bet · H701TU8 · 2020-04-06 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden. – Regeringen bör utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande. – Regeringen bör se över miljödifferentieringen av farledsavgifterna för att säkerställa att utformningen av dessa skapar incitament för ytterligare klimatåtgärder utan att missgynna sjöfarten som transportslag. Utskottet föreslår att avslår övriga yrkanden i motioner om olika sjöfartsfrågor, bl.a. om svensk sjöfarts konkurrenskraft, farleds- och lotsavgifter och vissa miljöfrågor. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 27 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en av reservationerna (S, C, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande om verksamhets- och finansieringsform. I en annan reservation (S, L, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande om miljödifferentiering av farledsavgifterna. Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt Vissa frågor om hamnar Vissa miljö- och klimatfrågor 1.Svensk sjöfarts konkurrenskraft, punkt 1 (M) 2.Svensk sjöfarts konkurrenskraft, punkt 1 (C) 3.Svensk sjöfarts konkurrenskraft, punkt 1 (KD) 4.Sjöfart och samverkansfrågor, punkt 2 (SD) 5.Sjöfart och samverkansfrågor, punkt 2 (C, L) 6.Sjöfart och samverkansfrågor, punkt 2 (KD) 7.Sjöfartsverkets verksamhetsform och finansiering, punkt 3 (S, C, L, MP) 8.Farleds- och lotsavgifter, punkt 4 (M) 9.Farleds- och lotsavgifter, punkt 4 (SD) 10.Särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt, punkt 5 (S, L, MP) 11.Särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt, punkt 5 (C) 12.Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 6 (M) 13.Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 6 (V) 14.Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 6 (KD) 15.Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 6 (L) 16.Pråmtrafik, punkt 7 (M, SD, KD) 17.Vissa frågor om hamnar, punkt 8 (SD) 18.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (M) 19.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (SD) 20.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (C) 21.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (V) 22.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (KD) 23.Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (L) 24.Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 10 (V) 25.Vissa internationella frågor, punkt 11 (SD) 26.Båtregister, punkt 13 (C) 27.Förarbevis för vattenskotrar, punkt 14 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:2270 av m.fl. (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 46 och 47, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 25, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 47, 2019/20:2885 av Boriana (M) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C, L) Reservation 6 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 52. Reservation 7 (S, C, L, MP) 2019/20:512 av (C), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 18, 19 och 22, 2019/20:2490 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 31. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över miljödifferentieringen av farledsavgifterna för att säkerställa att utformningen av dessa skapar incitament för ytterligare klimatåtgärder utan att missgynna sjöfarten som transportslag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2490 av (M) yrkande 6 och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 48 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del. Reservation 10 (S, L, MP) Reservation 11 (C) Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:2490 av (M) yrkandena 1, 3 och 5, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 13, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 51 i denna del och 2019/20:3295 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) Reservation 15 (L) 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 51 i denna del och 2019/20:2876 av Boriana (M). Reservation 16 (M, SD, KD) Vissa frågor om hamnar 2019/20:69 av (KD), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 21 samt 2019/20:1553 av (SD). Reservation 17 (SD) Vissa miljö- och klimatfrågor 2019/20:280 av och (båda C), 2019/20:330 av (S), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 26–29, 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 5, 2019/20:1425 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 50, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 25–28, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 14.1 och 17, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 18.1, 19.2 och 21, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 13.1 och 16 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Reservation 21 (V) Reservation 22 (KD) Reservation 23 (L) 2019/20:160 av (C) yrkandena 1–3, 2019/20:854 av Kadir Kasirga (S), 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:1866 av och (båda S) och 2019/20:2617 av m.fl. (S). Reservation 24 (V) 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 24. Reservation 25 (SD) 2019/20:323 av (S). 