bet · H801FöU3 · 2020-10-16 00:00:00 — Utskottet avstyrker även övriga motionsyrkanden i den mån de inte kan anses tillgodosedda med förslagen i propositionen och vad utskottet anfört. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän och tillkännager detta för regeringen. Jämför särskilt yttrande 1 (S, MP) och 2 (SD). m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2020/21:128 yrkande 5 att det ska göras undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän. I kommittémotion 2019/20:2737 yrkande 8 av m.fl. (M) föreslås att villkoren för deltidsbrandmän ska förbättras. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2020/21:157 att regeringen ska återkomma till om hur den avser att förbättra situationen för deltidsbrandmän. I kommittémotion 2020/21:126 föreslår m.fl. (C) att regeringen ska se över vissa regler som inte primärt är anpassade till en anställning som deltidsbrandman. Inte minst har arbetslöshetsförsäkringens utformning enligt motionärerna negativ påverkan på personalförsörjningen. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2019/20:3262 yrkande 27 att förbättrade villkor till förmån för deltidsbrandmän ska ses över. I kommittémotion 2020/21:127 yrkande 3 av m.fl. (V) föreslås att regeringen ska återkomma med ett förslag på undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2020/21:147 yrkande 1 att regeringen ska återkomma till med förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som innebär undantag för deltidsanställda brandmän. I proposition 2019/20:176 En effektivare anger regeringen att det inte bör införas ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning i väntan på resultatet från Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (A 2018:01) som tillsattes av regeringen . I propositionen anges vidare att regeringen, om utredningens förslag inte löser problemen, avser att återkomma i frågan för att förbättra situationen för deltidsbrandmännen. konstaterar i sitt betänkande En effektivare (SOU 2018:54) att det är kommunerna som ansvarar för räddningstjänstens personalförsörjning och att det i flera kommuner finns goda exempel på framgångsrikt rekryteringsarbete. Staten ger också stöd till kommunerna genom att MSB bl.a. utbildar deltidsbrandmännen (räddningstjänstpersonal i beredskap). Utredningen föreslår dock att kommuner, och inte bara räddningstjänstorganisationer, ska ta ansvar för personalförsörjningen av deltidsbrandmän. Enligt utredningen har framför allt reglerna om arbetslöshetsförsäkring en påtagligt negativ påverkan på personalförsörjningen. Utredningen föreslår därför att huvuddelen av arbete som deltidsbrandman ska undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. I utredningsbetänkandet Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37, ) föreslås att lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad , ersätts av en ny lag och att förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad ALFFo, ersätts av en ny förordning. Med en försäkring grundad på inkomster blir arbetslöshetsförsäkringen, dvs. grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen, en sammanhållen inkomstbortfallsförsäkring. En effekt av detta är att dagens arbetsvillkor ersätts av ett inkomstvillkor. I utredningen föreslås vidare att ersättningsperiodens längd ska vara differentierad utifrån den sökandes förankring på arbetsmarknaden, mätt med förvärvsinkomster, och att ersättningens storlek ska bestämmas utifrån den sökandes tidigare inkomster och medlemskap i eller anslutning till en arbetslöshetskassa. Utredningen föreslår även att ersättningen ska trappas ned med tiden i arbetslöshet. Det föreslås också att beräkningsreglerna ska ändras från och veckobaserad försäkring till en månadsbaserad försäkring. Utgångspunkten för Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster har varit att inte lämna uttryckliga förslag för särskilda yrkeskategorier, eftersom sådan specialreglering ökar risken att olika yrkeskategorier får olika förutsättningar som inte är motiverade. Det innebär att lagen kommer att tillämpas utifrån en bedömning från fall till fall, baserat på bestämmelserna om att ersättning lämnas vid arbetslöshet till den som är oförhindrad att arbeta och står till arbetsmarknadens förfogande. Frågan bereds i . Utskottet vidhåller det man tidigare anfört i bl.a. betänkande 2017/18:FöU7 och 2018/19:FöU7, dvs. att tillgången på deltidsbrandmän (räddningstjänstpersonal i beredskap) är av vital betydelse för räddningstjänstverksamheten totalt sett. Av den anledningen välkomnar utskottet MSB:s arbete och att det i flera kommuner finns goda exempel på framgångsrik rekrytering av deltidsbrandmän. Området bör dock utvecklas än mer. De nuvarande reglerna om arbetslöshetsförsäkring har en påtagligt negativ påverkan på personalförsörjningen då en deltidsbrandman som är arbetslös i övrigt riskerar att få lägre arbetslöshetsersättning om han eller hon också är aktiv som deltidsbrandman. Utskottet anser liksom utredningen effektivare för fler, grundad på inkomster att deltidsbrandman är en särpräglad anställning vilket man bör ta i beaktande när det gäller reglerna för a-kassan. Med hänvisning till de anförda delar utskottet den uppfattning som framförs i motionerna att deltidsbrandmännens villkor i det här avseendet behöver förbättras. Utskottet föreslår därför med anledning av motionerna att ställer sig bakom utskottets förslag att regeringen skyndsamt ska se över möjligheterna att bevilja undantag i a-kassereglerna för deltidsbrandmän och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogbrandsbekämpning, i huvudsak mot bakgrund av det arbete som MSB redan bedriver. Jämför reservation 9 (SD), 10 (M), 11 (C) och 12 (KD). I motion 2019/20:258 av (C) föreslås en utredning om att införskaffa brandflyg tillsammans med och . m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:604 yrkande 39 att kapaciteten att bekämpa skogsbränder ska utvecklas. I motion 2019/20:1089 av (M) anförs att brandberedskapen för skogsbränder bör höjas (yrkande 1) och att behöver se över sin brandbekämpningskapacitet med fler flygplan (yrkande 2). och (båda S) föreslår i motion 2019/20:1259 yrkande 1 att MSB även i fortsättningen ska beakta privata helikopterföretags betydelse vid brand och andra samhällsfarliga situationer. I motion 2019/20:1406 yrkande 2 av och (båda S) föreslås att behovet av att kunna nyttja små regionala flygplatser för civilförsvaret vid exempelvis skogsbränder ska ses över. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:2737 att den nationella brandbekämpningsförmågan från luften ska utvecklas (yrkande 2) och att det fullt ut ska införas möjlighet till statligt stöd för skogsbrandsbevakning (yrkande 10). I kommittémotion 2019/20:2819 yrkande 41 av m.fl. (KD) föreslås att möjligheten att ge Försvarsmakten och viss beredskap för skogsbrandsläckning ska ses över. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2019/20:3262 att möjligheten till satsningar på nationell brandbekämpningsförmåga från luften ska ses över (yrkande 28) och att det systematiska användandet av de frivilliga flygklubbarna för skogsbrandsbevakning ska främjas (yrkande 29). Av budgetpropositionen (prop. 2020/21: utg.omr. 6) framgår att kommunala räddningstjänster har vidtagit flera åtgärder för att stärka sin beredskap och förmåga att genomföra räddningsinsatser, särskilt vid omfattande olyckor. Ett flertal kommuner har t.ex. genom utvecklad samverkan stärkt sin förmåga att övergripande leda och snabbt kraftsamla vid komplexa eller omfattande räddningsinsatser, t.ex. vid stora skogsbränder. Hanteringen av skogsbränderna 2018 visade att det finns förbättringsområden, bl.a. i fråga om övergripande ledning, nationell prioritering, fördelning av förstärkningsresurser samt samverkan mellan kommunala räddningstjänster MSB har vidtagit flera åtgärder för att stödja och statlig räddningstjänst. Möten för och statlig räddningstjänst har bl.a. anordnats genom olika räddningstjänstforum för att stärka samverkan mellan de ansvariga aktörerna. Aktörerna har även analyserat förutsättningarna för ett mer enhetligt ledningssystem för statlig och . En nationell förmåga att prioritera och fördela förstärkningsresurser vid flera pågående och geografiskt utspridda räddningsinsatser, t.ex. skogsbränder, har utvecklats i nära samarbete mellan MSB och . MSB har dessutom genom utökade medel om stärkt förmågan att bistå med förstärkningsresurser, bl.a. materiel för skogsbrandsläckning, stabs- och ledningsstöd samt helikoptrar för brandsläckning. MSB har även utarbetat ett flertal vägledningar för att stödja , bl.a. inom skogsbrandsläckning, eldningsförbud och räddningstjänst under höjd beredskap. Vidare har myndigheten på regeringens uppdrag utarbetat förslag till vilka åtgärder kommuner kan vidta för att inrätta