bet · H701UU6 · 2020-01-15 00:00:00 — Ett belysande exempel skulle kunna vara avtalet med , som slöts 2016 och som är ett exempel på utbyte mellan forskning och praktik – till vilket också har bidragit. Det projekt vid , , som heter Peace Accord Matrix Barometer mäter kontinuerligt och systematiskt implementeringen så att man kan följa de olika typerna av klausuler och deras implementering för att skapa en rättvisande bild och se var i processen implementeringen fastnar samt om det är skillnad mellan olika geografiska områden. Som i bilden ni ser nu ligger gender stipulations efter implementerings-processen om man jämför med avtalet i dess helhet, så att säga, vilket redovisas på den övre raden. Som ni kan se av det blå fältet har man inte ens påbörjat implementeringen av flera klausuler om kvinnors rättigheter, och det gäller i mycket större utsträckning än för . I det gula fältet, alltså de som är helt implementerade och realiserade, är det många färre gender stipulations som är färdiga. Vi vet fortfarande inte varför. Detta kan dock komma ur en brist både på ägandeskap och på kapacitet, det vill säga: Varför har dessa stipulations kommit in – vem var det som ägde att de introducerades i avtalet? Det kan bero på maktfrågor, beslutandefrågor och hur jämställdhetsfrågorna prioriteras, det vill säga om de ges en lägre prioritering i processen. Här vet vi att det internationella samfundet kan spela en väldigt stor roll i att bidra till att dessa gender stipulations implementeras i lika hög grad som andra punkter i avtalen. ska , tillsammans med andra institut, göra en stor enkätundersökning för att titta på om män och kvinnor upplever implementeringsprocessen på olika sätt samt mäta fredsavtalsimplementering på jämställdhetsutvecklingen . Låt mig avsluta med några rekommendationer för vägen bortom 2020. Jag har här bara gett några exempel på forskningsdebatter som talar till arbete. Det är verkligen bara några få exempel; det finns en enormt stor debatt och en diskussion som pågår. Finns det alltså sätt att stärka utbytet mellan forskarkollegiet och beslutsfattare på det här området? Till exempel ordnade UD tidigare ett nationellt forskarråd, vilket inför 20-årsjubileet kanske kan vara en modell att plocka upp. Som jag har lyft finns det också ett antal centrala kunskapsluckor där jag skulle säga att vi behöver samarbeta bättre för att snabbare komma framåt i kunskapsutvecklingen. Detta gäller inte minst tillgång till och analys av könsuppdelad statistik, där jag tror att ett land som skulle kunna komma framåt väldigt mycket snabbare om vi samarbetade. Detta kan även ske i utvärderingar och i översynen av handlingsplaner för kvinnor, fred och säkerhet om vi vill titta på specifika aspekter av hur vi utvecklar det. Sist men inte minst har det länge funnits kritik inom forskningen om att vi använder 1325 främst när vi tittar utåt. Med det ökade fokuset på nationell säkerhet finns det nu även ett stort behov av att diskutera vad det innebär när flyttar hem, vilket också redan nu noteras i handlingsplanen. Även här skulle jag säga att det finns ett mycket stort behov av vidare forskning och diskussion. Tack så mycket för er uppmärksamhet! (S): Stort tack till forskaren ! Vi går vidare till frågestunden. Eftersom tiden är knapp ser det just nu ut som att det bara kommer att finnas möjlighet för utskottsledamöterna att ställa frågor, men jag ber er att räcka upp handen klart och tydligt så att jag kan göra en bedömning. (M): Tack för föredragningen, – mycket intressant! Min fråga handlar om ifall forskningen har tittat på eller kommer att titta på en viss sak. Om forskningen har tittat på detta undrar jag vad den har visat. Jag tänker på detta med att kvinnor ska delta i makten. Det är självklart, men ibland flyttar makten när kvinnorna kommer in. händer det också att kvinnorna väljs in men av någon anledning tar ett steg tillbaka och lämnar sin position. Är detta någonting som ni tittar på? Om ni redan har tittat på detta, vad har ni kommit fram till? Jag ställer frågan eftersom jag utifrån ett icke-vetenskapligt perspektiv har sett det hända och ske, och därför vore det intressant att höra vad vetenskapen visar. (S): Om det inte var någon mer från utskottet som hade