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 26 (C) 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:1221 av m.fl. (S), 2019/20:2012 av m.fl. (SD) och 2019/20:3234 av m.fl. (SD). Reservation 27 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (SD), (SD), (M), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 81 motionsyrkanden om sjöfartsfrågor från allmänna motionstiden /20. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Vid ett kunskapsseminarium om godstransporter fick utskottet information av företrädare för bl.a. det nationella godstransportrådet, Näringslivets transportråd, hamn och den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart. Vid utskottssammanträdet informerade företrädare för bl.a. om pråmtrafikens möjligheter och etablering. Vid utskottssammanträdet informerade parterna i samarbetet Blå tillväxt om aktuella sjöfartsfrågor. beslutade att bereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över motionsyrkanden om verksamhetsform och finansiering. har beslutat att avstå från att yttra sig (prot. 2019/20:36). Vissa frågor om sjöfartens infrastruktur har behandlats av utskottet tidigare under i betänkande 2019/20:TU7 Infrastrukturfrågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svensk sjöfarts konkurrenskraft med hänvisning till de insatser som pågår och planeras. Utskottet framhåller vikten av fortsatt arbete med bl.a. regelförenkling och inflaggningsprocessen för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Jämför reservation 1 (M), 2 (C) och 3 (KD). Den havsgående sjöfarten regleras i stor utsträckning av internationella bestämmelser och konventioner som har införlivats i svensk lagstiftning. Det finns ett drygt hundratal nationella lagar, förordningar och föreskrifter för sjöfarten. Att sjöfarten i stor utsträckning styrs av folkrättsliga regler och internationellt samarbete innebär att flagg- och kuststaterna har begränsade möjligheter att påverka hur sjöfarten ska bedrivas. har varit aktivt i arbetet med att genomdriva regionala regelverk som bl.a. utsläpps-kontrollområden för kvävedioxider (Nitrogen Oxides Emissions, NECA) och svaveldioxider (Sulphur Oxides Emissions, SECA) och förbud mot toalettvattenutsläpp (se vidare i avsnittet om vissa miljöfrågor). Dessa regelverk utarbetas och drivs fram regionalt och beslutas sedan av den internationella sjöfartsorganisationen (). , som antogs 1982 och trädde i kraft , reglerar olika aspekter på havens och havsbottnens fredliga användning, inte minst på miljöområdet. Internationella regler för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och skydd för den miljön utarbetas framför allt inom IMO, men även på EU-nivå tas olika instrument fram som påverkar den europeiska sjöfartsnäringen, fartyg som framförs inom EU och fartyg som är registrerade i något EU-medlemsland. För sjötrafik inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon gäller de internationella sjövägsreglerna samt de tillägg till och undantag från dessa regler som finns föreskrivna. Tillträde till den svenska sjöfartsmarknaden kan antingen ske genom nybyggnation, förvärv eller charter av fartyg, och verksamheten kan drivas under svensk eller utländsk flagg. Det ligger administrativt under Transportstyrelsen. I processerna för registrering och certifiering av fartyg som varit registrerade i ett annat land, s.k. inflaggning, ingår olika steg. Det första steget är att säkerställa att ägare och fartyg uppfyller de krav som finns. En anmälan om inflaggning görs på en särskild blankett och därefter görs en inflaggningsbesiktning som innebär en kontroll av fartygets skick och hur väl det överensstämmer med dess certifikat. Därefter hålls ett inflaggningsmöte där man tar upp förutsättningar för certifiering, eventuella brister och dispenser samt Transportstyrelsens och den erkända organisationens ansvar och går igenom information om bemanning och registrering. När sedan fartyget är registrerat och har ansetts sjövärdigt utfärdas