bet · H801SoU2 · 2020-11-18 00:00:00 — Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i patientdatalagen och hälso- och sjukvårdslagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att definitionen av primärvård ändras på så sätt att primärvården svarar för behovet av sådana åtgärder i form av medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens. Vidare innebär de att det införs en bestämmelse om vad som ska ingå i primärvårdens grunduppdrag, samt att signeringskravet ändras på så sätt att journalanteckningar, förutom då det finns något synnerligt hinder, inte måste signeras om det är obehövligt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår ett tillkännagivande om primärvårdens grunduppdrag till regeringen (s. 14). Utskottets förslag grundas på tre motionsyrkanden. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, V, KD) och två särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Proposition 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. Ett trettiotal yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förslaget om vårdval primärvård Patientansvar per fast läkarkontakt 1.Definitionen av primärvård, punkt 2 (M, SD, KD) 2.Systematiska hälsokontroller, punkt 4 (M) 3.Utveckling, punkt 5 (M) 4.Utveckling, punkt 5 (SD) 5.Utveckling, punkt 5 (V) 6.Utveckling, punkt 5 (KD) 7.Samverkan m.m., punkt 6 (M) 8.Samverkan m.m., punkt 6 (SD) 9.Kompetensförsörjning, punkt 7 (SD, KD) 10.Kompetensförsörjning, punkt 7 (M) 11.Kompetensförsörjning, punkt 7 (V) 12.Statsbidrag, punkt 8 (KD) 13.Digitalisering, punkt 9 (M, SD, KD) 14.Förslaget om vårdval primärvård, punkt 10 (SD, KD) 15.Förslaget om vårdval primärvård, punkt 10 (V) 16.Lagen om valfrihetssystem, punkt 11 (V) 17.Patientansvar per fast läkarkontakt, punkt 12 (SD, KD) 18.Patientansvar per fast läkarkontakt, punkt 12 (M) 1.Primärvårdens grunduppdrag, punkt 3 (S, C, L, MP) 2.Primärvårdens grunduppdrag, punkt 3 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 2. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Därmed bifaller proposition 2019/20:164 punkterna 1 och 2. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om primärvårdens grunduppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 2. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 2 (M) 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7, 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 7. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8. Reservation 9 (SD, KD) Reservation 10 (M) Reservation 11 (V) 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 12 (KD) 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11. Reservation 13 (M, SD, KD) Förslaget om vårdval primärvård 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 14 (SD, KD) Reservation 15 (V) 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 16 (V) Patientansvar per fast läkarkontakt 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 17 (SD, KD) Reservation 18 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (L), (SD), (MP), (KD), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform och ca 30 motionsyrkanden i följdmotioner. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Vid utskottets sammanträde informerade den särskilda utredaren i utredningen utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården (S 2017:01), , om utredningens arbete. ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Regeringen bedömer i propositionen att allt fokus i hälso- och sjukvården för tillfället behöver vara på att hantera spridningen av det virus som orsakar covid-19. Regeringen bedömer dock att det är viktigt att planera för framtidens hälso- och sjukvård då det även efter utbrottet av covid-19 kommer att vara angeläget att stärka primärvården. Hälso- och sjukvården bör enligt regeringen ställas om så att primärvården är navet i vården och samspelar med annan hälso- och sjukvård och med . Målet med omställningen av hälso- och sjukvården är att patienten får en god, nära och samordnad vård som stärker hälsan. Målet är också att patienten är delaktig utifrån sina förutsättningar och preferenser och att uppnå en effektivare användning av hälso- och sjukvårdens resurser. En utveckling mot en mer nära vård med fokus på primärvården syftar vidare till att kunna möta de utmaningar som hälso- och sjukvården står inför och att använda de gemensamma resurserna mer effektivt. En reformering av primärvården har inletts, med särskilt fokus på tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet. Regeringen föreslår att definitionen av primärvård ska ändras på så sätt att primärvården svarar för behovet av sådana åtgärder i form av medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens. Vidare föreslås en bestämmelse om vad som ska ingå i primärvårdens grunduppdrag. Regeringen föreslår också att signeringskravet ska ändras på så sätt att journalanteckningar, förutom då det finns något synnerligt hinder, inte måste signeras om det är obehövligt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela föreskrifter om signeringskravet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och regeringens redovisning