bet · H701SkU21 · 2020-03-20 00:00:00 — Företag, kapital och fastighet Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 om beskattning, företagande och kapital. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatteregler för ideell sektor 1.Företagande och investeringar, punkt 1 (M) 2.Företagande och investeringar, punkt 1 (SD) 3.Företagande och investeringar, punkt 1 (C) 4.Företagande och investeringar, punkt 1 (V) 5.Skogskonton m.m., punkt 2 (SD) 6.Skogskonton m.m., punkt 2 (C) 7.Skogskonton m.m., punkt 2 (KD) 8.Skatteregler för ideell sektor, punkt 3 (SD) 9.Skatteregler för ideell sektor, punkt 3 (KD) 10.Ränteavdrag, punkt 4 (KD) 11.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 5 (KD) 12.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 6 (SD) 13.Boendebeskattning, punkt 7 (SD) 14.Boendebeskattning, punkt 7 (C) 15.Boendebeskattning, punkt 7 (V) 16.Avdrag för sponsring, punkt 8 (C) 17.Tonnageskatt, punkt 9 (SD) 18.Tonnageskatt, punkt 9 (KD) 19.Konstinköp, punkt 10 (C) Ränteavdrag, punkt 4 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:1937 av (M), 2019/20:2143 av m.fl. (S), 2019/20:2153 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 26, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3271 av m.fl. (S). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:1740 av Per Åsling (C), 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 63–66, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3308 av (MP) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) Skatteregler för ideell sektor 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (KD) 2019/20:1017 av (M), 2019/20:1441 av och (båda S), 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 10 (KD) 2019/20:117 av i (SD), 2019/20:122 av (SD), 2019/20:208 av (KD), 2019/20:1015 av och (båda M) yrkande 1, 2019/20:1018 av (M), 2019/20:1552 av (SD), 2019/20:1982 av (M) yrkande 4, 2019/20:2159 av (M) och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 69. Reservation 11 (KD) 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 12 (SD) 2019/20:214 av (KD), 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkandena 19–23, 2019/20:1002 av (S), 2019/20:1610 av och (båda C), 2019/20:1731 av (-), 2019/20:1739 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2149 av Momodou m.fl. (V) yrkande 8, 2019/20:2432 av (M), 2019/20:2856 av (MP), 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 31, 2019/20:3140 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:3173 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 19. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) 2019/20:439 av (C), 2019/20:1541 av (M), 2019/20:2174 av (M), 2019/20:2789 av (KD) och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 16 (C) 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 46 och 49. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 19 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (SD), (S), (KD), (S), (L), (S), i (M), (SD), Alireza Akhondi (C), (M), (M), (M), (S), Ciczie Weidby (V) och (MP). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. Propositionen bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2019/20:1, yttr. 2019/20:SkU1y, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatte-intäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skattesystem, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I motion 2019/20: 2143 av m.fl. (S) föreslås att åtgärder för att beskatta kapitalinkomster (t.ex. aktieutdelningar och kapitalvinster vid andelsförsäljningar) som inkomst av arbete ska övervägas. I motion 2019/20: 3271 av m.fl. (S) föreslås en översyn av globala digitala reklam- och medieleverantörers beskattning i för att stärka konkurrensneutraliteten inom mediebranschen. I motion 2019/20: 1937 av (M) förslås en översyn av möjligheten att ha konkurrenskraftigare ägarskatter eftersom det finns betydande samhällsekonomiska vinster med att sänka kapitalinkomstskatten. I motion 2019/20: 2153 av (M) föreslås att en översyn av lagstiftningen ska övervägas så att det är lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås att ett klimatavdrag för vissa industribolag som investerar i teknik som radikalt minskar eller eliminerar utsläpp samt lagrar koldioxid genom CCS (geologisk koldioxidlagring, carbon capture and storage) ska införas. I kommittémotion 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkande 26 föreslås att en utredning ska tillsättas för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor för att tillvarata den digitala ekonomins potential att skapa tillväxt och jobb. I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att utbildningsavdrag för egna utbildningskostnader och skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas. I kommittémotion 2019/20:3093 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas. I kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås likaså att skattelättnader för företag som köper utbildning till sina anställda ska införas. I kommittémotion 2019/20:393 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 föreslås att möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget ska utredas, att nivån på investeraravdraget ska höjas samt att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton ska återställas till den ursprungliga nivån vid införandet. I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslås en översyn av hur större drivkrafter för företag att satsa på personalens kompetensutveckling kan skapas. I kommittémotion 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 12 föreslås att avdraget för forskning och utveckling ska förstärkas eftersom det är ett viktigt instrument för att stärka tillväxten och företagens konkurrenskraft. I kommittémotion 2019/20: 539 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att det ska utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Utskottet anser att goda skattemässiga villkor för företagande är en förutsättning för att hela landet ska växa och en viktig del i politiken för stärkt konkurrenskraft. tillstyrkte regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn. Reglerna innefattar bl.a. en generell begränsning av ränte-avdrag i bolagssektorn och ett avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gräns-överskridande situationer. En förenklingsregel infördes också som innebär att ett negativt räntenetto får dras av . Reglerna, som trädde i kraft , förväntas leda till att riskerna som är förknippade med lånefinansiering minskar och att aggressiv skatteplanering med ränteavdrag minskar. Vidare infördes ett primäravdrag genom ändring i reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus och vissa förändringar genomfördes också i reglerna för periodiseringsfonder och säkerhetsreserv. Bolagsskattens storlek har stor betydelse för tillväxt och investeringar i landet. För att förbättra ramvillkoren och stärka konkurrenskraften för företagen i sänktes bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398). De nya reglerna trädde i kraft . Bolagsskatten ska dock (2019 och 2020) av offentligfinansiella skäl vara . Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att jämna ut den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital och till att sänka småföretagens kapitalkostnader. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . Sparformen investeringsparkonto infördes för att ge möjlighet att på ett enkelt sätt spara i finansiella instrument. Av offentligfinansiella och fördelningspolitiska skäl höjdes schablonavkastningen från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . I samband med förslaget gjorde regeringen bedömningen att sparande på investeringssparkonto också fortsättningsvis kommer att vara skattemässigt gynnat i förhållande till konventionell kapitalbeskattning och att den skattemässiga neutraliteten mellan olika sparformer kommer att öka. Utskottet hade ingen invändning mot höjningen av beskattningen och tillstyrkte förslaget (prop. 2017/18:1, yttr. 2017/18:SkU1y, bet. 2017/18:FiU1). Utskottet finner inte skäl att nu förorda om en utredning av eller ytterligare ändringar av beskattningen av sparande på investeringssparkonto. Utskottet konstaterar vidare att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelse som slöts har aviserat att en omfattande skattereform ska genomföras. Reformen ska bl.a. öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar med sänkt skatt på jobb och företagande, stärka konkurrenskraft, utjämna dagens växande ekonomiska klyftor, förenkla genom att begränsa undantag samt öka finanssektorns skatteandel. I överenskommelsen anges vidare att bättre villkor för företagande och entreprenörer ska införas, att beskattningen av företag, i synnerhet växande, små och medelstora företag, ska bli mer gynnsam och att fler ska kunna bli företagare genom en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. När det gäller frågan om ett klimatskatteavdrag konstaterar utskottet att regeringen har inlett en kraftfull grön skatteväxling, där höjda miljöskatter växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Som en del av den gröna skatteväxlingen har regeringen t.ex. föreslagit att en skatt på förbränning av avfall ska införas . Regeringen tog vidare i propositionen Vårändringsbudget flera steg mot en höjd beskattning av fossila bränslen genom att skatterna höjdes för diesel som används inom gruvindustriell verksamhet och för fossila bränslen som används i kraftvärmeverk. Regeringen har också tagit flera initiativ till reformer för att nå miljömålen. Inom transportsektorn infördes bonus–malus-systemet för lätta fordon. Vidare infördes Bränslebytet