bet · H801AU1 · 2020-12-09 00:00:00 — Regeringen slår fast att eftersom den är en feministisk regering innebär det att skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön, oftast till flickors och kvinnors nackdel, uppfattas som ett samhällsproblem som kan och ska motverkas bl.a. genom politiska beslut. Regeringen anför att de fortsatt höga ambitionerna för jämställdhet innebär att jämställdhetsperspektivet ska finnas med i politikens utformning på bred front, både i det nationella och i det internationella arbetet. Regeringen lyfter fram att arbetet för jämställdhet också är en förutsättning för genomförandet av Agenda 2030. Regeringen framhåller att den pågående pandemin kan få konsekvenser för jämställdheten. Ökade isolering och utsatthet, socialt och ekonomiskt, kan t.ex. öka risken för våld i nära relationer och förvärra hedersrelaterat våld och förtryck. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget minskas framför allt på grund av att tidigare beslutade reformer är genomförda och upphör. Minskningen beror också på att länsstyrelsernas regionala arbete mot mäns våld mot kvinnor flyttas och framåt ligger permanent ligger inom länsstyrelsernas förvaltningsanslag (se vidare utg.omr. För att öka kompetensen och insatserna mot hedersrelaterat våld och förtryck tillförs medel. Medel tillförs även anslaget för att ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck ska permanentas vid i . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 3:2 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. För fortsatta stöd till universitet och högskolors arbete med jämställdhetsintegrering tillförs medel. Regeringen konstaterar att pandemin har medfört förändrade resmönster och nya rutiner för bl.a. digitala möten på många arbetsplatser, däribland vid svenska myndigheter. Mot denna bakgrund föreslås en generell besparing på myndigheternas anslag för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2022. Regeringen framhåller att utvecklingen med ökande socioekonomisk segregation måste vändas; behöver bli mer jämlikt. Alltför många barn växer upp under otrygga förhållanden, och det är stora skillnader i människors livsvillkor. Regeringen anför att politiken för att minska och motverka segregationen i samhället innefattar såväl generella, förebyggande insatser som riktade insatser inom ett flertal olika områden. Regeringen betonar särskilt att det i budgetpropositionen görs en riktad satsning för att lyfta socioekonomiskt utsatta områden. Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation har fem prioriterade områden: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och det civila samhället samt brottslighet. I strategin finns ett delmål för respektive fokusområde, bl.a. ökad sysselsättning och lägre långtidsarbetslöshet i områden med socioekonomiska utmaningar. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget får användas för utgifter för att minska och motverka segregation och för utgifter för statsbidrag som har detta syfte. Regeringen fortsätter det långsiktiga arbetet med att minska och motverka socioekonomisk segregation, bl.a. genom statsbidrag. En reform som innebär ökade medel är resurser för sociala insatser i socioekonomiskt utsatta områden för att minska och motverka segregation. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2022–2023. 4:2 Delegationen mot segregation: Medlen får användas till förvaltnings-utgifter för myndigheten mot segregation. Regeringen konstaterar att pandemin har medfört förändrade resmönster och nya rutiner för bl.a. digitala möten på många arbetsplatser, däribland vid svenska myndigheter. Mot denna bakgrund föreslås en generell besparing på myndigheternas anslag för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . , har var för sig presenterat alternativa anslagsförslag . Förslagen innebär såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. I det följande sammanfattas partiernas förslag inom utgiftsområde 13. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. I kommittémotion 2020/21:3581 av m.fl. anser att haft en hög nivå på asylinvandringen utan att ta verkligt ansvar för att de som invandrar också blir en del av samhället. Partiet menar att integrationsproblemen är uppenbara och anser att invandringspolitiken måste vara mycket stram framåt. När det gäller jämställdhetsarbetet anser att det måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Att som regeringen hålla sig med en särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan enligt få motsatt effekt genom att arbetet på andra myndigheter och hos andra aktörer sidoordnas och nedprioriteras. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget ökas med . föreslår en utökning av samhällsorienteringen så att den även ska omfatta äldre nyanlända invandrare. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med . Anslaget påverkas bl.a. av att vill ha ett volymmål för asylmottagandet i , tillfälliga uppehållstillstånd som grund, strikt regelverk för anhöriginvandring och skarpa försörjningskrav vid anhöriginvandring. Förslaget om bidrag till kommuner med högt flyktingmottagande avvisas. 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med . föreslår att ytterligare medel avsätts för för kvinnofrid och för att kvinnojourerna ska ha tillräckligt med stödinsatser och en god beredskap. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 2). 