bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — Kravet på att en EU-medborgare ska registrera sig hos för att få uppehållsrätt togs bort 2014 eftersom det inte var förenligt med rörlighetsdirektivet att kräva att en EU-medborgare skulle både registrera sig enligt utlänningslagen och folkbokföra sig enligt folkbokföringslagen. Med hänsyn till det ovan anförda ser utskottet inte något skäl för att göra ett tillkännagivande till regeringen om registreringskrav eller möjligheten att häva den fria rörligheten gentemot vissa medlemsstater. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:3121 (SD) yrkandena 19 och 20, 2019/20:3204 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2019/20:2734 (KD) yrkande 5. När det gäller frågan om fri rörlighet inom EU för samkönade par kan utskottet konstatera att det genom dom C-673/16 av slagits fast att EU-medlemsstaterna inte får hindra en unionsmedborgares rätt att fritt uppehålla sig inom medlemsstaterna genom att neka dennes make eller maka av samma kön, som är medborgare i ett icke EU-land, en härledd uppehållsrätt på den aktuella medlemsstatens territorium. Utskottet anser att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motion 2019/20:2758 yrkande 16, varför den avstyrks. I motion 2019/20:1550 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att i EU driva på så att skyddsnätet för akut sjukvård för EU-medborgare blir mer välfungerande och så att administrationen förenklas. Utskottet kan konstatera det pågår förhandlingar mellan EU:s medlemsstater och ett förslag till revidering av EU:s förordningar om samordning av de sociala trygghetssystemen. En viktig fråga för i förhandlingarna har varit att utveckla och modernisera bestämmelserna i takt med samhällsutvecklingen samt att bestämmelserna ska vara effektiva och inte utgöra hinder för den fria rörligheten för personer. Utskottet anser att resultatet av revideringen bör avvaktas och avstyrker därför motionen. Regeringen gav i i uppdrag att utveckla samverkan och samordna det arbete som bedrivs när det gäller utsatta medborgare inom EES-området som vistas tillfälligt i utan uppehållsrätt. Uppdraget förlängdes att även gälla . Uppdraget utvidgades då till att också ska främja och underlätta för samverkan på lokal nivå mellan och respektive i syfte att bidra till alternativa, mer långsiktiga lösningar på hemorten för utsatta EU-medborgare. lämnade i en slutrapport om uppdraget. När det handlar om att tillhandahålla bostäder ger rapporten en rad rekommendationer gällande bl.a. bedömning av uppehållsrätten, nationell och internationell samverkan samt destinationslandets ansvar. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan och tar till vara rapportens slutsatser. Med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagits och som kommer att vidtas vad gäller utsatta EU-medborgare anser utskottet att det inte finns skäl för att nu göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2019/20:3066 (M) yrkande 2 och 2019/20:2734 (KD) yrkande 1. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. brottslighets påverkan på handläggning av och beslut i asylärenden, skyddsgrunder, asylsökandes skyldigheter, barn och unga i asylprocessen samt rätten för asylsökande att arbeta. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD), 23 (KD), 24 (KD), 25 (L), 26 (M, KD), 27 (SD), 28 (V), 29 (KD) och 30 (M, SD). Enligt 4 kap. 1 § UtlL avses med flykting en utlänning som befinner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse bl.a. på grund av religiös uppfattning, kön eller sexuell läggning och inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd. Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd, enligt 5 kap. 1 § UtlL. Uppehållstillstånd får dock vägras en flykting om han eller hon genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i , eller har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här. En utlänning är utesluten från att anses som alternativt och övrig skyddsbehövande bl.a. om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon har gjort sig skyldig till ett grovt brott eller utgör en fara för rikets säkerhet (4 kap. 2 c § UtlL). Enligt praxis en asylsökande skyldig att medverka till att klarlägga sin identitet alternativt att göra den sannolik. Om en utlänning ansöker om uppehållstillstånd när han eller hon kommer till eller därefter får eller ta hand om utlänningens pass eller andra identitetshandlingar (9 kap. 4 § UtlL). En utlänning som söker uppehållstillstånd är skyldig att låta bl.a. fotografera honom eller henne och ta fingeravtryck bl.a. när identiteten inte kan