiljödeklarationer (yrkande 27). I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. framhåller vikten av att kontinuerligt gör inspektioner för att upprätthålla en god skolmiljö (yrkande 34). (S) anser i motion 2019/20:473 att det behövs fler åtgärder för att förebygga skador från asbest. Motionären förespråkar bl.a. att får i uppdrag att förstärka informationsinsatserna kring asbest så att många fler människor nås av informationen. (S) framhåller i motion 2019/20:1116 vikten av ett effektivt arbetsmiljöarbete och att ge goda förutsättningar för förebyggande arbete och tillsynsarbete. m.fl. (S) anför i motion 2019/20:2338 att det behövs en mer ändamålsenlig styrning av tillsyn. Tillsynen behöver enligt motionärerna i större utsträckning kunna utformas efter hur den regionala arbetsmarknaden ser ut. har regeringens uppdrag att se till att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs. uppdrag handlar ytterst om att bidra till att skapa en säker arbetsmiljö så att människor inte skadar sig eller blir sjuka i sitt arbete. Uppdraget uppfylls huvudsakligen genom att myndigheten ser till att arbetsmiljölagen efterlevs och att man på arbetsplatserna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete i syfte att förebygga och därigenom minska riskerna för arbetsskador. Myndigheten genomför bl.a. inspektioner som är planerade och samordnade på nationell och regional nivå där utgångspunkten är att fokusera på de arbetsmiljöaspekter och arbetsplatser där arbetsmiljöriskerna är störst. Motionerna i detta avsnitt innehåller framför allt olika förslag om att ska stärka sin tillsyn inom vissa utpekade områden. föreslår bl.a. att tillsynen ska stärkas inom vård- och omsorg. efterfrågar riktade insatser mot sexuella trakasserier i arbetslivet. Från framförs önskemål om fler inspektioner i skolan. Utskottet konstaterar att motsvarande förslag behandlades av utskottet även under det förra i betänkande 2018/19:AU10. Höga sjuktal bland personal i kvinnodominerade verksamheter som vård, skola och omsorg är något som kommuner och regioner dessvärre har brottats med . Att åstadkomma en långsiktig lösning på arbetsmiljöbrister inom offentlig sektor är, precis som påpekas i flera motioner, en ytterst angelägen fråga. Utskottet kan konstatera att har avslutat en större tillsynsinsats av arbetsmiljön inom äldreomsorgen (inklusive ) med särskilt fokus på psykosocial arbetsmiljö, stress samt arbetstagarnas möjligheter till inflytande och delaktighet inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Tillsynsuppdraget som berör såväl kommunala som privata huvudmän startade och pågick t.o.m. . Slutredovisningen av uppdraget innehåller förslag till ett antal utvecklingsområden för ett förbättrat arbetsmiljöarbete, och utskottet utgår från att berörda aktörer tar till sig av de slutsatser och rekommendationer som lämnas av .