3:2 : Anslaget minskas med , dvs. anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 3). 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. anser att anslaget ska avskaffas och avvisar därför regeringens förslag. Under utskottets beredning av ärendet har förtydligat att partiets förslag i denna del även innebär att regeringens förslag om beställningsbemyndigande avvisas. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:3403 av m.fl. vänder sig mot den inriktning som gäller för den nuvarande integrationspolitiken. Partiet anser att det integrationspolitiska mål som fastslagits av bygger på att det offentliga ska finansiera åtgärder för att förstärka skillnader, separata identiteter och parallellsamhällen. väljer en annan väg, en politik som inte fokuserar på särlösningar utan riktar sig till samtliga invånare. I detta ligger bl.a. att skapa förutsättningar för enskilda att anta majoritetsbefolkningens normer, värderingar och livsmönster för att på så sätt bli en fungerande och självförsörjande del av majoritetssamhället. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 4 och att tio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. avvisar anslaget bl.a. därför att partiet motsätter sig bidrag och specialåtgärder riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. Därutöver anser partiet att eventuella satsningar för att främja etablering inte bör ske innan ett asylärende avgjorts. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med 3 . Förslaget ligger i linje med de minskade mottagnings-nivåer som följer av politik på det migrationspolitiska området. Fram till dess att svenskt asylmottagande beräknas upphöra ska anslaget användas bl.a. för att fullfölja ingångna åtaganden. 1:3 Hemutrustningslån: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. avvisar anslaget bl.a. därför att partiet anser att standarden i boenden i regi bör tillgodose behoven för den som är på flykt och att ytterligare hemutrustning bör finansieras av egna medel. 2:1 : Anslaget minskas med , dvs. vill lägga ner , ett arbete som påbörjas . 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med . föreslår att det inrättas jourverksamheter som har hedersvåld som särskilt kompetensområde, s.k. hedersjourer. Förslaget finns också i kommittémotion 2020/21:656 av m.fl. (yrkande 22). För att säkerställa trygghet och långsiktighet i kvinnojourernas arbete föreslår partiet vidare att kvinnojourerna får ett ökat stöd. Partiet föreslår också ett ökat stöd till Nationellt centrum för kvinnofrid i . 3:2 : Anslaget minskas med , dvs. anser att bör läggas ned. Förslaget finns även i kommittémotion 2020/21:655 av m.fl. (yrkande 8) och i motion 2020/21:682 av m.fl. (yrkande 3). 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. avvisar anslaget eftersom partiet anser att segregationsbrytande åtgärder ska vidtas inom andra utgiftsområden och fokusera på generella lösningar. Under utskottets beredning av ärendet har förtydligat att partiets förslag i denna del även innebär att regeringens förslag om beställningsbemyndigande avvisas. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. anser att Delegationen mot segregation bör läggas ned. I partimotion 2020/21:2967 av m.fl. betonar vikten av en politik som motverkar segregation och underlättar etablering i samhället. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med 1 och att ett anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändring i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget ökas med 1 . vill införa en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i . Förslaget innebär att en del personer som väntar på beslut om uppehållstillstånd får sin ansökan beviljad, vilket innebär ökade kostnader för kommunmottagandet. I kommittémotion 2020/21:3411 av m.fl. hänvisas det till andra motioner för en närmare presentation av egna förslag när det gäller jämställdhets- och integrationspolitiken. För att integrationen ska fungera anser att vi ska leva sida vid sida som grannar – inte som främlingar. I en samhällsgemenskap behövs det ett gemensamt etiskt och kulturellt modersmål där vissa värderingar inte är valbara. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att fem anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Jämställdhetsdelegation). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget minskas med . anser att mottagandet av asylsökande redan från ankomsten behöver ha som syfte att inleda integrationsprocessen i , och föreslår därför ett asylprogram för att underlätta etableringen i (se utg.omr. Som en följd av detta avvisar regeringens satsning på samhällsinformation till asylsökande inom detta anslag. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget minskas med . anser att inrättades på bekostnad av en rad fungerande verksamheter, bl.a. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) i och den samordning som i tidigare bedrev när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål. föreslår att nämnda verksamhet vid i återinrättas och att NCK tillförs ytterligare medel för sin verksamhet. Dessa förslag finns även i kommittémotion 2020/21:3410 av m.fl. (yrkandena 8 och 12). 3:2 : Anslaget minskas med . anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 2) och i kommittémotion 2020/21:3410 av m.fl. (yrkande 6). 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om utökade medel för detta ändamål. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . anser att myndigheten bör läggas ned. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 3). Jämställdhetsdelegation: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . föreslår att det inrättas en delegation för jämställdhet som ska ansvara för att samordna insatserna på jämställdhetspolitikens område och initiera forskning om jämställdhet. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 4) och i kommittémotion 2020/21:3410 av m.fl. (yrkande 7). Utgångspunkten för integrationspolitiken är att delaktighet i arbets- och samhällslivet är en förutsättning för ett samhälle som håller ihop och ger lika förutsättningar för alla. Det finns alltid utmaningar när det kommer till att ge nyanlända invandrare så goda förutsättningar som möjligt att etablera sig och bidra till vår gemensamma välfärd. Men det är enligt utskottet svårt att dra någon annan slutsats än att den pågående pandemin medför en särskild utmaning i fråga om integration och etablering. Utrikes födda har i högre grad olika former av tidsbegränsade anställningar och arbetar till stor del i branscher som påverkats negativt sedan pandemins utbrott. Utskottet välkomnar att regeringen, utöver de åtgärder som redan vidtagits , nu föreslår ytterligare satsningar för att underlätta för personer att stanna kvar eller snabbt komma tillbaka in på arbetsmarknaden (se vidare utg.omr 14). Utskottet kan här passa på att uppmärksamma den handlingsplan för integration och inkludering 2021–2027 som kommissionen presenterade, och som bl.a. just betonar att vårt framtida välstånd bygger på samhällen som håller ihop och ger lika förutsättningar för alla (COM(2020) 758). Det är självklart att kvinnor och män ska ha lika villkor och förutsättningar till delaktighet och etablering i arbets- och samhällslivet. Utskottet tvingas dock konstatera att nyanlända kvinnor enligt ett flertal studier har tydligt sämre resultat än män vad gäller tillgång till etableringsåtgärder och övergång i arbete. Av resultatredovisningen i budgetpropositionen framgår också att nyanlända kvinnor påbörjar insatserna senare och att de oftare avbryter eller uteblir från insatser på grund av föräldraledighet eller ohälsa eller av okänd orsak. Så även om nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden successivt har förbättrats behöver arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland utrikes födda kvinnor alltså öka. Först då blir det möjligt att nå såväl det integrationspolitiska målet om lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund som det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Vidare när det gäller mottagandet av nyanlända invandrare håller utskottet med regeringen om att alla nyanlända ska ha tillgång till relevant information om det svenska samhället och om grundläggande demokratiska principer om jämställdhet, mänskliga rättigheter och barns rättigheter. På detta sätt kan nyanländas inträde på arbetsmarknaden och delaktighet i samhällslivet påskyndas och underlättas. Utskottet välkomnar därför en förstärkt samhällsinformation inom ramen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. När det gäller de alternativa anslagsförslagen om kommunersättningar vid flyktingmottagande noterar utskottet att både och , men särskilt , föreslår kraftigt minskade anslag med hänvisning till de minskade kostnader som skulle bli följden av partiernas olika förslag om nya nivåer på asylmottagandet. för sin del går i motsatt riktning genom att föreslå en amnesti för de ensamkommande barn och unga som varit i , vilket skulle medföra ökade kostnader för kommunmottagandet. Utskottet står fast vid sitt ställningstagande från föregående år och avvisar dessa förslag. Utskottets uppfattning är att ska fortsätta att vara ett land som tar ansvar för människor på flykt, som det svenska flyktingmottagandet måste vara långsiktigt hållbart. I sammanhanget vill utskottet understryka den avgörande betydelse som kommunerna har för mottagandet, och utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om kommunersättningar vid flyktingmottagande. Utskottet håller också med regeringen om att de kommuner som har haft ett relativt högt mottagande behöver tillföras extra medel för att kunna utveckla sitt arbete ytterligare. ska vara ett land där alla människor kan leva i frihet utan att utsättas för diskriminering och intolerans. För att uppnå det krävs ett aktivt arbete från ett flertal aktörer. Utifrån resultatredovisningen i budgetpropositionen noterar utskottet med tillfredsställelse att de riktade åtgärderna bedöms ha bidragit till ett strategiskt, effektivt och samlat arbete på området. Det är också viktigt att insatserna bidragit till ökad kunskap om hur rasism och hbtq-fobi tar sig uttryck i samhället. måste utskottet tyvärr konstatera att det är en lång väg kvar till det övergripande målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Liksom regeringen noterar utskottet att människor i världen har protesterat mot rasism som tar sig olika uttryck. Även i utsätts människor för rasism, intolerans och hatbrott eller diskriminering på grund av t.ex. sin etnicitet eller religion. När det gäller hbtq-personers rättigheter noterar utskottet att medvetenheten om transpersoners utsatta situation har ökat. På samma gång instämmer utskottet med regeringen i att det fortfarande finns