bet · H701UbU14 · 2020-04-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vuxenutbildning med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. organisation av vuxenutbildningen, yrkeshögskoleutbildningar, validering och svenska för invandrare (sfi). I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen Svenska för invandrare m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen, punkt 1 (SD) 2.Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen, punkt 1 (C) 3.Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen, punkt 1 (V) 4.Yrkeshögskoleutbildningar, punkt 2 (C) 5.Yrkeshögskoleutbildningar, punkt 2 (V) 6.Validering, punkt 3 (C) 7.Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (M) 8.Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (SD) 9.Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (C) 10.Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (V) 11.Svenska för invandrare (sfi), punkt 4 (KD) 12.Ny utbildningsform, punkt 5 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 6 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 64, 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:1746 av (C), 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:2309 av m.fl. (S), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 40. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) 2019/20:138 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 37. Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) 2019/20:1647 av (M) och 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 6 (C) Svenska för invandrare (sfi) 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1147 av (M), 2019/20:1497 av (M), 2019/20:1503 av (M), 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 43, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 3. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 20. Reservation 12 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (V), (SD), (SD), (M), (M), (L), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 78 motionsyrkanden som rör vuxenutbildningen från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 56 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkandena som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna tar upp frågor om bl.a. organisation av vuxenutbildningen, yrkeshögskoleutbildningar, validering och svenska för invandrare (sfi). fick utskottet information av Myndigheten för () om verksamhet. Organisation av och utbud inom vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om organisation av och utbud inom vuxenutbildningen. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (V). I kommittémotion 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 11 behandlas frågan om organisation och inriktning inom vuxenutbildningen. Motionärerna anser att det finns brister med dagens kommunala ansvar och förespråkar ett statligt huvudmannaskap i stället. I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås en översyn av hur fler vuxenutbildnings- och vidareutbildningsinsatser kan inrättas och hur ett yrkeshögskolelyft kan genomföras, utifrån det växande behovet av utbildning och kompetensutveckling. I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 40 behandlas frågan om möjlighet att söka vuxenutbildning (komvux), yrkesinriktad vuxenutbildning (yrkesvux) och svenska för invandrare (sfi) över kommungränser. Utbildningsutbudet ska inte begränsas av vilken kommun man bor i, enligt motionärerna. Särskilda utbildningsområden och utbildningar I motion 2019/20:2309 av m.fl. (S) efterfrågas en översyn av hela utbildningsstrukturen för arbeten inom vård och omsorg, för att höja kompetensen och statusen inom dessa arbeten. I kommittémotion 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 64 begär motionärerna att antalet utbildningsplatser inom järnvägssektorn kraftigt ska ökas på grund av risk för kompetensbrist. I motion 2019/20:1746 av (C) efterfrågas åtgärder för att utöka djurskötarutbildningen liksom att förlägga den till fler orter. I partimotion 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 7 begär motionärerna att samtliga specialistutbildningar för undersköterskor på yrkeshögskolenivå ska utvecklas, vara nationellt sammanhållna och erbjudas inom fler områden såsom hälso- och sjukvård samt äldreomsorg. På så sätt kan yrkets kvalitet och status höjas, enligt motionärerna. Bakgrund och gällande rätt har fastlagt som mål för vuxnas lärande att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Det finns också mål för vuxenutbildning i skollagen (2010:800). I lagen (2009:128) om finns bestämmelser om bl.a. syftet med utbildningarna i . Enligt skollagen är målet för den kommunala vuxenutbildningen att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 § skollagen). Den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå samt som svenska för invandrare (20 kap. 3 § skollagen). Hemkommunen ansvarar för att de som önskar och har rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå också får det (20 kap. § 10 och § 16). Om en ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan kommun ska hemkommunen sända ansökan vidare. Den huvudman som anordnar en utbildning beslutar om den sökande ska tas emot till utbildningen (20 kap. 14 § och 21–22 §§). vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå samt särskild utbildning för vuxna ska utformas så att den enskildes studier inom någon av dessa skolformer kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer. När det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare ska den utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom andra skolformer inom skolväsendet (1 kap. 3 § förordning [2011:1108] om vuxenutbildning). Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet och att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge (20 kap. 4 § skollagen). När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå ska de som har fått minst utbildning prioriteras (20 kap. 2 § skollagen). En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå men som inte har uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom , har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet. På motsvarande sätt har man rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en särskild behörighet eller flera särskilda behörigheter till högskoleutbildning eller krav på särskilda kunskaper för utbildning inom (20 kap.19–19 b §§ skollagen). Utbildning i svenska för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana (20 kap. 4 § skollagen). Särskild utbildning för vuxna Kommunerna ska även tillhandahålla särskild utbildning för vuxna (särvux). Målet för den utbildningen är att vuxna med utvecklingsstörning ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar och de som har fått minst utbildning ska prioriteras. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå och gymnasial nivå (21 kap. 2–3 §§). I den avlämnade propositionen 2019/20:105 lägger regeringen fram förslag om att denna skolform ska införlivas i den kommunala vuxenutbildningen (se nedan). beslutade regeringen om proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning. Förslagen i propositionen anges bl.a. syfta till att den kommunala vuxenutbildningen (komvux) i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen ska enligt regeringens förslag därför kompletteras så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare föreslår regeringen att prioriteringsregeln inom komvux ska ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. Vidare föreslås bl.a. att utbildningsformen särskild utbildning för vuxna (särvux) inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. infördes en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, s.k. regionalt yrkesvux. Syftet var att i högre grad möta arbetsmarknadens behov av kompetens genom yrkesutbildning på gymnasial nivå. Utbildningarna ska planeras och bedrivas i samverkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet i de samverkande kommunerna. Bestämmelser om statsbidraget regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. De samverkande kommunerna ska erbjuda kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde, s.k. sammanhållna yrkesutbildningar, eller enstaka kurser. Utbildningen ska organiseras så att eleverna kan kombinera denna med annan utbildning inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna (4 § och 6–7 §§). ska vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till behoven av kompetens på arbetsmarknaden och arbetslöshetens omfattning i de samverkande kommunerna. Vid fördelning av statsbidrag till sammanhållna yrkesutbildningar till yrkesförare ska hänsyn i stället tas till behovet av geografisk spridning av utbildningsplatserna (34 §). För att underlätta utbyggnaden av den yrkesinriktade yrkesutbildningen föreslog regeringen i budgetpropositionen att den skulle bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden , så att beslut om bidraget skulle kunna fattas tidigare och därmed förbättra kommunernas planeringsförutsättningar. fattade beslut om bemyndigande i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:1 utg. omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Regeringen har vidare beslutat om vissa förändringar i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning, bl.a. avseende villkor som ställs på kommunerna om att finansiera motsvarande antal utbildningsplatser för att få del av det aktuella statsbidraget. Förändringarna trädde i kraft . har tagit fram ett antal nationella yrkespaket för komvux. De nationella yrkespaketen är förslag på innehåll för sammanhållna yrkesutbildningar som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden. Yrkespaketen består av en specifik kombination av kurser på gymnasial nivå som är utformade av i samråd med branschkunniga. Huvudmän som genomför yrkesutbildning inom komvux kan välja om och hur de ska använda de nationella yrkespaketen. Det är även möjligt att erbjuda regionala eller lokala yrkespaket utifrån regionala behov på arbetsmarknaden liksom att kombinera flera nationella yrkespaket eller komplettera med andra enstaka kurser än de rekommenderade. Det finns yrkespaket