bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen i och andra stater inom EES utgörs av och rådets direktiv /126/EG av om körkort ändrat genom direktiven /113/EG, 2011/94/EU, 2012/36/EU, 2013/22/EU, 2013/47/EU, 2014/85/EU, (EU) 2015/653 och (EU) 2016/1106, det s.k. tredje körkortsdirektivet. Direktivet anger bl.a. vilka kunskapskrav och åldersgränser som gäller för vilken kategori av motorfordon. Enligt direktivet ska medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål ska det finnas ett förarprov som består av ett kunskapsprov och därefter ett körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i direktivet. Varje medlemsstat ska själv fastställa frågornas innehåll. Reglerna i direktivet är minimikrav som alla medlemsstater måste införliva i den nationella lagstiftningen. Det innebär att varje medlemsland får införa hårdare krav, men inte lindrigare. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). har valt att enbart tillämpa minimireglerna för motorcykel. De grundläggande bestämmelserna om behörighet att köra motordrivna fordon som finns i körkortslagen kompletteras och fylls ut av körkortsförordningen (1998:980). Kompletterande bestämmelser finns också i yrkestrafiklagen (1998:490) och i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens. Förarutbildningen i består av olika delar och moment där teori och praktik varvas. Vidare är utbildningen anpassad till vilken typ av fordon (behörighet) som avses. Vad gäller körkort för motorcyklar finns det tre olika behörigheter: A1 för lätt motorcykel, A2 för mellanstor motorcykel och A för tung motorcykel. För att köra personbil och lätt lastbil krävs körkort för behörighet B. Körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Man får även koppla ett lätt släp till bilen. Behörighet BE krävs för att köra en personbil och en lätt lastbil med ett eller flera lätta eller tunga släp. Utöver dessa behörigheter finns det ett antal ytterligare kategorier, bl.a. för tunga fordon. I förarutbildningen är flera aktörer inblandade som har olika roller, däribland Transportstyrelsen, introduktionsutbildare, privata utbildare och handledare, trafikskolor, riskutbildare och Förarprov. I förarutbildningen kan privat teoriutbildning och övningskörning kombineras med teorilektioner och körning på trafikskola. För att få övningsköra privat krävs att körkortstagaren och handledaren har gått en introduktionsutbildning hos en godkänd utbildare. Efter introduktionsutbildningen ansöker handledaren om handledarbevis hos Transportstyrelsen. Riskutbildningen är obligatorisk och omfattar två delar (del 1 om alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt, del 2 om hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden). Riskutbildningen är anpassad efter fordonstyp och ser därmed olika ut för olika behörigheter. Kunskapsprovet och körprovet görs hos Förarprov som är en resultatenhet inom . Körkortstagaren ansöker om körkortstillstånd hos Transportstyrelsen. Allmänna regler om bl.a. utfärdande av körkort finns i 3 kap. körkortslagen. förarprovsstatistik visar att andelen godkända prov minskar. genomfördes totalt ca 312 000 körprov för B-körkort. Av dessa blev godkända (2011 blev godkända). 2019 genom-fördes totalt ca 341 000 kunskapsprov för B-körkort, varav blev godkända (2011 blev godkända). minskade andelen unga vuxna som tar körkort från till , för att därefter ligga mellan . Enligt information från () har andelen unga vuxna i åldern 18–som tar B-körkort ökat något , och enligt uppgift är det som tar körkort. Enligt lagen (1998:493) om trafikskolor avses med trafikskola en yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet. Trafikskola får drivas endast efter tillstånd av Transportstyrelsen. Tillstånd får beviljas en fysisk eller juridisk person som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att driva trafikskola på ett sådant sätt att kravet på god förarutbildning blir tillgodosett (1–2 §§). Enligt 1 § förordningen (1998:978) om trafikskolor är Transportstyrelsen den myndighet som utövar tillsyn över trafikskolor. Eftersom det är olagligt att driva trafikskolor utan tillstånd kan den som ändå gör det dömas till böter enligt lagen om trafikskolor. Körkortslagen innehåller bestämmelser om bl.a. behörighet att köra motorfordon, terrängmotorfordon, traktor och motorredskap. Körelever får enligt körkortslagen övningsköra under uppsikt av någon som har vana och skicklighet att köra fordon av det slag som övningskörningen avser. Den som inte är utbildningsledare eller trafiklärare eller motsvarande ska ha godkänts som handledare. För att bli godkänd som handledare