utmaningar; hbtq-personer har fortfarande en högre psykisk ohälsa än befolkningen generellt och särskilt allvarlig är situationen för trans- och intersexpersoner. Utskottet välkomnar att insatserna på området kommer att samlas i en handlingsplan för att ytterligare förstärka arbetet och komplettera strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Arbetet mot rasism, intolerans och diskriminering kräver ett långsiktigt och strukturerat arbete. Utskottet välkomnar därför ökade anslag för att fortsätta arbetet inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Utskottet noterar att historiska övergrepp som hänger ihop med rasism och diskriminering som förekommer ska lyftas fram i ljuset i arbetet framöver, med särskilt fokus på de nationella minoriteterna. I sammanhanget noterar utskottet med intresse mot rasism 2020–2025, som på ett konkret sätt syftar till att lägga fram åtgärder som ska vidtas för att motverka rasism och diskriminering på grund av etnicitet inom unionen (COM (2020) 565). Utskottet delar regeringens bedömning att den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott tillsammans med de åtgärder som vidtas på området utgör ett gott exempel på ett strukturerat arbetssätt enligt vad kommissionen förespråkar. Vidare noterar utskottet att kommissionen presenterade sin första strategi för jämlikhet för hbtq-personer (COM(2020) 698). När det gäller de alternativa anslagsförslagen saknar utskottet förståelse för idé om att lägga ner (). Utskottet avvisar detta förslag och menar att DO har en viktig roll i arbetet för att motverka diskriminering. Som också framgår av resultatredovisningen bedöms myndighetens tillsynsarbete och informations-satsningar bl.a. ha bidragit till mer kunskap om och förstärkt genomförande av diskrimineringslagen, vilket enligt utskottet är ett sätt att närma sig målet om ett samhälle fritt från diskriminering. har även invändningar mot den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Partiet vill bl.a. att en ny nationell plan tas fram som även ska ta hänsyn till de brott som majoritetsbefolkningen utsätts för. Det är självklart utskottets uppfattning att gärningspersoner ska lagföras oavsett vem som utsätts för brotten, men detta har ingen plats i en plan mot rasism. Jämställdhet är en central del av ett demokratiskt samhälle. Mäns våld mot kvinnor står i vägen för ett jämställt samhälle. Att mäns våld mot kvinnor ännu långt ifrån har upphört är enligt utskottet oacceptabelt. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort lidande. Även om det fortfarande saknas tillräckliga underlag för att bedöma omfattningen råder det inget tvivel om att det hedersrelaterade våldet och förtrycket är utbrett och aktivt måste förebyggas och bekämpas med alla tillämpliga medel. Utskottet håller med regeringen om att det fortfarande finns ett stort behov av olika kompetensutvecklingsinsatser för att öka kunskapen om hedersrelaterat våld och förtryck och att rutiner behöver utvecklas för att förhindra brott och stötta offren. Det är således välbehövligt att regeringen satsar på att öka kompetensen och insatserna mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det är också glädjande att regeringen nu på ett tydligt sätt slår fast att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck behöver bedrivas långsiktigt och med stabila förutsättningar. Som ett led i detta välkomnar utskottet att kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i permanentas och därmed blir ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet antar att kompetensteamet bl.a. kommer att medverka till att ta fram tillförlitligt underlag om omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. I sammanhanget noterar utskottet också att länsstyrelsernas långvariga uppdrag att bekämpa mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel kommer att permanentas med en finansiering inom ett annat utgiftsområde. När det gäller pågående satsningar uppmärksammar utskottet att den tioåriga nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor har hög prioritet, inte minst i fråga om insatser för att stoppa hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet välkomnar att regeringen kommer att presentera ett samlat åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck för perioden –2023. Det är värdefullt, anser utskottet, att åtgärdsprogrammet också kommer att lyfta hbtq-personers utsatthet för alla typer av våld som omfattas av strategin. När det gäller den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen, jämställdhetsintegrering, noterar utskottet att regeringens bedömning är att arbetet under föregående år låg på en relativt stabil och hög nivå. Liksom regering anser utskottet att jämställdhetsintegrering är ett arbete som behöver bedrivas och utvecklas kontinuerligt. Utskottet anser också att en systematisk jämställdhetsintegrering är avgörande för genomförandet av Agenda 2030. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att har en nyckelroll i arbetet med jämställdhetsintegrering. I sammanhanget noterar utskottet att kommissionen i sin jämställdhetsstrategi för EU –2025 anger att ett jämställdhetsperspektiv kommer att integreras i alla större initiativ från kommissionen under den innevarande mandatperioden (COM(2020) 152). När det gäller jämställdhetsintegrering i myndigheterna (JiM), en fråga som utskottet uppmärksammat (senast i bet.