från samtliga yrkesprogram. För en del av yrkespaketen finns förslag på påbyggnadspaket, och för vissa yrkespaket finns förslag på lämpliga kurser att komplettera med (se Nationella yrkespaket för komvux på . har haft ett regeringsuppdrag att föreslå ändringar i nationella gymnasiala yrkesprogram utifrån förslagen i betänkande (SOU 2016:77). beslutade regeringen om justeringar av innehållet i flera av programmen, såsom ändringar i examensmål, inriktningar och programgemensamma ämnen. har därefter fattat beslut om nytt och reviderat innehåll i programinriktningar, programfördjupningar och ämnesplaner. De nya och reviderade ämnesplanerna omfattar även vuxenutbildningen (se Förändringar för gymnasieskolan på /regler och ansvar). I ovan nämnda beslut fattade regeringen beslut om att utöka mängden programgemensamma ämnen inom vård- och omsorgsprogrammet för att svara mot kompetenskraven för arbete som undersköterska. Utifrån detta föreslog en ändrad programstruktur för vård- och omsorgsprogrammet som bl.a. innehåller sju nya ämnen och fem reviderade ämnen. Syftet med dessa förändringar är att skapa förutsättningar för en nationellt sammanhållen utbildning som ger möjlighet att uppnå de kompetenskrav för arbete som undersköterska som har föreslagit (se Förändringar för gymnasieskolan på /regler och ansvar). Regeringen har vidare inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som startade sin verksamhet vid . Rådet ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården. Initialt ska rådet inrikta sitt arbete mot de yrken som kräver högskoleutbildning, men förslag ska tas ta fram för hur rådet ska kunna omfatta fler yrkesgrupper, som t.ex. undersköterskor (se pressmeddelanden från och och ). Utredningar m.m. om kompetensförsörjning Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola (U 2018:01) har i uppdrag att föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov, bl.a. för att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande (dir. 2018:17). Syftet med utredningen är bl.a. att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. Utredningstiden har förlängts och uppdraget ska nu redovisas (dir. 2020:2) Regeringen har gett ett uppdrag till att analysera och föreslå åtgärder som kan underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Syftet med uppdraget är att identifiera åtgärder som kan underlätta för företag och offentliga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens och därigenom bidra till en livskraftig landsbygd. Uppdraget ska slutredovisas . I syfte att stimulera utveckling av lärcentrum i kommunerna ges statsbidrag enligt förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum. Med lärcentrum menas en verksamhet inom vuxenutbildning där den studerande erbjuds stöd i sitt lärande från lärare och annan personal samt ges möjlighet att möta andra studerande. Lärcentrum kan även vara tillgängliga för studier inom andra utbildningsformer och på andra utbildningsnivåer. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan S, C, L och MP () anges i punkt 14 att möjligheterna till omställning ska förstärkas och arbetsgivarnas behov av arbetskraft med rätt utbildning förbättras. Vidare framgår att ska byggas ut, med högskola, yrkeshögskola, vuxenutbildning och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Vuxenutbildning spelar en viktig roll i för enskilda människors utveckling och utbildning. Vuxenutbildning kommer även fortsättningsvis vara av stor betydelse för vuxna människors möjlighet till utveckling av sitt lärande och sin kompetens. I detta sammanhang kan nämnas att kommer att behandla den proposition om komvux som har lämnats av regeringen, där regeringen bl.a. föreslår att målen för komvux ska kompletteras så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utskottet vill påminna om att har beslutat om ökade resurser till utbildning som riktar sig till vuxna studerande. I samband med det beslut som togs om budgeten gav också regeringen möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden när det gäller statsbidrag till den regionala yrkesinriktade utbildningen. Därigenom underlättas kommuners planering, vilket förväntas innebära en utökad utbyggnad av utbildningen. Utskottet kan konstatera att regeringen och har beslutat om förändringar i yrkesprogram för gymnasieskolan, vilket också omfattar utbildningar i komvux. Förändringarna syftar till ytterligare anpassa utbildningarna utifrån elevers efterfrågan och arbetslivets behov. Utskottet vill bl.a. uppmärksamma att vård- och omsorgsprogrammet har förändrats i syfte att svara mot de kompetenskrav som ställs för yrket som undersköterska. Utskottet ser inga skäl att föreslå förändringar i den nuvarande ansvarsfördelningen för vuxenutbildningen. Frågan om planering och dimensionering av regionala och nationella kompetensbehov behandlas i en pågående utredning och utskottet vill inte föregripa detta arbete. planerar även att behandla den proposition om komvux som regeringen har lämnat till . Mot bakgrund av det ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2019/20:615 (SD) yrkande 64, 2019/20:621 (SD) yrkande 11, 2019/20:1746 (C), 2019/20:1843 (V) yrkande 7, 2019/20:2309 (S), 2019/20:3108 (C) yrkande 2 och 2019/20:3254 (C) yrkande 40. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om yrkeshögskoleutbildningar. Jämför reservation 4 (C) och 5 (V). I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 37 efterfrågas en ökad andel fasta anslag till liksom möjligheten att låta privata och offentliga arbetsgivare delfinansiera platser på . Enligt motionärerna påverkas verksamheten i negativt av att utbildningarna inte har en permanent finansiering. I kommittémotion 2019/20:138 av m.fl. (V) yrkande 4 framförs att regeringen bör utreda hur kan bli tillgänglig för fler genom att man erbjuder fristående kurser. har en stor potential att bidra i fråga om att täcka behovet av kompetensutveckling, enligt motionärerna. Bakgrund och gällande rätt Myndigheten för () har enligt sin instruktion (2011:1162) i uppgift att verka för att behoven av eftergymnasial yrkesutbildning tillgodoses (sådan som inte är utbildning enligt högskolelagen [1992:1434] eller en utbildning som kan leda till en examen enligt lagen [1993:792] om tillstånd att utfärda vissa examina). I lagen (2009:128) om finns bestämmelser som syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt, att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet, och att behovet av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande, eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses inom smala yrkesområden (1 §). Utbildningarna inom ska bl.a. ge sådana teoretiska, praktiska och erfarenhetsbaserade kunskaper som krävs för att eleverna självständigt och i arbetslag ska kunna utföra kvalificerade uppgifter i arbetslivet. Utbildningarna ska också utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare (6 §). Av förordningen (2009:130) om framgår att för att en utbildning ska få ingå i krävs det bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning i de utbildningsformer som anges i myndighetens instruktion (se ovan). En yrkeshögskoleutbildning kan vidare alternativt medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället (1 kap. § 3 förordningen om ). Det är MYH som beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 4 § förordningen om ). MYH ska vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning i kvalitativt och kvantitativt hänseende svarar mot arbetslivets behov av kvalificerad arbetskraft eller medverkar till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom ett smalt yrkesområde som är av betydelse för individen och samhället. Dessutom ska myndigheten ta hänsyn till i vilken grad en utbildning finansieras av arbetslivet och har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering (5 kap. 5 § förordningen om ). Den som anordnar en ordinarie utbildning inom får även anordna en behörighetsgivande förutbildning. En sådan syftar till att ge den studerande kunskaper som motsvarar de krav på behörighet som är uppställda för den ordinarie yrkeshögskoleutbildningen (1 § förordningen [2017:13] om behörighetsgivande förutbildning inom ). I budgetpropositionen anger regeringen att den planerade utbyggnaden av utbildningsplatser inom genomförs i enlighet med vad som har aviserats. Jämfört med ökade antalet platser med ungefär 5 400 till totalt 30 700 platser. MYH anger att de har kunnat öka antalet platser som planerat. Ökningen av antalet platser med start var störst inom distansutbildningarna (se MYH:s årsredovisning ). Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. I detta syfte föreslog regeringen i budgetpropositionen att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag för åren 2021–2027. Regeringen föreslog vidare att medel skulle tillföras för att utveckla ett mer flexibelt utbud inom , t.ex. genom fler enstaka kurser. beslutade i enlighet med regeringens förslag om bemyndiganden och anslag (prop. 2019/20:1, utg.omr.16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). MYH har i regleringsbrev (2019, 2020) fått i uppdrag att förbereda införandet av korta utbildningar i enlighet med ovanstående beslut. De korta utbildningarna ska bestå av en eller flera kurser och öka möjlighet att svara mot behov av fördjupad, breddad eller förnyad kompetens i arbetslivet. Myndigheten ska redovisa uppdraget . Utskottet kan påminna om att har beslutat om medel för utbyggnad av . Regeringen angav i budgetpropositionen att den planerade utbyggnaden genomförs som planerat. har också beslutat att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden . På så sätt har möjlighet att besluta om fler än en utbildningsomgång i taget, vilket underlättar för utbildningsarrangörers planering. har också, enligt regeringens förslag, beslutat om medel för ett mer flexibelt utbud i , t.ex. fler enstaka kurser. Utskottet ser ingen anledning att föreslå särskilda åtgärder utifrån motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2019/20:138 (V) yrkande 4 och 2019/20:3254 (C) yrkande 37. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering. Jämför reservation 6 (C).