av räddningsvärn som på olika sätt kan stödja räddningstjänsterna, t.ex. vid skogsbränder. För att öka kunskapen kring skogsbrandsläckning har även särskilda skogsbrandsutbildningar med över 200 deltagare genomförts, främst från , och . Vid ett ministermöte antogs utvecklingsmål för det nordiska krisberedskapssamarbetet, Hagasamarbetet, –2021 och de s.k. Oslokonklusionerna, vilket innebar en överenskommelse om att fortsätta att utveckla det nordiska samarbetet om hantering av skogsbränder. Inom EU började den nya reviderade civilskyddslagstiftningen gälla . Genom revideringen av civilskyddsmekanismen ökar kraven på medlemsländerna vad gäller det förebyggande och förberedande arbetet på nationell nivå. Möjligheterna att ge operativt stöd till medlemsstaterna vid större allvarliga händelser utökas. En ny beredskapsresurs, det s.k. rescEU, har etablerats som ett operativt stöd när nationella resurser inte räcker till. I ett första skede kommer rescEU att fokusera på flygande resurser med kapacitet att släcka skogsbränder, kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära resurser (CBRN) samt katastrofmedicin. anmälde sex helikoptrar till att ingå i rescEU-kapaciteten, enligt budgetpropositionen. Enligt MSB:s webbplats syftar myndighetens förstärkningsresurs för luftburet stöd vid skogsbrand till att stödja och stärka de kommunala räddningstjänstorganisationernas förmåga att hantera en skogsbrand och därmed begränsa spridningen. När den kommunala räddningstjänsten ställs inför skogsbränder med snabb spridning och omfattande brandtillväxt och när deras egna resurser inte bedöms räcka till kan MSB erbjuda olika typer av förstärkningsresurser, t.ex. stöd med helikoptrar och skopande flygplan. MSB har ett avtal med en helikopterleverantör som innebär att det under skogsbrandssäsong ska finnas tillgång till tio släckande helikoptrar, som var och en kan bära upp till vatten. Helikopterresurserna är i normalläget utspridda på olika baser i landet; positioneringen anpassas efter riskbilden. De är självförsörjande avseende bränsle och medför utrustning och personal för samband med räddningsledare. MSB kan vid behov besluta om ökad beredskap med helikoptrarna utifrån en kombination av brandrisken, eventuella hotade värden och behovet av resurser. Beredskapen kan då höjas genom kortare anspänningstider och fler helikoptrar i beredskap. MSB hade också ett avtal som under skogsbrandssäsong ger tillgång till två mindre skopande flygplan av typen är vattenbombningsplan som har en kapacitet att släppa ca vatten per fällning. I flygresursen ingår besättning och nödvändig tillhörande logistik. Flygplanen baserades i och kunde vid behov baseras på annan ort för att kunna agera snabbt vid en skogsbrand. En räddningsledare eller en länsstyrelse har möjlighet att rekvirera förstärkningsresurser från MSB, via myndighetens tjänsteman i beredskap (MSB 1543, ). Utskottet vidhåller – likt man gjorde i betänkande 2018/19:FöU7 – att det är positivt att räddningstjänsterna och MSB gradvis har förbättrat sin förmåga att hantera skogsbränder jämfört med hanteringen av branden i . krävs ytterligare arbete för att säkerställa att är tillräckligt väl utrustat för att kunna hantera framtida skogsbränder eller andra stora händelser på ett så effektivt sätt som möjligt. Vid omfattande räddningsinsatser, som vid skogsbränderna 2018, kan det vara viktigt att någon ur ett nationellt perspektiv får en överblick över tillgängliga resurser för att dessa ska kunna prioriteras och fördelas till de insatser som är i störst behov av dem. Det kan också finnas ett behov av att kunna aktivera och förflytta resurserna inom landet om riskbilden skulle förändras. Det är således positivt att MSB genom propositionen om en effektivare ges möjlighet att prioritera och fördela resurser i en konkurrenssituation. Utskottet välkomnar överlag de genomförda utredningarna samt berörda myndigheters arbete med att dra lärdomar från tidigare skogsbränder och utveckla verksamheten för att bättre kunna hantera framtida bränder. Utskottet välkomnar även de åtgärder som vidtagits, bl.a. att MSB upphandlat flygkapacitet för skogsbrandsläckning. Utskottet kommer att följa arbetet med att genomföra den beslutade utvecklingen av civilskyddsmekanismen inom EU. Den presenterade propositionen, utredningarna och berörda myndigheters arbete med att omhänderta lärdomar från händelserna och 2018 bör sammantaget leda till åtgärder som gör att är bättre rustat för kommande stora skogsbränder och andra stora och komplicerade händelser. Utredningarnas förslag och myndigheternas arbete kan sägas vara i enlighet med motionärernas intentioner. Utskottet ser därför inte tillräckliga skäl att föreslå ytterligare åtgärder . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildning, bl.a. mot bakgrund av det arbete som MSB redan bedriver. Jämför reservation 13 (C). I motion 2019/20:650 av (M) föreslås att möjligheten att införa ett krav på genomförd SMO-utbildning (skydd mot olyckor) för att kunna bli heltidsbrandman ska ses över. m.fl. (S) föreslår i motion 2019/20:2321 att behovet av statligt stöd för utbildning av deltidsbrandmän ska övervägas. I kommittémotion 2019/20:2737 yrkande 7 av m.fl. (M) föreslås att utbildningen för räddningstjänstpersonal ska byggas ut. Serkan Köse (S) föreslår i motion 2019/20:3029 yrkande 1 att utbildningssystemet för brandpersonal ska ses över. I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) föreslås att utbildningen av räddningstjänstpersonal ska byggas ut till fler ställen runt om i landet (yrkande 25) och att behovet av specialistutbildning för brandmän och räddningsledare vad gäller stora skogsbränder ska ses över (yrkande 26). Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 6) framgår att MSB ska tillhandahålla utbildning i skydd mot olyckor. Utbildningarna ska säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet. De mest omfattande utbildningarna är grund- och vidareutbildningar för del- och heltidsbrandmän samt räddningsledare. utökades antalet utbildningsplatser genom att myndigheten tillfördes . MSB har tillhandahållit 572 utbildningsplatser för utbildning av heltidsbrandmän och sammanlagt 1 195 utbildningsplatser för deltidsbrandmän. De sistnämnda utbildningarna består av två delar och har bedrivits på ett flertal platser i landet. Vidare har myndigheten tillhandahållit 351 utbildningsplatser för räddningsledare. I utredningsbetänkandet En effektivare (SOU 2018:54) anges följande: Någon avgörande kritik mot MSB som utbildningsanordnare har inte lagts fram, tvärtom synes utbildningarna generellt sett hålla god kvalité. Sammanhållen utbildning i MSB:s regi kan bidra till att ge de gemensamma grunder och den större enhetlighet och likvärdighet som bör eftersträvas. Ett annat skäl för att behålla MSB som utbildare är det svåra rekryteringsläget avseende framför allt deltidsbrandmän. Att i detta läge ersätta MSB:s utbildningar med att bygga upp nya utbildningar skulle kunna försämra rekryteringsläget ytterligare. Enligt (SOU 2018:54) bekostas utbildningen för deltidsbrandmän av staten. Därutöver ger staten genom MSB bidrag till kommunens omkostnader vid utbildning av deltidsbrandmän. Det bidraget halverades /15 för att medlen skulle användas till fler utbildningsplatser. MSB anger i sin årsredovisning att man, för att öka kunskapen om skogsbrandsläckning, utförde en särskild satsning . Vid sju tillfällen genomfördes skogsbrandsutbildningar med över 200 deltagare, främst från men även från Försvarsmakten och . Utskottet vill understryka – liksom man gjorde i bl.a. betänkandena /18:FöU7 och 2018/19:FöU7 – att kvalificerad utbildning är en förutsättning för att den kommunala räddningstjänsten ska kunna få goda förutsättningar att bedriva en kompetent räddningstjänstverksamhet. Utskottet välkomnar MSB:s utvecklingsarbete som bildar en viktig bas för att utveckla utbildningen på området. Utskottet instämmer i vad regeringen uttrycker i den nu aktuella proposi-tionen om att det inte bör ställas upp någon generell lägstanivå på utbildning. Det får i stället vara kommunens ansvar att bestämma vad som bör krävas för de uppgifter som man avtalar om. Utskottet har dessutom tidigare fått information från MSB om att de flesta kommuner i regel anställer personer som genomgått SMO-utbildning till (se bet. 2017/18:FöU7). Utskottet bedömer sammantaget att det inte finns tillräckliga skäl att föreslå ytterligare åtgärder inom utbildningsområdet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utryckningstider för m.fl., bl.a. med hänvisning till SOS Alarms arbete utifrån givet mål. Jämför reservation 14 (KD). I kommittémotion 2019/20:2760 yrkande 71 av m.fl. (KD) föreslås att det ska utredas om gemensamt definierade nyckeltal bör tas fram på riksnivå för utryckningstiderna för