bet · H701AU7 · 2020-02-13 00:00:00 — Utskottet välkomnar att uppdraget förstärktes med fokus på att förstärka de befintliga utbildningsinsatserna inom bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck samt könsstympning. Utskottet välkomnar också att regeringen har beslutat om en förstärkning av statsbidragen till de ideella kvinno- och tjejjourerna. Kvinno- och tjejjourer som arbetar med särskild inriktning mot hedersrelaterat våld och förtryck kan få del av bidragen. Den brittiska s.k. forced marriage unit, som lyfts fram i motion, är i likhet med det norska kompetensteamet mot tvångsäktenskap, könsstympning och negativ social kontroll en operativ funktion vid nationella myndigheter. De arbetar med enskilda ärenden om personer som är nödställda utomlands eller som riskerar att föras utomlands för att giftas bort m.m.. Den närmaste svenska motsvarigheten till dessa funktioner är konsulära och civilrättsliga enhet som, i nära samverkan med främst , hanterar ärenden där personer bosatta i blivit nödställda i en hederskontext utomlands. Utskottet noterar att regeringen permanent har förstärkt enhetens arbete för denna målgrupp. Regeringen har också gett i uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att utvärdera arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (dnr A2019/01326/JÄM). I uppdraget ingår att titta specifikt på bl.a. den verksamhet som bedrivs i , och utskottet ser positivt på regeringens öppenhet för att dra lärdomar från bl.a. . Uppdraget ska redovisas till . Utskottet följer ärendet med intresse och ser fram emot att ta del av resultatet av utvärderingen och beredningen av densamma. Att föreställningar om heder har konsekvenser också för hbtq-personer uppmärksammas särskilt av Liberalerna. Utskottet instämmer i detta och anser att det är viktigt att belysa denna problematik och fördjupa kunskapen om det hedersrelaterade våldet och förtrycket mot hbtq-personer. Det är därför viktigt och nödvändigt att regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) även omfattar hedersrelaterat våld och förtryck liksom i samtliga delar hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer. Strategin framhåller bl.a. att unga hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck särskilt ska uppmärksammas. Utskottet ställde sig i samband med höstens budgetbehandling bakom en ekonomisk förstärkning för insatser inom ramen för regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor där arbetet mot hedersrelaterat våld är en viktig del. I arbetet med att intensifiera kampen mot hedersrelaterat våld och förtryck ingår också att uppmärksamma hbtq-personers utsatthet. Utskottet kan konstatera att det i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck ingår metoder för att upptäcka hedersrelaterat våld, informationsinsatser riktade mot nyanlända, stöd till civilsamhället, metoder för att föra hem barn och andra som förts utomlands för att giftas bort samt ett hbtq-perspektiv. Avslutningsvis kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att det pågår en rad insatser inom ramen för det straffrättsliga arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det gemensamma målet är ett ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet. Sammantaget kan utskottet konstatera att det arbete som pågår när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck i huvudsak ligger i linje med flera av motionsförslagen. ger också uttryck för höga politiska ambitioner på området. Utskottet anser med detta att det inte finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det nationella uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet hänvisar främst till en pågående utvärdering. Jämför reservation 7 (M, SD, KD). I kommittémotion 2019/20:2726 av m.fl. anför att i nationella uppdrag att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck ska permanentas vid denna länsstyrelse (yrkande 5). yrkar i kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. på att i ska få ett permanent uppdrag att ansvara för arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 25). (KD) framför i motion 2019/20:646 att regeringen bör återkomma med förslag på hur det nationella kompetensteamet vid i kan permanentas (yrkande 9). i har regeringens uppdrag att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck och har utvecklat ett särskilt kompetensteam som ska samordna och stödja arbetet mot hedersrelaterat våld. Utskottet kan inte nog understryka vikten av det arbete som det nationella kompetensteamet bedriver. Verksamheten består