av tillkännagivandet från om nära vård och primärvårdens uppdrag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i patientdatalagen och hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen föreslår att definitionen av primärvård ska ändras på så sätt att primärvården svarar för behovet av sådana åtgärder i form av medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens. I 2 kap. 6 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, definieras begreppet primärvård. Med primärvård avses enligt bestämmelsen hälso- och sjukvårdsverksamhet där öppen vård ges utan avgränsning när det gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper. Primärvården svarar för behovet av sådan grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser eller annan särskild kompetens. Enligt regeringen bör definitionen moderniseras och anpassas till de strukturella förändringar som skett på hälso- och sjukvårdsområdet. Definitionen bör vara så tydlig som möjligt men allmänt hållen för att inte hindra en fortsatt dynamisk utveckling och ett flexibelt arbetssätt. Mot bakgrund av att begreppet ”grundläggande” enligt regeringen kan uppfattas som vilseledande och primärvårdens ansvarsområde avgränsas i tillräcklig mån genom definitionens lydelse i övrigt föreslår regeringen att ordet tas bort utan att ersättas av något annat uttryck. I fråga om kopplingen till det kommunala ansvaret och ”grundläggande” konstaterar regeringen att det även inom den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården vidtas åtgärder av annat än enbart enkelt och okomplicerat slag och att ordet grundläggande därför kan vara missvisande också för avgränsningen mellan den del av primärvården som har en kommun som huvudman och övrig hälso- och sjukvård. Regeringen föreslår vidare att primärvårdsdefinitionen ändras för att tydligare återspegla den omstrukturering av vården som redan pågår. En mer ändamålsenlig gränsdragning mellan primärvård och annan specialiserad vård bör enbart ta utgångspunkt i om vården kräver generalist- eller annan specialistkompetens inom olika professioner, oavsett vilken huvudman som ska utföra vården. Både regionerna och kommunerna är huvudmän för primärvården. Enligt regeringen ska primärvården även i fortsättningen stå för en bred kompetens som kan tillgodose den enskilda individens allra flesta vårdbehov. Primärvård kännetecknas av att verksamheten är beroende av flera olika generalistkompetenser som samverkar kring patienten och bör därför enligt regeringen definieras utifrån generalistens breda kompetens. Det är naturligt att den allmänmedicinska specialistkompetensen är central inom primärvården. noterar regeringen att det krävs en mängd andra generalistkompetenser för att klara ett omfattande uppdrag. Andra yrkesgrupper med bred kompetens som kan vara nödvändiga för att fullgöra primärvårdens uppdrag är t.ex. arbetsterapeuter, barnmorskor, biomedicinska analytiker, dietister, farmaceuter, fysioterapeuter, kuratorer, medicinska sekreterare, psykologer, sjuksköterskor och undersköterskor. Regeringen föreslår att regioner och kommuner inom ramen för verksamhet som utgör primärvård särskilt ska tillhandahålla de hälso- och sjukvårdstjänster som krävs för att tillgodose vanligt förekommande vårdbehov, se till att vården är lätt tillgänglig, tillhandahålla förebyggande insatser utifrån såväl befolkningens behov som patientens individuella behov och förutsättningar, samordna olika insatser för patienten i de fall det är mest ändamålsenligt att samordningen sker inom primärvården samt möjliggöra medverkan vid genomförande av forskningsarbete. På så sätt avgränsas grunduppdraget enligt regeringen på ett tydligare sätt till att endast avse sådan verksamhet som omfattas av definitionen av primärvård, dvs. öppen hälso- och sjukvård, i form av olika slags insatser som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens. Regeringen föreslår att signeringskravet ska ändras på så sätt att journalanteckningar, förutom då det finns något synnerligt hinder, inte måste signeras om det är obehövligt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om signeringskravet. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Det finns enligt regeringens bedömning inget behov av några övergångsbestämmelser eller särskilda informationsinsatser. Tillkännagivande om begreppet nära vård och primärvårdens uppdrag I betänkande 2017/18:SoU22 Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion. följde utskottet (rskr. 2017/18:294). Utskottet anförde följande (s. 28, reservation av S, MP och V): Enligt utskottet är det viktigt att tillgängligheten i primärvården förbättras. Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syftet att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna [...] bör bifallas. Genom de förslag som lämnas i propositionen anser regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anges i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottet har inget att invända mot regeringens redovisning av tillkännagivandet om begreppet nära vård och primärvårdens uppdrag. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att bredda definitionen av primärvård. Jämför reservation 1 (M, SD, KD). Som framgår av avsnittet om regeringens lagförslag ovan föreslår regeringen att definitionen av primärvård ska ändras på så sätt att primärvården svarar för behovet av sådana åtgärder i form av medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver särskilda medicinska eller tekniska resurser eller någon annan särskild kompetens. I kommittémotion 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska bredda förslaget till definition av primärvård. Motionärerna anför att regeringens föreslagna definition saknar bredden för att inrymma den kommunala hälso- och sjukvården som är en central del av vården för de mest sköra och sjuka. Den kommunala hälso- och sjukvården är en del av primärvården. Utskottet noterar att regeringen särskilt påpekar att den föreskrivna definitionen inte är avsedd att ändra på detta förhållande. Definitionen beskriver således hela primärvårdens övergripande uppdrag – oavsett huvudman. Utskottet är därmed inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2019/20:3644 (M) yrkande 1. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om primärvårdens grunduppdrag. Därmed bifaller tre motionsyrkanden. avslår ett motionsyrkande om systematiska hälsokontroller. Jämför reservation 2 (M) och särskilt yttrande 1 (S, C, L, MP) och 2 (V). Som framgår av avsnittet om regeringens lagförslag ovan föreslår regeringen att regioner och kommuner inom ramen för verksamhet som utgör primärvård särskilt ska tillhandahålla de hälso- och sjukvårdstjänster som krävs för att tillgodose vanligt förekommande vårdbehov, se till att vården är lätt tillgänglig, tillhandahålla förebyggande insatser utifrån såväl befolkningens behov som patientens individuella behov och förutsättningar, samordna olika insatser för patienten i de fall det är mest ändamålsenligt att samordningen sker inom primärvården samt möjliggöra medverkan vid genomförande av forskningsarbete. Regeringen konstaterar att enligt ett av de s.k. målsättningsstadgandena i regeringsformen ska det allmänna särskilt verka för goda förutsättningar för hälsa (1 kap. 2 § andra stycket andra meningen regeringsformen). För att kunna förverkliga detta krävs åtgärder från flera av samhällets sektorer, varav en central sektor är hälso- och sjukvården. Med hälso- och sjukvård avses bl.a. enligt definitionen i 2 kap. 1 § HSL åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Enligt förarbetena till bestämmelsen bör förebyggande åtgärder vara både miljöinriktade och individinriktade (prop. 1981/82:97 s. 110 f.). Enligt 3 kap. 2 § HSL ska hälso- och sjukvården arbeta för att förebygga ohälsa. Av definitionen av primärvård i 2 kap. 6 § HSL framgår att förebyggande arbete ingår i primärvårdens ansvarsområde. Det förebyggande arbetet är såväl individ- som samhällsinriktat. Utgångspunkter bör vara å ena sidan olika befolkningsgruppers livsvillkor och livsstil och å andra sidan deras hälsotillstånd. Regeringen noterar att det ankommer på de verksamma inom hälso- och sjukvården att bl.a. aktivt medverka till att spåra upp hälsorisker samt att informera såväl patienter och allmänhet som ansvariga inom andra samhällssektorer om de samhälls- och miljöförhållanden som orsakar hälsoproblem (prop. 1984/85:181 s. 29). Mot bakgrund av att det förebyggande arbetet ska vara högt prioriterat, men trots detta ofta hamnar i skymundan av arbetet med mer synliga behov, anser regeringen att prevention ska anges som en del av primärvårdens grunduppdrag. Regeringen ser positivt på att betona såväl det befolkningsinriktade som det individinriktade arbetet. Regeringen konstaterar att hälso- och sjukvården ska respektera patientens självbestämmande och integritet och att den så långt som möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten (4 kap. 1 § och 5 kap. 1 § patientlagen). Enligt regeringen betyder det emellertid inte att patienten själv ska få bestämma vilken vård eller vilka insatser som ska ges. Vård och behandling ska alltid ges i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet och patientens medverkan får inte innebära att dessa krav eftersätts (prop. 1981/82:97 s. 50). Eftersom begreppen behov och preferenser därmed kan riskera att tolkas såsom motstridiga föreslår regeringen att det av bestämmelsen ska framgå att regioner och kommuner inom ramen för verksamhet som utgör primärvård särskilt ska tillhandahålla förebyggande insatser utifrån såväl befolkningens behov som patientens individuella behov och förutsättningar. Regeringen konstaterar att enligt 8 kap. 7 § och 12 kap. 5 § HSL ska de patienter som regionen respektive kommunen har ansvar för erbjudas rehabilitering. Av definitionen av primärvård i 2 kap. 6 § HSL framgår att rehabilitering ingår i primärvårdens ansvarsområde. Regeringen noterar vidare att rehabilitering enligt termbank är insatser som ska bidra till att en person med förvärvad funktionsnedsättning, utifrån dennes behov och förutsättningar, återvinner eller bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga samt skapar goda villkor för ett självständigt liv och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Enligt