styrkas och när utlänningen söker asyl (9 kap. 8 § UtlL). ska i samband med en asylansökan informera om förfarandet, rättigheter och skyldigheter samt tänkbara konsekvenser av att sökanden inte uppfyller skyldigheterna eller inte samarbetar med verket eller andra myndigheter (8 kap. 10 f § UtlF). I ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning ska ge sökanden och anknytningspersonen tillfälle att få en DNA-analys utförd när det gäller det biologiska släktskap som åberopas, om övrig utredning inte är tillräcklig (13 kap. 15 § UtlL). Inför muntlig handläggning hos ska utlänningen tillfrågas om han eller hon föredrar en manlig eller kvinnlig utredare respektive tolk. Önskemålet ska tillgodoses om det är möjligt (8 kap. 9 § UtlF). Schengens informationssystem (SIS) är ett register som Schengenstaterna använder för att utbyta information med varandra inom ramen för bl.a. immigrationskontroll och brottsbekämpning. Av lagen (2000:344) om Schengens informationssystem framgår att registret ska vara ett hjälpmedel för att göra framställningar om att en person ska nekas tillträde till eller uppehållstillstånd i Schengenstaterna (3 §) och att bl.a. fingeravtryck får registreras (4 §). En orsak till registrering är att en person har avvisats eller utvisats med återreseförbud. Med hjälp av Dublinförordningen (nr 604/2013) avgörs vilken av EU:s medlemsstater som är ansvarig för att pröva en ansökan om skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös har lämnat in i en medlemsstat. Av Eurodacförordningen (nr 603/2013) framgår att det för tillämpningen av Dublinförordningen är nödvändigt att fastställa identiteten hos personer som ansöker om skydd och att fingeravtryck utgör en viktig beståndsdel när man fastställer identiteten. Enligt artikel 9 Eurodacförordningen ska varje medlemsstat ta fingeravtryck av varje person som ansöker om skydd och som är eller äldre och överföra uppgifterna till systemet. Säkerhetsärenden är enligt utlänningslagen ärenden där av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet förordar att en utlänning ska avvisas eller utvisas, att en ansökan om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd ska avslås eller att tillstånd ska återkallas (1 kap. 7 § UtlL). ska enligt 5 § 2 förordningen (2019:502) med instruktion för bistå i dess verksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och i frågor som rör terrorism. I det omarbetade asylprocedurdirektivet (2013/32/EU) anges i artikel 28 att om det finns skälig grund för att anta att en sökande implicit har återkallat eller avstått från sin ansökan, ska medlemsstaten se till att den beslutande myndigheten fattar beslut om att avbryta prövningen eller avslå ansökan. Medlemsstaten får förutsätta att sökanden implicit har återkallat eller avstått från sin ansökan om sökanden har avstått från att besvara en begäran om att lämna information, avstått från att infinna sig till en personlig intervju, avvikit eller utan tillstånd har lämnat den plats där han eller hon bodde eller hölls i förvar utan att kontakta den behöriga myndigheten eller har avstått från att fullgöra en anmälningsskyldighet. Av artikel 5 framgår att en medlemsstat får införa eller behålla förmånligare normer för förfaranden än direktivets. I ärenden och mål om bl.a. avvisning och utvisning ska ett offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas (18 kap. 1 § UtlL). Av 5 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde framgår att reglerna i rättshjälpslagen (1996:1619) ska tillämpas när det gäller ersättning till offentligt biträde. I ett ärende hos har ett offentligt biträde rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt. Enligt 1 kap. 2 § UtlL avses med barn i lagen en person som är . Om den som söker asyl uppger att han eller hon är ett ensamkommande barn ska , om det finns skäl att ifrågasätta att sökanden är , göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om åldern (13 kap. 17 § UtlL). Innan ett tillfälligt beslut att sökanden bedöms vara eller äldre fattas ska sökanden ges tillfälle att genomgå en medicinsk åldersbedömning. ska informera om den medicinska åldersbedömningen, bl.a. i fråga om att konsekvensen av ett nekat samtycke till en sådan bedömning utan godtagbar anledning kan bli att sökanden bedöms vara eller äldre (8 kap. 10 h § UtlF). Migrationsöverdomstolen har i avgörandet MIG 2014:1 uttalat att en medicinsk åldersbedömning endast är ett av flera bevismedel som den enskilde kan använda sig av för att uppfylla bevisbördan när det gäller ålder. Undantag från kravet på arbetstillstånd En utlänning som ska arbeta i på grund av anställning ska ha arbetstillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Den som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller alternativt eller övrig skyddsbehövande är dock undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd (5 kap. 4 § UtlF). den som saknar identitetshandlingar, om inte utlänningen medverkar till att klarlägga sin identitet om det är sannolikt att utlänningen kommer att överföras enligt Dublinförordningen om det är sannolikt att utlänningen kommer att avvisas med omedelbar verkställighet. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3368 yrkande 8 ett tillkännagivande om att asylsökande ska ha skyldigheter som tydligt anges i lag och att det ska leda till konsekvenser om skyldigheterna inte fullgörs. Motionärerna anger att den som söker asyl ska göra det utan dröjsmål, lämna identitetshandlingar och medverka till att identiteten utreds, komma vid kallelser samt medverka till DNA-prov och medicinsk åldersbedömning. Om sökanden nekar till att medverka ska dennes ersättning kunna sättas ned och ytterst ska ansökan kunna avslås. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i asylprocessen i större utsträckning än , för att säkerställa att den som har nekats uppehållstillstånd lämnar landet. I motion 2019/20:899 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om avslag och utvisning om brott begås man är asylsökande. Motionärerna menar att regeringen bör tillsätta en utredning som tar fram en lagstiftning som innebär att för den som begår brott i som asylsökande ska ansökan som huvudregel avslås och personen utvisas. I motion 2019/20:1358 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att möjliggöra en snabbare handläggning, och eventuell utvisning, av asylsökande som gör sig skyldiga till brott. Ärenden där en asylsökande har gjort sig skyldig till brott bör prioriteras av för snabbare handläggning som kan leda till snabbare utvisning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att möjliggöra en snabbare handläggning och eventuell utvisning av ensamkommande som har fått åldern brott för asylutredning. I motion 2019/20:2841 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att avslå asylansökan för personer som begår brott. Om en asylsökande döms för ett brott med fängelse i straffskalan bör enligt motionären ansökan avslås i större utsträckning än eftersom det indikerar att personen inte är lämplig att vistas i landet. I motion 2019/20:2946 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utreda en skärpt lagstiftning för brott som begås under pågående asylprocess. Motionären anser att det är av största vikt att den som söker asyl tidigt lär sig om det svenska rättssystemet och följer detta. Lagstiftningen måste skärpas i fråga om möjligheten att få asyl om brott begås under pågående asylprocess. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 4 ett tillkännagivande om likvärdighet, rättssäkerhet och effektivitet i verksamhet. Lagstiftningens utformning och otillräckliga resurser har enligt motionärerna lett till arbetsmiljöproblem och hög omsättning av handläggare, vilket i sin tur har lett till långa handläggningstider och att enheter har olika praxis. Regeringen bör ta initiativ till en tydligare struktur och likvärdiga beslutsprocesser och för att köbildning i ett ärendeslag inte drabbar hela verksamheten samt till uppföljning och kontroller av beslut. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om effektivare prövningsverksamhet. När det gäller t.ex. tillståndsärenden låg produktivitet 2018 på hälften av nivå. Detta beror till stor del på regeringens bristfälliga konsekvensanalyser, som har inneburit att tusentals personer har anställts och sagts upp om vartannat. En genomlysning av måste göras och åtgärder vidtas. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om ökad prioritering av säkerhetsarbete kring asylsökande. Motionärerna anger att bör prioritera att utreda om asylsökande innebär säkerhetshot och vid behov genomföra utbildningar och kompetenshöjningar för sin personal. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om större användning och upptagning av biometriska data, för att identifiera sökande som rört sig illegalt i . Enligt motionärerna bör inte bara fingeravtryck samlas in vid asylansökan. För familjer bör DNA-test för fastställande av släktskap vara obligatoriskt. I yrkande 11 begär motionärerna ett tillkännagivande om jämställdhetsarbete i mottagningen. måste fråga den asylsökande om han eller hon föredrar en manlig eller en kvinnlig utredare och tolk och tillgodose valet. Det gör det möjligt för sökande från en patriarkal kultur att få bekräftelse genom att det svenska samhället anpassar sig. Valmöjligheten kan i vissa fall vara motiverad men skickar fel signaler om svensk jämställdhet. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om ökade krav på asylsökande att medverka och samarbeta i asylprocessen. tillåter även att en medlemsstat avbryter handläggning av asylärenden t.ex. om sökanden har försvunnit, avvikit eller vägrar att samarbeta. Detta bör utredas och ny lagstiftning införas med större möjligheter att agera mot asylsökande som vägrar att samarbeta. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 10 ett tillkännagivande om vikten av korrekta beslutsunderlag och om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs. För ett komplett beslutsunderlag ska information om anhöriga lämnas vid asylansökan. Sökanden ska informeras om att undanhållande av eller felaktig information påverkar trovärdigheten och möjligheten till uppehållstillstånd. Vissa typer av skyddsskäl m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 23 ett tillkännagivande om bättre rättssäkerhet för personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning. ska sådan förföljelse ge flyktingstatus. Motionärerna anger att när det gäller konvertiter till kristendom har kritik riktats mot hur har gjort bedömningarna, och kunskapsfrågornas betydelse har därefter tonats ned. Mycket tyder dock fortfarande på att lagstiftningens intention inte har uppnåtts, varför hantering bör granskas. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:2758 yrkande 11 ett tillkännagivande om utvärdering av rättstillämpningen avseende asylsökande hbtq-personer. Dessa personer ska enligt motionärerna inte nekas asyl för att de tvingas stanna i garderoben, särskilt när anledningen till att de inte har kommit ut i hemlandet är landets förtryckande normer. I motion 2019/20:1978 av (L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda ifall hbtq-organisationer bör tilldelas större ekonomiskt stöd för att kunna stötta asylsökande hbtq-personer. RFSL stöder hbtq-flyktingar, men enligt motionären är behovet större än vad RFSL klarar av. (S) begär i motion 2019/20:1268 ett tillkännagivande om vikten av att kvinnors egna asylskäl utreds och prövas på ett tillfredsställande sätt. En kvinnas uppehållstillstånd är ofta kopplat till familjegruppen eller makens asylskäl. Det krävs större kunskap och bättre rutiner på . m.fl. (MP) begär i motion 2019/20:3303 yrkande 5 ett tillkännagivande om att förbättra rättssäkerheten för asylsökande hbtq-personer. Motionärerna anger att kompetensen inom har brister och att arbetet därför måste följas på nära håll och nya åtgärder övervägas. Barn och unga i asylprocessen m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3051 yrkande 10 ett tillkännagivande om obligatoriska medicinska åldersbedömningar – i samtliga ärenden där giltiga identitetshandlingar saknas och den asylsökande inte uppenbart är barn eller vuxen. Detta för rättssäkerhetens skull och för att det inte ska finnas risk för att vuxna placeras på boenden för barn eller tvärtom. I motion 2019/20:725 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att genomföra retroaktiva åldersbedömningar av de ensamkommande som har anlänt med utvisning som följd vid uppenbart fusk. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 11 ett tillkännagivande om rättssäkra åldersbedömningar i asylprocessen. Det är angeläget att de metoder som används utvärderas kontinuerligt och är rättssäkra. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:2745 yrkande 9 ett tillkännagivande om barn som söker asyl. Motionärerna anger att det är viktigt att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck uppmärksammas från asylprocessens början och vid hälsoundersökning av asylsökande barn. Asylsökande barn ska direkt få information om sina rättigheter. Rätten för asylsökande att arbeta m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:220 yrkande 12 ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrev bör ge myndigheten i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. Endast av de asylsökande undantas från kravet på arbetstillstånd. bör vara skyldigt att informera redan när ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till arbete så att den omfattar samtliga asylsökande. Det skulle stärka asylsökandenas möjligheter på arbetsmarknaden och underlätta deras fortsatta liv i . m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2988 yrkande 8 ett tillkännagivande om att underlätta för asylsökande att arbeta . Det är viktigt att stärka