vid övningskörning ska man ha fyllt , ha behörighet för fordon av det slag som körningen avser, under sammanlagt minst fem av ha haft sådan behörighet och ha genomgått introduktionsutbildning, om det är fråga om övningskörning för behörighet B. Ett godkännande som handledare gäller . Enligt körkortsförordningen (1998:980) får det antal godkännanden som en handledare får inneha begränsas (4 kap. 8 c §). Enligt Transportstyrelsens föreskrifter om ansökan om och godkännande som handledare vid övningskörning (TSFS 2012:1) gäller att en handledare kan ha högst 15 elever (godkännanden) . Ett godkännande kan inte återkallas. Illegal utbildningsverksamhet innebär att olika tjänster kopplade till förarutbildning erbjuds mot betalning i strid mot gällande regler. Detta kan exempelvis ske genom falska handledarintyg, handledd körträning utan nödvändiga tillstånd, förespeglande av att vara en godkänd trafikskola och falska intyg om utbildning. Det kan även handla om en verksamhet som i sig har tillstånd att bedriva förarutbildning men som har bristfällig elevbokföring och inte följer regelverken för skatt eller utbildning. Den illegala verksam-heten innebär att körkortstagare blir lurade till en sämre utbildning och därmed sämre trafiksäkerhet samt att laglig trafikskoleverksamhet drabbas av osund konkurrens. Det innebär vidare att staten går miste om skatteintäkter. arbetar , , , och Transportstyrelsen för ett bättre informations-utbyte och mer effektiva gemensamma insatser mot illegal trafikutbildning. Informationsinsatserna har bl.a. lett till att fler tips om olaglig verksamhet kommer in till myndigheterna. I flera motioner efterfrågas åtgärder för att på olika sätt förändra den svenska förarutbildningen, för både personbil och motorcykel. Därtill finns det motionsyrkanden med förslag på åtgärder för att stävja förekomsten av illegala trafikskolor och fusk vid körkortsprov. I motion 2019/20:336 av (SD) föreslås det att regeringen moderniserar regelverket för uppkörning på motorcykel. Motionären anför bl.a. att endast en uppkörning borde räcka för tung och mellantung motorcykel i stället för två uppkörningar. Därtill bör man se över uppkörningens del om krypfart. I kommittémotion 2019/20:527 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås att regeringen skyndsamt återkommer med skarpa förslag för att motverka fusk vid körkortsprov. har vidtagit åtgärder för att minska fusket men enligt motionärerna kommer man fortfarande på fuskare, nya metoder hittas och mörkertalet är sannolikt stort. Motionärerna vill därför se skarpa förslag som gör att det inte är attraktivt att vare sig fuska eller vara behjälplig med att fuska. Exempelvis skulle man kunna införa kännbara sanktioner. Enligt motion 2019/20:2423 av (M) bör det bli enklare och billigare att ta körkort utan att det görs avkall på trafiksäkerheten. Enligt motionären behövs det en samlad översyn där onödiga moment gallras bort och myndigheternas avgifter sänks. I kommittémotion 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 35 föreslås en generell översyn av körkortsutbildningen för större effektivitet och genomlysning av de olika moment som ingår. Motionärerna framhåller att körkortet för många är en viktig grundbult för att få jobb, och att körkortsutbildningen bör kunna förenklas utan att det ska ha negativ påverkan på trafiksäkerheten. Vidare bör regeringen enligt yrkande 36 i samma motion agera i EU för ett förenklat regelverk för motorcykelkörkort med syftet att effektivisera processen. Motionärerna anser att dagens system innebär att processen för att ta körkort för motorcykel är komplicerad och kostsam. Det bör utföras en översyn av dagens åldersgränser kopplat till de olika kategorierna för att få köra motorcykel. Därtill föreslås det i yrkande 39 i samma motion att regeringen vidtar åtgärder för att förhindra framväxten av bilskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd. Enligt motionärerna är illegala bilskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd ett utbrett problem som leder till en osund konkurrens. Regeringen bör därför ta ett krafttag mot svarta bilskolor genom att bl.a. överväga att ytterligare begränsa antalet handledarskap per person och rätten för privatpersoner att äga bilar med dubbelkommando. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 36 föreslås att giltighetstiden för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B förlängs . Motionärerna påtalar att det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet och anser att systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. I yrkande 37 i samma motion föreslås att antalet körkortselever som en privatperson kan handleda sänks från 15 till 5. Enligt motionärerna har vissa personer satt i system att missbruka möjligheten till privat handledning av körelever genom att i praktiken bedriva körskoleverksamhet mot svart betalning. För att försvåra för enskilda att bedriva illegal körskoleverksamhet bör därför antalet elever som en enskild privatperson kan handleda minskas. I yrkande 38 i samma motion föreslår motionärerna att det införs en särskild färg på registreringsskyltar för registrerade körskolebilar. Syftet skulle vara att underlätta för polisen att stoppa illegal körskoleverksamhet samt tydligare synliggöra skillnaden mellan en legal och en illegal körskola. Enligt yrkande 39 i samma motion bör regeringen dessutom tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra en totalöversyn av körkortsutbildningen. Först då kan en helhetsbild av körkortsutbildningen skapas, som inrymmer svart verk-samhet, själva utbildningen och kunskapskrav. Enligt motion 2019/20:2846 av Boriana (M) bör regeringen överväga att införa en trafiklärarlegitimation. En trafiklärarlegitimation skulle enligt motionären öka möjligheten för eleverna att kontrollera att trafikläraren och trafikskolan är auktoriserad. Denna åtgärd kan därför vara en del i arbetet mot de illegala trafikskolorna. I motion 2019/20:3174 av (SD) yrkande 3 föreslås att regeringen vidtar åtgärder för att stoppa fusket vid förarprov. Motionären anser att regeringen bör uppdra åt och Transportstyrelsen att finna nya lösningar på hur fusk vid teoriprov kan stoppas för att därefter återkomma till med tydliga förslag. I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 88 föreslås att regeringen utreder möjligheten att sänka antalet privata handledartillstånd till exempelvis fem personer. Detta är viktigt för att kvalitetssäkra utbildningen men även för att bekämpa de illegala trafikskolorna. Enligt yrkande 89 i samma motion bör det finnas fler obligatoriska moment i körkortsutbildningen. Motionärerna framhåller att ligger i framkant med trafiksäkerhet men att körkortsutbildningen bör förbättras. Motionärerna anser därtill att trafikskolor bör ha förtur till uppkörningstider då de ganska tidigt i elevens utbildning kan se när de är klara och i dialog med boka uppkörningstider (yrkande 90). Motionärerna anför att antalet privatister på marknaden upptar ett allt större antal uppkörningstillstånd, vilket försvårar de lagliga trafikskolornas förutsättningar. Enligt yrkande 91 i samma motion bör regeringen försvåra möjligheten att bedriva illegala körskolor, som enligt motionärerna är ett växande problem i hela landet eftersom de inte har de tillstånd som krävs och de inte heller betalar några skatter och avgifter. Dessutom finns det risk att förare får en utbildning av undermålig kvalitet. Förarutbildningen inklusive åtgärder för att förhindra illegala körskolor och fusk vid körkortsprov Utskottet vill börja med att lyfta fram att det finns ett mycket stort engagemang i utskottet i fråga om det svenska förarutbildningssystemet, dvs. den process som en blivande förare möter från ansökan om körkortstillstånd tills prövotiden avslutats efter utfärdat körkort. Utskottet har behandlat ett betydande antal motionsyrkanden på området . Utskottet har då tydliggjort sin uppfattning om att det är av grundläggande betydelse att den svenska förarutbildningen både håller hög kvalitet och innebär en smidig process för körkortstagaren. Som utskottet tidigare uppmärksammat genomförde Transportstyrelsen och en översyn av förarutbildningssystemet för personbil (dvs. behörighet B) . Översynen genomfördes i tät samverkan med olika intressenter, bl.a. utbildningsbranschen, kundgrupper, Försvarsmakten och . Därtill var ett antal experter knutna till översynen. De problem som myndigheterna hade som mål att åtgärda var bl.a. att det legat för mycket fokus på att ta körkort i stället för att skaffa sig utbildning för att bli en trafiksäker, risk- och miljömedveten förare, att många blivande förare är otillräckligt utbildade, men tror sig kunna tillräckligt, att utbildningsmöjligheter saknas för vissa grupper samt problem med olaglig förarutbildning. Därtill inbegrep översynen hur digitala möjligheter ska kunna tas till vara samt möjligheten att ta del av andra länders förarutbildning. presenterades en slutrapport med ett antal förslag på åtgärder för att förnya utbildningssystemet; bl.a. föreslås fler obligatoriska inslag och förändrade villkor för proven. Utskottet noterar vidare att när det gäller privat övningskörning genomfördes det 2012 en reform där antalet elever