bl.a. i att genomföra utbildningssatsningar, samordna nätverk med länsstyrelser respektive nationella myndigheter och ge råd och stöd till yrkesverksamma i situationer där barn och vuxna är utsatta. Utskottet ställde sig under höstens budgetbehandling bakom en ekonomisk förstärkning av det nationella uppdraget vid i . Den omfattande utsattheten bland berörda unga som framkommer i budgetpropositionens resultatredovisning kräver ett fortsatt systematiskt arbete. Regeringen har gett i uppdrag åt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att utvärdera arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i (dnr A2019/01326/JÄM). Utvärderingen ska göras med beaktande av verksamheter i ett urval av jämförbara länder, såsom , och . Syftet är att ge regeringen underlag för beslut om inrättande av ett permanent nationellt sektorsövergripande uppdrag i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet välkomnar att regeringen avser att inrätta ett permanent uppdrag och vill inte föregripa beredningen av utvärderingens resultat genom att ta initiativ till ett tillkännagivande från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. målen för jämställdhetspolitiken, jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Utskottet hänvisar främst till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 8 (SD) och 9 (L). invänder i kommittémotion 2019/20:810 av m.fl. mot föreställningen att jämställdhet nås först då en jämn könsfördelning genomsyrar hela samhället. Att män och kvinnor fördelar sig olika på olika områden behöver enligt inte vara något negativt, och partiet anser därför att de jämställdhetspolitiska målen behöver formuleras om (yrkande 1). motsätter sig alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att sådan praxis inom offentlig verksamhet bör avvecklas (yrkande 2). Liberalerna uttrycker i partimotion 2019/20:2057 av m.fl. att jämställdhetsintegrering även fortsättningsvis bör vara den bärande strategin i jämställdhetspolitiken (yrkande 1). Inom offentligt finansierad verksamhet handlar det bl.a. om att kvalitetssäkra vård, omsorg och utbildning utifrån ett jämställdhetsperspektiv, så att kvinnor och män får lika tillgång till resurser och service. och (båda S) lyfter i motion 2019/20:2330 fram behovet av insatser mot en begränsande och skadlig maskulinitetsnorm till förmån för en tillåtande och ömsesidig sådan, exempelvis genom att används som kunskapsresurs. m.fl. (M) anför i motion 2019/20:2018 att regeringen i varje regleringsbrev till samtliga myndigheter och verk bör ange att jämställdhet är en prioriterad fråga som ska genomsyra organisationerna samt att de ska arbeta för att löneskillnader och uppenbara strukturskillnader suddas ut (yrkande 1). och (båda C) framför i motion 2019/20:157 förslag om att jämställdhetspröva och analysera alla beslut utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet (yrkande 1). Utskottet vill inleda med att lyfta fram det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik, nämligen att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet är i grunden en rättvise- och demokratifråga. Ett jämställt samhälle ger människor möjlighet att utvecklas utan att begränsas av sitt kön. Även om utvecklingen mot ett jämställt samhälle går framåt återstår en hel del arbete och det behövs en fortsatt långsiktig och tydlig styrning av jämställdhetspolitiken. Utskottet konstaterar att har invändningar mot målen för jämställdhetspolitiken och den politik som regeringen för på området. Utskottet för sin del anser alltjämt att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är välformulerat och i allra högsta grad relevant. Ökad jämställdhet är en viktig del av samhällsbygget och bidrar till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara. Att det ska råda en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män måste vara en övergripande samhällelig målsättning, och utskottet tar därmed bestämt avstånd från förslag om att formulera om målen för jämställdhetspolitiken. Ett förverkligande av en sådan jämställdhetspolitik skulle enligt utskottet innebära att vrida klockan tillbaka för vad som uppnåtts i på jämställdhetsområdet. När det gäller kritiska inställning till kvotering och positiv särbehandling vill utskottet som sin mening framhålla att positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar är en väl avvägd ordning som utskottet inte ser skäl att förändra utan tvärtom värnar. Bland annat Liberalerna lyfter fram vikten av jämställdhetsintegrering som ett verktyg i arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet har ingen annan uppfattning än att jämställdhetsintegrering är ett helt avgörande verktyg för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet delar Liberalernas beskrivning att jämställdhetsintegrering har varit regeringens huvudsakliga strategi för att förverkliga de jämställdhetspolitiska målen. Utskottet finner ingen anledning att tro att denna strategi inte även i fortsättningen skulle vara bärande i jämställdhetspolitiken och ser därför inget behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet vill dock, liksom tidigare, notera att det finns behov av fortsatt utvecklingsarbete innan jämställdhetsintegrering har införts fullt ut i verksamhet och jämställdhet beaktas i alla relevanta beslutsunderlag. När det gäller jämställdhetsintegrering i myndigheterna (JiM), en fråga som utskottet uppmärksammat (senast i bet. 2019/20:AU1 och 2018/19:AU8), gör regeringen den samlade bedömningen att JiM-programmet som helhet har bidragit till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Utskottet välkomnar att JiM-programmet ska fortsätta och att regeringen avser att se över om ytterligare myndigheter bör omfattas av uppdraget. För att de jämställdhetspolitiska målen ska uppnås anser utskottet liksom regeringen att det är av central betydelse att statliga myndigheter jämställdhetsintegrerar sin verksamhet. Därmed instämmer utskottet i motionärernas synpunkt om vikten av att myndigheterna får jämställdhetsdirektiv från regeringen. Utskottet ser dock inte något behov av ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Frågan om jämställdhetsintegrering i myndigheter har behandlats mer utförligt i utskottets tidigare betänkanden (se t.ex. bet. 2018/19:AU8). När det gäller jämställdhetsintegrering vill utskottet också påminna om att i samband med behandlingen av en skrivelse från regeringen som gäller granskning av jämställdhetsintegrering i integrationspolitiken (bet. 2018/19:AU14) har beslutat om ett tillkännagivande om att ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration ska införas. Förslaget från var att delmålet skulle kunna formuleras som: ”Kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i .” Frågan bereds inom och utskottet ser fram emot att regeringen återkommer med ett förslag. I fråga om användningen av jämställdhetsbudgetering, dvs. hur jämställdhetsintegreringen tillämpas i budgetprocessen, noterar utskottet att det inom pågår ett utvecklingsarbete för en stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering. Viktiga steg har tagits för att säkerställa att budgetpolitikens jämställdhetseffekter synliggörs i underlag inför budgetbeslut, så att regeringen kan presentera en budget som främjar jämställdhet. Utskottet kommer med stort intresse att följa det fortsatta arbetet med jämställdhetsbudgetering. När det gäller motionen om maskulinitetsnormer instämmer utskottet i att arbetet med sådana normer är en viktig del i jämställdhetsarbetet. Utskottet konstaterar att regeringen ser mäns engagemang och ifrågasättande av destruktiva manlighetsnormer som en förutsättning för framgång inte minst när det gäller det jämställdhetspolitiska målet att mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck ska upphöra (prop. 2019/20:1 utg.omr. Med hänvisning till pågående arbete och till det som i övrigt anförts ovan ser utskottet inte att det finns skäl för några uttalanden till regeringen från sida med anledning av de aktuella motionsyrkandena som därmed avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken, bl.a. med hänvisning till det pågående arbetet inom ramen för det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet. Jämför reservation 10 (L). Liberalerna betonar i partimotion 2019/20:2057 av m.fl. vikten av ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken. En jämställdhetspolitik utan företagarperspektiv riskerar enligt Liberalerna att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda (yrkande 3). Liberalerna tar i sin motion upp vikten av ett företagarperspektiv i jämställdhetspolitiken. Utskottet håller med om att företagarperspektivet bör värnas i jämställdhetspolitiken och vill påminna om att delmålet om ekonomisk jämställdhet även omfattar företagande, dvs. att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst (skr. 2016/17:10). Det kan nämnas att regeringen i sin nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 lyfter fram fortsatta insatser för att främja kvinnors företagande som ett särskilt betydelsefullt område. Enligt strategin