certifikat och fartyget kan tas i drift. För att ett skepp (fartyg med en längd överstigande ) ska kunna registreras i det måste äganderätten till skeppet kunna härledas till den som senast var inskriven ägare i ett lands officiella inskrivningsregister för fartyg. Därför behöver Transportstyrelsen få ett avregistreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat i ett utländskt register krävs ett icke-registreringsintyg från skeppets tidigare hemland. Om skeppet aldrig har varit registrerat tidigare krävs dessutom ett s.k. builder’s certificate, eftersom äganderätten måste kunna härledas till tillverkningsvarvet. Förutom ovanstående inflaggningsbesiktning kan även ytterligare besiktningar krävas för att fartyget ska få användas till sjöfart, beroende på hur fartyget ska användas. Dessutom krävs ett beslut om säkerhetsbesättning eller, för de fartyg som inte ska ha säkerhetsbesättning, att kraven i Transportstyrelsens bemanningsföreskrifter är uppfyllda. Tillstånd, tillsyn och registerhållning av svenskregistrerade fartyg är en avgiftsfinansierad verksamhet . Huvudprincipen är att varje enskild tillståndshavare betalar de kostnader som ärendet genererar. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205, bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25) föreslogs vissa lagändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen, t.ex. att definitionen av skepp ändras, att registreringen av mindre skepp förenklas och att en villkorad registrering möjliggörs i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . De nya reglerna började gälla . Sjöfartsstöd lämnas enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på fartyg som är registrerade i ett nationellt fartygsregister i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet under förutsättning att fartyget i sin näringsverksamhet används i trafik som är utsatt för internationell konkurrens på sjöfartsmarknaden, utbildningsplatser ställs till förfogande ombord på fartyget enligt Transportstyrelsens föreskrifter eller beslut i enskilda fall och det finns tillräckliga försäkringar för fartyget och dess drift. Sjöfartsstöd lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst och för arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Beslut om sjöfartsstöd fattas av Delegationen för sjöfartsstöd, ett särskilt beslutsorgan inom , vars ledamöter förordnas av regeringen. Stödprocessen är uppdelad i två delar – på årsbasis och på månadsbasis. ansöker arbetsgivaren om att förklaras vara berättigad till sjöfartsstöd för ett visst fartyg under nästkommande år. För nya fartyg som blir aktuella , t.ex. vid inflaggning eller ägarbyte, kan arbetsgivaren lämna in en ansökan . Efter att arbetsgivaren har godkänts för att få sjöfartsstöd ansöker denna om sjöfartsstöd för besättningens ersättning . I början av månaden lämnar arbetsgivaren in en ansökan om sjöfartsstöd som avser föregående månad. Delegationen granskar ansökan och fattar ett preliminärt beslut. Sjöfartsstödet krediteras därefter på sökandens skattekonto den 12 , som arbetsgivarens skattedeklaration för den aktuella månaden ska vara inlämnad. Sjöfartsstödet motsvarar därmed den deklarerade skatten och arbetsgivaravgiften för personalen, och arbetsgivaren behöver därför inte betala in dessa till . Den 19 lämnar arbetsgivaren in en mer utförlig redovisning av den föregående månadens ersättning och skatteredovisning. Baserat på denna redovisning fastställer delegationen slutligt rederiets stödbelopp för den aktuella månaden. I motion 2019/20:2270 av m.fl. (S) framförs att det är angeläget med en klimatsmart, effektiv och konkurrenskraftig svensk sjöfart. Exporten av varor och tjänster bidrar till att svensk ekonomi växer, och industrin är beroende av hållbara transporter. Motionärerna menar att en del av framtidens lösning för ett hållbart samhälle är att flytta över gods från väg till sjöfart. För att öka gods- och persontrafik till sjöss, åstadkomma en minskad miljö- och klimatpåverkan samt stärka konkurrenskraften för den svenska exportindustrin krävs enligt motionärerna mål och medel som ligger i linje med de politiska ambitionerna. I kommittémotion 2019/20:2597 av m.fl. (M) framhålls att processen kring besked om sjöfartsstöd bör effektiviseras (yrkande 46). Enligt motionärerna är möjligheten till sjöfartsstöd avgörande för rederierna. Utan stödet skulle rederierna troligen flagga ut de fartyg som de har i det . Det är enligt motionärerna ett stort problem att rederier inte på förhand kan få besked om huruvida