som en handledare kan ha begränsades till högst 15 elever per handledare och femårsperiod. () utvärderade begränsningen för handledare att inte handleda fler än 15 elever . Utvärderingen visar att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, utan snarare lett till att osynliggöra problemen, eftersom den som utför illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. Mot bl.a. denna bakgrund föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio stycken och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. Utskottet anförde bl.a. följande i sitt ställningstagande (bet. 2018/19:TU7 s. 79 f.): Utskottet anser att körkortsutbildningen bör kunna förenklas utan att det får en negativ påverkan på trafiksäkerheten. Exempelvis bör ett system med att ”släcka tvåan” övervägas. Det skulle innebära att elever som har gjort en mindre miss på körprovet ska kunna få möjlighet att få just det momentet prövat och godkänt vid utvalda trafikskolor – och därmed slippa göra om hela provet. Utskottet vill också framhålla att det är angeläget med kraftfulla åtgärder för att stävja förekomsten av illegal utbildning. Illegala trafikskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd är ett allt mer utbrett och allvarligt problem. Det handlar om brottslig verksamhet som slår undan benen för dem i branschen som gör rätt för sig. Verksamheten med s.k. svarta körskolor leder till osund konkurrens och får negativa konsekvenser när det gäller elevernas kunskaper. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att utskottet i betänkande 2017/18:TU11 Trafiksäkerhet tydligt uttalade att det utgick från att frågor om bl.a. illegal övningskörningsverksamhet skulle ingå i och Transportstyrelsens översyn av förarutbildnings-systemet. Dessvärre tvingas utskottet nu konstatera att så inte har varit fallet och att myndigheterna i sin översyn inte har utarbetat några konkreta åtgärder med det uttalade syftet att minska förekomsten av olagliga trafikskolor. Oaktat att utskottet förutsätter att regeringen kontinuerligt vidtar de löpande åtgärder som behövs för att förbättra förarutbildningssystemet anser utskottet att regeringen behöver ta ett helhetsgrepp och tillsätta en utredning av hela förarutbildningen för att få en större effektivitet och genomlysning av de olika momenten som ingår. Utredningen bör ha politiskt beslutade direktiv. Utskottet understryker att även frågan om åtgärder mot olagliga trafikskolor ska behandlas i en sådan övergripande utredning. Utskottet anser att åtgärder för att stävja illegal övningskörningsverksamhet även behöver vidtas här och . I väntan på att utredningen blir klar bör därför antalet tillstånd som en handledare kan ha begränsas till tio stycken och möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (bet. 2018/19:TU7, rskr. 2018/19:165). När det gäller fusk vid förarproven har redovisat att fuskförsök med teknisk utrustning ökat kraftigt , både vid prov för körkort och för att erhålla yrkesförarbehörigheter. Det finns också en rad verksamheter som på olika sätt möjliggör fusk genom att sälja utrustning och tjänster. har vidtagit en rad åtgärder för att minska möjligheterna att fuska och för att fusk ska ge kännbara konsekvenser. Körkortstagare som blir påkomna med att fuska kan avvisas från provet, men har då möjligheter att boka ett nytt provtillfälle i närtid. Med anledning av redovisning uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att överväga lämpliga åtgärder som kan bidra till att motverka illegal verksamhet i samband med trafikutbildning samt fusk vid prov för förarbehörigheter eller yrkesbehörigheter på väg (dnr I2019/02363/TM). I uppdraget ingår att ta fram författningsförslag samt underlag med konsekvensbeskrivning av förslagen. I uppdraget ingår att överväga följande: – intygandeförfarande för de som utför prov samt sanktionsmöjligheter vid hotfullt uppträdande eller försök till fusk i samband med prov – begränsning som innebär att endast eller en godkänd trafikskolas fordon får användas vid prov – särskild färg på de registreringsskyltar som godkända trafikskolor använder vid övningskörning – ytterligare begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan ha – andra åtgärder som kan motverka illegal förarutbildning. Uppdraget skulle ursprungligen ha redovisats . beslutade regeringen om att förlänga uppdraget till . Utskottet noterar vidare att Transportstyrelsen beslutade om nya regler om förarprov i syfte att förbättra förarutbildningen för behörighet B. De nya reglerna innebär att det ställs krav på blivande förare att de ska ha klarat teoriprovet innan de får göra körprovet. Det