eftersträvar regeringen en jämställd fördelning av projektstöd och företagsstöd. Vidare noterar utskottet att har i uppdrag att särskilt fokusera på kvinnor inom ramen för sitt uppdrag att främja företagande i bl.a. genom att ge lån till företag som har svårt att få lån av de vanliga kreditinstituten. har granskat om arbetet med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska delmålet om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag (RiR 2019:7). Utskottet välkomnar att regeringen avser att göra en översyn av uppdragsmål och inom ramen för det arbetet beakta rekommendationer att överväga en omformulering av uppdragsmål med hänsyn till de jämställdhetspolitiska målen, samt att efterfråga en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor. Utskottet noterar även att regeringen gav i uppdrag att möjliggöra insatser som syftar till att främja nyanlända kvinnors och utrikes födda kvinnors företagande (dnr N2018/00213/FF). I uppdragets genomförande ska möjliggöra exempelvis mentorskaps- och nätverksinsatser, men även andra relaterade insatser som syftar till att främja företagande och affärsutveckling i målgruppen. En slutrapport av uppdraget ska lämnas . Utskottet välkomnar uppdraget och följer det med intresse. Mot bakgrund av det pågående arbetet med att främja kvinnors företagande som en viktig del i att nå målet om ekonomisk jämställdhet avstyrks motionsyrkandet. Diskriminering på grund av kön och föräldraledighet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om diskriminering av föräldrar och jämställda löner. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 11 (KD) och särskilt yttrande 3 (V). I partimotion 2019/20:3105 av m.fl. föreslår Krist-demokraterna att ska ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet. Exempel på detta kan vara uppsägningar eller hot om uppsägning (yrkande 33). bör därefter lämna förslag till tänkbara åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet. Amineh Kakabaveh (-) anför i motion 2019/20:798 att uppdrag bör förändras så att industrins norm för lönebildning blir förenlig med aktiva insatser för att bryta den strukturella lönediskrimineringen av kvinnodominerade yrken (yrkande 1). Vidare menar motionären att bör få ett utvidgat uppdrag som också gäller löneskillnader mellan likvärdiga yrken (yrkande 2). Utskottet konstaterar inledningsvis att det trots ett mångårigt arbete för att uppnå ekonomisk jämställdhet fortfarande råder olika förutsättningar för kvinnor och män att bl.a. delta och utvecklas i arbetet. Utskottet vill uppmärksamma den handlingsplan för jämställda livsinkomster som presenterades av regeringen (A2017/02477/ARM). Handlingsplanen ger en värdefull riktning för det fortsatta arbetet med att nå ett jämställt arbetsliv och presenterar ett antal olika åtgärder för att förändra utvecklingen. Bland annat har regeringen förstärkt förvaltningsanslag med syftet att myndigheten ska kunna förstärka sin tillsynsverksamhet och därmed se till att fler individer ska få sina rättigheter tillvaratagna och diskriminerande strukturer motverkas. Vidare har i arbetet med jämställdhetsintegrering integrerat ett genusperspektiv i rutinerna för inspektion och infört en checklista så att frågor om jämställdhet ställs vid tillsyn (Regleringsbrev för avseende ). Därutöver har regeringen med anledning av krav på lönekartläggning – ett trubbigt verktyg för att minska löneskillnader mellan könen (RiR 2019:16) uppgett att frågan om behov av ökad kunskap om hur löneskillnader mellan kvinnor och män skiljer sig åt mellan olika branscher och arbetsgivare av olika storlek ska analyseras vidare. Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2019/20:48 om diskrimineringslagens krav på lönekartläggning i betänkande 2019/20:AU5. När det gäller yrkande om missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet vill utskottet, , hänvisa till att det i uppdraget för ingår att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen (se bet. 2018/19:AU8). Av förordningen (2008:1401) med instruktion för framgår också att myndigheten har till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet utgår från att myndigheten bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och för att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen samt att också regeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet noterar också att enligt sin årsredovisning har drivit ett antal mål om missgynnande i arbetslivet i samband med graviditet och föräldraledighet. Utskottet har behandlat frågor om uppdrag (senast i bet. 2017/18:AU10). Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att förändra uppdrag på det sätt som föreslås i motionen. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att åtgärder för att främja jämställdhet och motverka diskriminering inom arbetslivet är centrala frågor i samhällsbygget. Med det anförda kan utskottet konstatera att det pågår ett aktivt arbete när det gäller åtgärder för jämställdhet i arbetslivet och relaterade frågor. Utskottet anser därför att det inte finns anledning för att rikta några uttalanden till regeringen med anledning av de aktuella motionsyrkandena, vilka därmed avstyrks. Diskriminering på grund av ålder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av ålder. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 12 (L). Liberalerna uppmärksammar i partimotion 2019/20:3371 av m.fl. begreppet ålderism, dvs. fördomar som utgår från en människas ålder och som kan leda till åldersdiskriminering. För att kunna förändra attityden till årsrika människor krävs det en analys av orsakerna bakom anmälningarna till om åldersdiskriminering (yrkande 1). För de människor som förutom åldersdiskriminering också utsätts för diskriminering på grund av t.ex. kön eller sexuell läggning behövs det enligt partiet en särskild utredning om förekomst, konsekvenser och åtgärder (yrkande 2). Vidare anser partiet att det bör göras en genomgång av de kronologiska åldersgränser i lagstiftningen som avgör t.ex. vilka stöd och tester som erbjuds inom hälso- och sjukvården (yrkande 6). m.fl. (M) anser i motion 2019/20:2589 att seniorers villkor och möjligheter på arbetsmarknaden bör förbättras, bl.a. genom attitydförändringar och genom incitament att behålla och rekrytera äldre arbetstagare (yrkande 1). Skyddet mot åldersdiskriminering är enligt utskottet ett uttryck för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och som ger alla möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper och förutsättningar och sin individuella förmåga. Därigenom bemöts den enskilde utifrån sina särskilda förutsättningar och behov och inte utifrån sin ålder. Liberalerna anser att det finns behov av att utreda frågan ur olika perspektiv och har förslag på åtgärder i syfte att göra något åt orsakerna till åldersdiskriminering. I en enskild motion uppmärksammas särskilt seniorers villkor på arbetsmarknaden. Som utskottet lyfte fram förra gången dessa frågor behandlades förstärktes skyddet mot åldersdiskriminering genom en lagändring som innebar att skyddet mot diskriminering på grund av ålder kom att omfatta fler samhällsområden. En annan lagändring i relativ närtid är den utvidgning av skyldigheten för arbetsgivare att arbeta med aktiva åtgärder som trädde i kraft . Utskottet anser att det genom dessa reformer har skapats förbättrade möjligheter att få till stånd en förändring i samhället, t.ex. när det gäller attityderna gentemot arbetstagare i olika åldersgrupper. Utskottet noterar också att regeringen presenterade en delegation för främjande av äldre arbetskraft. Delegationen ska verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet. Delegationen ska bidra till ökad kunskap om forskning om äldres möjligheter och även föreslå åtgärder som motverkar åldersdiskriminering för att bättre tillvarata äldres kompetens och erfarenhet (dir. 2018:83). Uppdraget ska slutredovisas och är en del av Pensionsgruppens uppgörelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner. När det gäller människor som förutom åldersdiskriminering också utsätts för diskriminering på grund av t.ex. kön eller sexuell läggning inser utskottet den särskilda problematiken med s.k. multipel diskriminering. Här förtjänar det att uppmärksammas att i egenskap av tillsynsmyndighet har möjlighet att driva ärenden med utgångspunkt i flera diskrimineringsgrunder. Utskottet vill också erinra om att den sammanslagning av flera ombudsmän som inrättandet av innebar bör ha underlättat för den som utsatts för diskriminering på flera grunder. Mot bakgrund av det pågående arbetet och vad som i övrigt anförts bör inte ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena, som därmed avstyrks. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 13 (V). och (båda C) uppmärksammar i motion 2019/20:418 att människor med psykisk ohälsa upplever diskriminering i olika livssituationer. Enligt motionärerna behövs det mer forskning, ökad kunskap om psykisk funktionsnedsättning, förbättrad tillgänglighet, utökat samhälleligt stöd m.m. för att värna rättigheterna för personer med psykisk ohälsa.