möjligheterna till meningsfull sysselsättning för asylsökandena och att så många som möjligt kan arbeta. För asylsökande som vill börja arbeta finns flera praktiska hinder som måste undanröjas. Ersättning till offentligt biträde m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3368 yrkande 28 ett tillkännagivande om att det bör införas ett tak om maximalt för offentligt biträde i asylärenden i första instans. finns det inte något tak, och i genomsnitt beviljas det offentliga biträdet ersättning för 10–13 timmars arbete. har en modell som ligger nära men med ett tak på åtta timmars ersättning. Utskottet kan konstatera att hade i uppdrag bl.a. att lämna förslag som ska minska antalet personer vars identitet inte kan fastställas. I utredningsbetänkandet Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) föreslog utredningen att och i samband med en inre utlänningskontroll bör få kroppsvisitera en utlänning och undersöka hans eller hennes bagage, handresgods, handväskor och andra tillhörigheter för att eftersöka pass och andra identitetshandlingar. Detta ska få göras i den utsträckning som det är nödvändigt för att ta reda på utlänningens identitet och rätt till vistelse i , när denne inte uppfyller sin skyldighet att på begäran visa upp pass eller andra handlingar som visar hans eller hennes identitet och rätt att uppehålla sig här. Vidare föreslogs att och , om det i samband med en inre utlänningskontroll inte kan klarläggas att utlänningen har rätt att vistas i eller om det råder oklarhet om dennes identitet, får ta hand om utlänningens pass eller andra identitetshandlingar i väntan på att denne får tillstånd att vistas här eller lämnar landet. föreslog även att det i utlänningslagen införs en möjlighet för att fotografera en utlänning och ta fingeravtryck om rätten att vistas i landet inte kan klarläggas vid en inre utlänningskontroll. Utskottet konstaterar att regeringen har gått vidare med detta förslag, som återfinns i lagrådsremissen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten som lämnades till Lagrådet . Inom EU finns ett förslag till en ny asylprocedurförordning, KOM(2016) 467. Bland annat föreslås en skyldighet för sökanden att samarbeta med myndigheterna genom hela asylprocessen, och om detta inte görs ska i slutänden en ansökan kunna avslås. Även EU:s Eurodacförordning, dvs. förordning (EU) 603/2013 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinförordningen, är föremål för omarbetning, och enligt kommissionens förslag ska lagrad information kunna användas för att bistå medlemsstaterna i fråga om att skaffa resehandlingar för tredjelandsmedborgare som ska återsändas. Det föreslås att en ny biometrisk uppgift – en ansiktsbild – ska samlas in och lagras och att även fler uppgifter ska kunna lagras, såsom födelsedatum, nationalitet och identitetshandlingar, samt att uppgifter om personer som vistas utan tillstånd i EU och inte har ansökt om asyl sparas för att sekundära förflyttningar ska kunna följas. Således kan utskottet konstatera att arbete pågår som rör asylsökandes identitet och skyldigheter. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas och avstyrker därför motionerna 2019/20:3368 (M) yrkandena 8 och 14, 2019/20:3051 (SD) yrkandena 8 och 13 samt 2019/20:2988 (KD) yrkande 10. Ett flertal motioner tar upp frågan om konsekvenser av att asylsökande gör sig skyldiga till brottslighet. I utlänningslagen finns regler som innebär att en flykting får vägras uppehållstillstånd om han eller hon genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i eller om han eller hon har bedrivit verksamhet som har inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här. Vidare finns i utlänningslagen regler som utesluter en utlänning från att anses som alternativt och övrig skyddsbehövande bl.a. om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon har gjort sig skyldig till ett grovt brott eller utgör en fara för rikets säkerhet. Rätten att söka och få skydd i är och ska enligt utskottet vara stark. Utskottet konstaterar även att denna rätt har sin grund i ett internationellt regelverk, som merparten av skyddsbestämmelserna i svensk utlänningslagstiftning bygger på. är bundet av detta regelverk och kan inte införa regler som innebär t.ex. att en asylsökande som begår brott som huvudregel ska få sin asylansökan avslagen. Regelverket, som omfattar bl.a. EU:s skyddsgrundsdirektiv och , innehåller dock regler för när en utlänning på grund av brott är utesluten från att anses som flykting eller som alternativt skyddsbehövande. Det är enligt utskottet inte acceptabelt att asylsökande begår brott .