gäller alla körkortsbehörigheter. Kravet att kunskapsprovet ska vara godkänt har införts för att öka blivande förares möjligheter att lyckas med körprovet. erfarenheter visar att den som har förstått de teoretiska delarna, och fått godkänt på teoriprovet, har ökade möjligheter att också lyckas med körprovet. förlängs giltighetstiden för ett godkänt teoriprov för behörighet B från . Kunskapsprovets giltighetstid för övriga behörigheter förändras inte. Syftet med att förlänga giltighetstiden från för godkänt kunskapsprov är att elever ska få mer tid för utbildning om körprovet underkänns. Därtill införs krav på att inför kunskapsprovet lämna försäkran om att inte använda otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt fuska. Syftet är att förhindra provfusk och ge möjlighet att åtala och straffa eventuella fuskare. Straffsatsen för osann försäkran är böter eller fängelse. Reglerna trädde i kraft . I skrivelse 2019/20:75 redovisar regeringen att tillkännagivandet om en fördjupad översyn av förarutbildningen inte är slutbehandlat. Ärendet bereds vidare. Utskottet ser fram emot att ta del av vilka ytterligare åtgärder regeringen avser att vidta för att dels effektivisera förarutbildningen, dels stävja förekomsten av illegala körskolor och fusk vid prov och på så sätt tillmötesgå uppmaning. Utskottet vill avslutningsvis lyfta fram att målsättningen om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet kräver att landets förarutbildning håller mycket hög kvalitet. Det råder ingen tvekan om att kompetenta förare är grundläggande för en säker trafik. anser utskottet att förarutbildning inte ska innebära onödigt krångel för körkortstagaren och att det därför är angeläget att arbetet med att se över förarutbildningens komponenter fortsätter. Utskottet noterar att regeringsuppdrag förlängts och att tillkännagivande i frågan bereds vidare inom . I avvaktan på det arbete som pågår bedömer utskottet att motionerna 2019/20:527 (V) yrkande 3, 2019/20:2423 (M), 2019/20:2597 (M) yrkandena 35 och 39, 2019/20:2775 (KD) yrkandena 36–39, 2019/20:2846 (M), 2019/20:3174 (SD) yrkande 3 och 2019/20:3347 (SD) yrkandena 88–91 ska lämnas utan vidare åtgärd. I enlighet med resonemangen i föregående avsnitt vill utskottet tydliggöra att det är av yttersta betydelse att den svenska förarutbildningen håller en hög kvalitet. Kompetenta förare är grundläggande för en säker trafik. Detta inbegriper givetvis även motorcyklister. Utskottet har behandlat förslag om en översyn av motorcykelförarutbildningen vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet påpekade då att när det tredje körkortsdirektivet förhandlades fram sågs döds- och skaderiskerna för motorcyklister som ett stort problem i hela , inte bara för dem som kör motorcykel utan också när det gäller konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. Man åberopade samstämmig statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Den del i direktivet som handlar om motorcyklar ifrågasattes inte av medlemsstaterna, utan den bedömdes som väl motiverad. Utskottet påpekade vidare att antalet godkända körprov för motorcykel ökade jämfört med , då det tredje körkortsdirektivets nya regler tillämpades i . Därtill framhöll utskottet att uppkörningen för motorcyklister regleras övergripande i körkortsdirektivet. Utformningen av själva provet i detalj framgår dock av Transportstyrelsens föreskrift om detta. Utskottet noterade att körprovets utformning ändrades 2015 för att öka fokus på trafiksäker körning. Man behöll då ett manöverprov med körning i låg fart. Manöverprovet justerades dock så att momentet blev lättare att lära in och det inte påverkades lika mycket av aspirantens längd och tyngd. Utskottet har även behandlat förslag om en översyn av åldersgränsen för motorcykelkörkort vid upprepade tillfällen, även detta senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet anförde då att det är möjligt att få alla moped- och mc-behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som får en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om man vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste man dock förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för behörighet AM (moped klass 1, ), kunskapsprov och körprov för behörighet A1 (lätt motorcykel, ), körprov för behörighet A2 (mellanstor motorcykel, ) och körprov för behörighet A (tung motorcykel, ). Utskottet påminde om att syftet med proven är att de ska säkerställa att eleven har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov med ett mindre fordon för att få behörighet att köra de största motorcyklarna.