en fråga finns det tid för frågor även från övriga riksdagsledamöter. Då finns det faktiskt tid för frågor från övriga närvarande. Var så god! , Operation 1325: Tack så mycket för presentationen, ! Du lade fram ett väldigt viktigt argument om att stärka skyddet av kvinnors rättigheter och hur det kan göras bättre när kvinnor deltar i utformandet av ett sådant skydd. Jag skulle vilja ställa frågan till utrikesutskottet och regeringen hur kvinnor deltar i beslut kring vapenexport och hur skyddet av civilbefolkningar ska se ut. Det gäller särskilt situationen i , där vapen kommer in som inte är tänkta att finnas där. Hur beaktar man alltså kvinnors önskan om och behov av skydd, och hur konsulteras de – till exempel i civilsamhället – när de också är utsatta? (S): Varmt tack för frågan! Tyvärr är det så att vi tar emot frågor till i det här skedet, men en del av oss ledamöter kanske finns kvar efteråt så att du kan rycka tag i någon av oss för en diskussion. Då ger jag ordet till nästa frågeställare. , Kvinna till Kvinna: fråga var faktiskt också riktad till utskottet, så jag får bara passa på att tacka för en jättebra presentation. Om det finns möjlighet att dela den vore det fantastiskt. , PRIO: Det är en väldigt bra fråga, det här med vad som påverkar kvinnors mobilisering och under vilka omständigheter kvinnor kan ta plats i olika situationer. Mitt fokus har främst varit konflikt- och post-konfliktsituationer. Det kom en väldigt stark artikel som har testat dessa frågor . Något som jag inte lyfte här men som är en stark utveckling just nu är att vi får bättre och bättre könsuppdelad statistik över längre och längre tidsperioder, så nu kan vi se att det inte är tillfälligheter vi mäter därför att vi har ett felaktigt snitt på informationen. I stället kan vi testa detta . Det artikeln visar är att det, i kontrast till vad vi kanske förväntar oss, verkar som att konflikter generellt sett – även om de har starkt negativ påverkan på både män och kvinnor – tycks ha en positiv effekt på jämställdhetsutvecklingen. Det tror man kommer sig av att konflikter leder till en snabbt ökande grad av mobilisering och organisering av kvinnor. Man blir alltså en stark makt. Det är ungefär det vi har diskuterat vad gäller 1325; det var ingen slump att den kom fram och blev genomdriven av kvinnoorganisationer, utan det är något som sker i många konfliktsituationer. Det medför också ofta en ökad politisk medvetenhet och att man effektivt driver jämställdhetsfrågorna framåt. Det forskningen också visar är att den här effekten tyvärr är ganska kortlivad om detta inte kommer in i fredsavtalet på ett systematiskt och institutionaliserat sätt. De stridande aktörerna själva och det internationella samfundet måste alltså plocka upp och stärka den här utvecklingen om vi ska få den att överleva . Att få ihop den drivkraft som finns hos kvinnoorganisationerna och det ansvar som finns när du bygger en stat är alltså avgörande för utvecklingen för jämställdhet . När det sedan gäller exakt hur man gör detta har vi inte kommit så långt , men det är väldigt avgörande att detta verkligen institutionaliseras och kommer med. (S): Vi har kommit till slutet av den här utfrågningen. Å utskottets vägnar vill jag först och främst tacka våra talare här : utrikesminister , generaldirektör från , viceamiral från Försvarsmakten och forskare från för fredsforskning. Jag vill även tacka alla er andra som har kommit hit eller lyssnat på sändningen; vi har ju använt digitaliseringens verktyg . Fokus på kvinnor, fred och säkerhet är mer än en demokratifråga – det handlar om att bygga starka och trygga samhällen och om att säkra hållbar fred, vilket har poängterats av våra talare . Budskapet har varit tydligt: gör detta inte bara i ord utan även i daglig praktik, och vi är en stark röst och aktör för kvinnor, fred och säkerhet. Jag vill slutligen påminna om att det har förts stenografiska uppteckningar under utfrågningen, vilket poängterade inledningsvis. Dessa kommer att publiceras i ett av utskottens betänkanden. Man kan alltså i efterhand gå in och läsa alla frågor som ställts och de svar som har getts. Härmed avslutar jag både utfrågningen och utskottets sammanträde. Stort tack – och en applåd till våra talare!