som består av ett reduktionspliktssystem som kan bidra till minskade utsläpp från bensin och diesel genom ökad inblandning av biodrivmedel. Regeringen har vidare föreslagit en ny klimatpremie för ellastbilar och elektrifierade arbetsmaskiner samt en förlängning av ekobonussystemet, som är tänkt att snabba på en överflyttning av godstransport från väg till sjöfart. Regeringen har också i budgetpropositionen uttalat att man fortsätter att arbeta med att EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska skärpas ytterligare. Det s.k. Klimatklivet, som infördes för att ge stöd till konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela landet, har utökats och investeringsprogrammet Industriklivet för att stödja utvecklingen av klimatsmarta lösningar ska förstärkas. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte nu berett att tillstyrka ett förslag om ett klimatskatteavdrag. Utformningen av skatteincitament för forskning och utveckling har utretts dels i ett delbetänkande av (Skatteincitament för forskning och utveckling, SOU 2012:66), dels i utredningen om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (, Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet SOU 2016:72). I vid bemärkelse innebar utredningsuppdragen att identifiera hinder och möjligheter och lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Dessa utredningar utredde bl.a. förslag om patent- och innovationsboxar men valde att inte gå vidare med dessa eftersom de ansåg att nackdelarna – högt skattebortfall, komplicerat regelverk, brist på kunskap om vilka effekter patentboxar och liknande har på forskning och utveckling totalt sett m.m. – övervägde fördelarna. infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.9). Reglerna innebär att vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva forskning och utveckling har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska förstärkas (prop. 2019/20:1 s. 223). beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2019/20:SfU15). När det gäller frågan om beskattningen av den digitala ekonomin pågår ett omfattande arbete inom ramen för och utveckling () för att hitta en internationellt accepterad lösning. Utskottet anser att det pågående arbetet inom är av avgörande betydelse för att uppnå en global samsyn om företagsbeskattningen av den digitala ekonomin. Även frågan om s.k. nexus och vad som anses utgöra ett fast driftställe ingår som en del i det pågående internationella arbetet. Utskottet är därmed inte berett att föregripa det internationella arbete som bedrivs inom ramen för och G20-länderna. Med hänsyn till det anförda finner utskottet inte skäl att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen och avstyrker därför samtliga motions-förslag i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändring av reglerna för skogskonton och skogsskadekonton, om ett förändrat stickår och om att inrätta ett s.k. renkonto. Jämför reservation 5 (SD), 6 (C) och 7 (KD). En skattskyldig som bedriver enskild näringsverksamhet och äger en lantbruksenhet kan under vissa förutsättningar få en uppskjuten beskattning av skogsinkomster och på så sätt jämna ut skatten mellan olika år genom att göra skogsavdrag. En enskild näringsidkare som har intäkt av skogsbruk (skogsintäkt) får enligt 21 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, under vissa förutsättningar göra avdrag för belopp som sätts in på ett särskilt konto i ett kreditinstitut (skogskonto eller skogsskadekonto). Möjligheten till insättning på skogsskadekonto regleras i bestämmelsen i 21 kap. 23 § IL, av vilken framgår att avdrag för insättning på skogsskade-konto bara får göras om stormfällning, brand, insektsangrepp eller någon liknande händelse har medfört att mer än en tredjedel av skogen i närings-verksamheten bör avverkas och den huvudsakliga delen av beskattningsårets skogsintäkter kommer från sådan avverkning. I kommittémotion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås att skogskontot ska bevaras. I motion 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 7 föreslås att skogskonto och skogsskadekonto ska behållas i sin nuvarande form. I motion 2019/20:1740 av Per Åsling (C) föreslås att regeringen ska överväga att ersättning för naturvårdsavtal ska få sättas av till skogskontot. I motion 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 5 föreslås en översyn av möjligheten att inrätta ett renkonto med samma skattemässiga upplägg som skogskontot. I kommittémotion 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7 föreslås att skogskontot ska behållas i sin nuvarande form, en översyn av skogsavdraget samt att möjligheten att sätta in ersättning för naturvårdsavtal på skogskontot ska utredas. I kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 36 och 63–66 föreslås att skattereglerna ska modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas, att skogskontot och skogsskadekontot ska finnas kvar, att möjligheten att överlåta skogskontot och skogsskadekontot genom arv eller gåva ska utredas, att möjligheten att avsätta stormskogslikvid till ersättningsfond ska utredas samt att det i likhet med dagens skogskonton ska vara möjligt att avsätta ersättningen som ges för naturvårdsavtal, naturreservat och dylikt till en periodiseringsfond. I kommittémotion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 9 föreslås att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten ska kvarstå. I motion 2019/20:3308 av (MP) yrkande 2 föreslås att naturvårdsavdrag och skattelättnader för naturvård ska utredas. Utskottet konstaterar att reglerna för skogskonton respektive skogsskadekonton har setts över av , som överlämnade sitt slutbetänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68) till regeringen. Utredningens förslag innebär att inkomstskattereglerna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag förenklas. Utredningens uppdrag har bl.a. varit att säkerställa att det ursprungliga syftet med reglerna upprätthålls. Vid utformningen av förslagen har hänsyn tagits till 3:12-reglernas betydelse för incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Utredningen föreslår bl.a. att en ny avsättningsmöjlighet ska införas, s.k. företagsfond, som ersätter reglerna om skogskonton, skogsskadekonton, upphovsmannakonton och expansionsfonder. Reglerna om periodiserings-fonder ska slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Två modeller för att beräkna positiv ränte-fördelning ska införas: fullständig och förenklad räntefördelning. Negativ räntefördelning ska slopas. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet finner inte skäl att föregripa beredningen av utredningens förslag. Utskottet konstaterar vidare att Socialdemokraterna, i den sakpolitiska överenskommelse som slöts har aviserat att den privata äganderätten till skogen ska värnas och stärkas. I överenskommelsen anges bl.a. att rättssäkerheten för markägare och företag ska stärkas och att det ska säkerställas att markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning de har rätt till. Vidare anges att det nationella skogs-programmet ska utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk och att särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. Utskottet finner inte heller här skäl att föregripa det påbörjade arbetet. Utskottet finner det inte heller motiverat att förorda en modell med skogskonton på de utökade sätt som föreslås i ett antal motioner. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motionsförslag i motsvarande delar. Skatteregler för ideell sektor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om ändrade skatteregler för idrottsrörelsen. Jämför reservation 8 (SD) och 9 (KD). I 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns bestämmelser om undantag från skattskyldighet för bl.a. ideella föreningar och registrerade trossamfund. Som ett generellt krav för att bli undantagna från skattskyldighet enligt dessa bestämmelser gäller för de ideella föreningarna och de registrerade trossamfunden att de måste uppfylla ändamålskravet i 4 §, verk-samhetskravet i 5 §, fullföljdskravet i 6 § och öppenhetskravet i 10 §. Ändamålskravet är det första villkoret, och det innebär att föreningen eller trossamfundet, utan begränsning till medlemmarnas eller andra bestämda personers ekonomiska intressen, ska främja ett eller flera allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, politiska, idrottsliga eller kulturella ändamål. Vidare ska föreningen eller trossamfundet, enligt verksamhetskravet, bedriva en verksamhet som uteslutande eller så gott som uteslutande tillgodoser sådana ändamål. Fullföljdskravet innebär att föreningen eller trossamfundet ska bedriva en verksamhet som skäligen svarar mot avkastningen på föreningens eller samfundets tillgångar och ställer alltså krav på inkomstanvändningen. Slutligen innebär öppenhetskravet att en förening eller ett trossamfund inte utan särskilda skäl får neka en person inträde som medlem. Genom att uppfylla de nämnda villkoren blir ideella föreningar eller registrerade trossamfund inskränkt skattskyldiga och är, med undantag för kapitalvinster och kapitalförluster, skattskyldiga bara för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL. Detta framgår av 7 kap. 3 § första stycket IL. Av 7 kap. 3 § andra stycket IL framgår att för ideella föreningar och registrerade trossamfund gäller, utöver vad som framgår ovan, vissa ytterligare inskränkningar i skattskyldigheten. Det finns enligt bestämmelsen utrymme för att utan skattskyldighet bedriva viss näringsverksamhet. Huvudregeln är dock fortfarande att de är skattskyldiga för inkomst från näringsverksamhet.