de är berättigade till stöd. Regeringen bör därför skyndsamt utreda hur denna process kan bli mer transparent. Vidare bör regeringen enligt motionärerna se över möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna (yrkande 47). De framhåller att den administrativa bördan inom sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen. Många i branschen upplever att myndighetskontakterna är komplicerade. Inom ramen för översynen bör man därför överväga en s.k. one-stop shop, ”en dörr in” där det räcker med en enda kontakt med myndighetsvärlden. Enligt kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 48 bör en garanti införas för att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång till myndigheterna, en s.k. en dörr in. Uppgifterna ska sedan slussas vidare till aktuell myndighet. En sådan ordning skulle påtagligt minska tiden som rederierna behöver lägga på administration. Motionärerna uppmärksammar att rederier kan vara tvungna att vända sig till en rad olika myndigheter och att myndighetskontakterna alltför ofta upplevs som byråkratiska. I kommittémotion 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del anförs att möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft för sjöfarten bör ses över. Motionärerna anför att det är viktigt att den svenska sjöfartens konkurrenskraft inte försämras bl.a. eftersom en utflaggning av svenska fartyg inom rederier, handelsflotta och fiske riskerar att utarma kompetensen. Dessutom finns det en risk för att möjligheter att i internationella sammanhang påverka arbetsvillkoren för sjöfartsnäringen minskar i takt med att allt färre fartyg bär svensk flagg. Insatser för stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart Inledningsvis vill utskottet understryka att regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Det finns enligt regeringen en outnyttjad potential på sjön som regeringen vill ta till vara. Sjöfarten kan också bidra än mer till stärkt svensk export eftersom den är en livsnerv för handel med omvärlden och därmed för välstånd. En stark sjöfart skapar jobb och tillväxt både till sjöss och på land. Även sjöfarten måste dock minska sin klimat- och miljöpåverkan. Regeringen arbetar aktivt med detta både inom FN och inom EU. Utskottet välkomnar regeringens arbete och påminner om att sjöfartens viktiga roll i det svenska transportsystemet, inte minst för de svenska exportnäringarna, även beaktades i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21). Utskottet har behandlat frågor om den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utskottet vill i sammanhanget särskilt framhålla den uppföljning som utskottet presenterade (2014/15:RFR9). Utskottet konstaterade i anslutning till detta att det fanns utrymme för förbättringar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och att det är angeläget att dessa genomförs . Utskottet underströk bl.a. vikten av att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring (bet. 2014/15:TU11). Utskottet vill också framhålla att regeringen tog ett helhetsgrepp för att främja de maritima näringarna. I den maritima strategin lade regeringen fram sin vision för det fortsatta arbetet: konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Som en följd av den maritima strategin beslutade regeringen om olika uppdrag. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) fick i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom perspektiven och de olika åtgärdsområdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning. HaV redovisade uppdraget . Regeringen lämnade ett nytt uppdrag till HaV att vidareutveckla de föreslagna indikatorerna till den maritima strategin till ett slutgiltigt upplägg och att påbörja användningen av dem. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . beslutade om ett svenskt tonnagebeskattningssystem, där syftet har varit att öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och öka andelen svenskregistrerade fartyg (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna innebär att kvalificerade rederier ska kunna välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. Tonnagebeskattning innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt utifrån fartygens last- och passagerarkapacitet, dvs. fartygens tonnage, oberoende av inkomster och utgifter. De nya reglerna trädde i kraft , och de kunde tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Utskottet vill även lyfta fram att regeringen beslutade om en nationell godstransportstrategi, Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi (dnr N2018/03939/TS). Av strategin framgår att ett nationellt godstransportråd inrättas, med ett fyraårigt uppdrag, för att bl.a. bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och till genomförandet av godstransportstrategin. I den nationella godstransportstrategin anför regeringen att det är viktigt med fler svenskregistrerade fartyg för sysselsättningen och för att behålla kompetensen inom hela sjöfartsklustret. Det är enligt regeringen också viktigt för att kunna bedriva ett framgångsrikt internationellt arbete för att minska sjöfartens miljöpåverkan, stärka sjösäkerheten och förbättra arbetsmiljön. Vidare utgör fler svenskregistrerade fartyg även en viktig del i beredskapen inför eventuella krigssituationer och andra krissituationer. Utskottet delar regeringens bedömning. Regeringens ambition är att öka antalet svenskregistrerade fartyg genom bl.a. en gemensam inflaggningsportal och förhandsbesked om sjöfartsstöd. Utskottet konstaterar att dessa frågor bereds inom . Utskottet vill också peka på att regeringen gav i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med ett tidsbegränsat uppdrag (N2018/04482/TS). Samordnaren ska bl.a. utarbeta och bidra till att verkställa en handlingsplan som främjar inrikes sjöfart och närsjöfart och som också främjar energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och föroreningar till såväl luft som vatten. Samordnaren tillträdde och en handlingsplan har tagits fram (se vidare under avsnittet Inlandssjöfart och kustsjöfart). Regeringen har vidare, när det gäller den svenskregistrerade handelsflottan, understrukit att den har arbetat för att vända utvecklingen för att få fler svenskregistrerade fartyg. Den svenskregistrerade handelsflottan brukar definieras som antal fartyg som får sjöfartsstöd. var det antalet nere i 83 fartyg. Detta kan jämföras med att den var uppe i 235 fartyg. var antalet svenskregistrerade fartyg som fick sjöfartsstöd 98. Förklaringen till den senaste positiva trenden bedöms vara en kombination av införandet av tonnagebeskattningssystemet, det utvecklingsarbete hos Transportstyrelsen som beskrivs nedan och parternas avtalsarbete. Utskottet välkomnar denna utveckling. Förenkling av regler och fartygsregistrering Transportstyrelsen arbetar kontinuerligt med att förenkla regler som rör sjöfarten inom ramen för regelutvecklingsarbetet. Utskottet påminner om att Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder för att bl.a. underlätta tillsyn, nybyggnation och inflaggning av fartyg. Myndigheten har även genomfört ett projekt där det nationella regelverket sågs över och reviderades – Projekt nationella föreskrifter (PNF). Målsättningen med arbetet var bl.a. att ta fram ett funktionsbaserat regelverk för att skapa goda förutsättningar för en långsiktig och hållbar verksamhet. Syftet med funktionsbaserade regler är bl.a. att främja teknikutveckling och göra regelverket mer flexibelt och möjligt att anpassa efter rådande förhållanden. Ett nytt nationellt regelverk kunde sedan träda i kraft (prop. 2016/17:135, bet. 2016/17:TU15, rskr. 2016/17:218). För existerande fartyg skedde en infasning av regelverket . Regelverket är också kopplat till ett nytt tillsynssystem med egenkontroll som utgångspunkt. Transportstyrelsen har även haft ett regeringsuppdrag om funktionsbaserade regler inom behörighets- och bemanningsområdet. Regeringsuppdraget är tvådelat, och den första delen om förenkling av behörigheter har lett till en ändring i Transportstyrelsens föreskrifter som trädde i kraft . Den andra delen av uppdraget, som gäller funktionsbaserad bemanning, har avslutats utan vidare åtgärd. Utskottet vill påminna om att den dåvarande regeringen antog en handlingsplan i syfte att främja den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Regeringen lät bl.a. ta fram förslag till förenklingar av regler med i huvudsak anknytning till fartygsregistret. Förslagen presenterades i promemorian Regelförenkling för sjöfarten. Mot bakgrund av den nämnda promemorian om regelförenkling beslutade regeringen om propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205, bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25). Propositionen innehöll vissa lagändringar i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen, t.ex. att definition av skepp ändrades, att registreringen av mindre skepp förenklas och att en villkorad registrering möjliggjordes i syfte att underlätta överföringen av skepp som förvärvats i utlandet till det . Reglerna började gälla .