en kartläggning av (Primärvårdens uppdrag – en kartläggning av hur regionernas uppdrag till primärvården är formulerade, 2016) ingår rehabilitering i de flesta regioner i vårdcentralernas grunduppdrag. Enligt regeringen framgår gränsen för vilket slags rehabilitering som primärvården ansvarar för redan tillräckligt tydligt av definitionen av primärvård i 2 kap. 6 § HSL. Något annat skäl för att särskilt reglera rehabilitering som en del av primärvårdens grunduppdrag har enligt regeringen inte framkommit. I kommittémotion 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att primärvårdens grunduppdrag ska innehålla såväl förebyggande arbete som rehabilitering. I kommittémotion 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag om hur ett uppdrag för primärvården rörande uppsökande arbete kan utformas och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att även hälsofrämjande insatser ska ingå i primärvårdens uppdrag. En nationell förstärkning av förebyggande insatser inom primärvården skulle stärka hälsan och förebygga många livsstilssjukdomar hos den enskilde. I kommittémotion 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningar för systematiska hälsokontroller i den nära vården. Motionsyrkanden om att primärvården har ansvar för preventivt hälsoarbete och om att om att se över möjligheter och förutsättningar för systematiska hälsokontroller behandlades senast i utskottets betänkande 2019/20:SoU11. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 31–32). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2019/20:275). Som framgår ovan ställer sig utskottet bakom regeringens lagförslag. När det gäller lagens framtida utformning vill utskottet emellertid anföra följande. En förstärkning av de förebyggande insatserna inom primärvården kan stärka hälsan och förebygga många livsstilssjukdomar hos den enskilde. Utskottet vill understryka vikten av hälsofrämjande insatser, t.ex. att ge stöd till bättre egenvård, förebygga beroendeproblem och stödja ett friskare liv genom att peka på friskfaktorer. Utskottet anser därför att hälsofrämjande insatser bör inkluderas i primärvårdens grunduppdrag. Enligt utskottets uppfattning bör även rehabilitering ingå i primärvårdens grunduppdrag. Avslutningsvis anser utskottet att primärvården bör få ansvar för uppsökande arbete, bl.a. för dem som inte själva söker sig till hälso- och sjukvården. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med det anförda. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anfört och tillkännager detta för regeringen. Motionerna 2019/20:3644 (M) yrkande 2, 2019/20:3633 (V) yrkande 3 och 2019/20:3640 (KD) yrkande 1 bör därför bifallas. När det gäller frågan om systematiska hälsokontroller anser utskottet att det som anförs i motionen inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motion 2019/20:3644 (M) yrkande 9 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning av patientupplevd nöjdhet, om kartläggning av behovet av nya primärvårdsenheter, om nationella samråd och om minskade administrativa rutiner. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (V) och 6 (KD). Regeringen bedömer att en ändamålsenlig uppföljning av omställningen till en god och nära vård är ett viktigt verktyg för den fortsatta utvecklingen av hälso- och sjukvården. Regeringen anser att förslaget att regionerna ska rapportera in uppgifter från utförare i primärvård till en nationell databas inte bör genomföras. Inte heller anser regeringen att förslaget om att hålla nationella samråd om genomförandet av färdplanen bör genomföras. Regeringen anför att det är centralt för omställningen till en mer nära vård att utvecklingen kan följas upp. Det är viktigt för att kunna se effekterna av omställningen för patienterna, tillgängligheten, delaktigheten, kontinuiteten och hälso- och sjukvårdens resursanvändning. Regeringen behöver bl.a. kunna följa kvalitet, kostnader och resultat av omstruktureringar och andra reformer på nationell nivå och vårdgivare och huvudmän har behov av stärkta förutsättningar att driva verksamhets- och kvalitetsutveckling med stöd av uppföljning. Dessutom behöver man kunna följa de övergripande medicinska resultaten, säkerställa ett effektivare resursutnyttjande och att utvecklingen går åt rätt håll samt följa konsekvenserna såväl för primärvården som för den akuta sjukvården och övrig vård på nationell nivå. Regeringen anför att omställningen till en mer nära vård med fokus på primärvården är en fråga som kräver långsiktighet och därför behöver även uppföljningen göras långsiktigt, i flera steg, i samverkan mellan olika aktörer och med möjlighet till justeringar . Regeringen bedömer att uppföljningen behöver utvecklas. Regeringen anser därför att och Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, i nära samverkan med SKR, regioner och kommuner, bör följa utvecklingen av omställningen och utveckla denna uppföljning . Regeringen har gett i uppdrag att utveckla den nationella uppföljningen med fokus på primärvården och omställningen till den nära vården. Uppdraget består av tre delar och ska slutredovisas i sin helhet .