brandkår, ambulans och polis. Av budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 6) framgår att i alarmeringsavtalet mellan staten och har bolaget åtagit sig att upprätthålla en medelsvarstid för inkomna larmanrop till det nationella nödnumret 112. besvarade SOS Alarm drygt 3,3 miljoner samtal till 112, varav bedömdes led till ett akut behov av hjälp från samhällets hjälporgan, dvs. i första hand från polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård. Antalet samtal med tolkbehov har av ökat från ca 5 800 till ca 10 000. Tolkning har skett på ca 80 språk. Medelsvarstiden har sänkts avsevärt och var . Regeringen bedömer att SOS Alarms samhällsuppdrag att hantera nödsamtal och annan nödkommunikation till samhällets nödnummer 112 håller hög kvalitet och effektivitet. SOS Alarms tydliga resultatförbättring i fråga om medelsvarstiden för larmanrop till nödnumret 112 har bibehållits . I förening med bolagets användande av ny teknik (Advanced Mobile Location, AML) för exakt positionering av hjälpsökande vid hantering av larmanrop till 112 bedöms detta ha bidragit till att enskilda hjälpsökande snabbare har kunnat få hjälp av samhällets hjälporgan. I utredningsbetänkandet En effektivare (SOU 2018:54) konstateras att tiden från det att en olycka inträffar till dess att räddningstjänstpersonal kan sätta in åtgärder mot den har stor betydelse för vilka skador olyckan orsakar. Den tid det tar från att ett larm kommer in till SOS Alarm till dess att räddningstjänsten är på olycksplatsen benämns responstid. hade av räddningsinsatserna en responstid på och en responstid på . Utredningen understryker att räddningsarbetet kan påbörjas av andra personer som är på plats före räddningstjänsten och att tiden mellan det att en olycka inträffar och en person eller ett tekniskt system uppfattar olyckan och bestämmer sig för att larma är viktig för helhetsperspektivet. I den nu aktuella proposition 2019/20:176 om en effektivare föreslår regeringen att MSB ska ha tillsyn över att kommunerna följer LSO och föreskrifter som utfärdats i anslutning till lagen. MSB ska också samordna kommunerna på nationell nivå och stödja dem med råd och information i deras verksamhet enligt LSO. Myndigheten ska också på nationell nivå främja efterlevnaden av lagen och föreskrifter som utfärdats i anslutning till lagen. Det är av stor vikt att utryckningstiderna för brandkår, ambulans och polis är så korta som möjligt för att möjliggöra en framgångsrik räddningsinsats, vilket utskottet också uttryckte i betänkande 2018/19:FöU7. Det bör dock understrykas att saken till stor del beror på under vilka olika villkor respektive verksamhet fungerar, bl.a. kopplat till deras kärnuppgifter, var i landet de verkar och samhällsplaneringen överlag. Frågan om nyckeltal är därför komplex. Utskottet kan dock konstatera, inom ramen för sitt ansvarsområde, att både svarstiden hos SOS Alarm och den tid det tar för räddningstjänsten att komma fram till olycksplatsen spelar en viktig roll. Utskottet ser positivt på att SOS Alarms medelsvarstid har kunnat sänkas bl.a. tack vare fler anställda. Det är också utskottets uppfattning att den förstärkta roll som regeringen föreslår för MSB i den nu aktuella propositionen i fråga om förstärkt tillsyn och stöd genom en koncentration till en myndighet – med en möjlighet att förelägga kommunerna att avhjälpa brister – kommer att bidra till en än effektivare räddningstjänst. Utskottet finner inte tillräckliga skäl att vidta ytterligare åtgärder på området. Införande av lagkrav på räddningsstråk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa lagkrav på räddningsstråk. I motion 2019/20:2273 av m.fl. (S) föreslås att möjligheten att införa lagkrav på räddningsstråk i svensk lagstiftning ska ses över, dvs. att bilister ska behöva bilda fri väg för räddningstjänst, polis och ambulans när trafiken är stillastående eller i gångtakt även innan ett utryckningsfordon kan höras. Utskottet har begärt information från MSB om utryckningskörning, framkomlighet för räddningsfordon samt säkerheten för räddningspersonal som vistas i vägtrafikmiljö i samband med räddningsinsatser. Bland annat har MSB uppdaterat vägledningen Säkerhet i vägtrafikmiljö. I arbetet med att ta fram vägledningen medverkade både , och och frågan om trafikanters beteende vid utryckningar och vid trafikolyckor diskuterades. Detta resulterade bl.a. i att det teoretiska körkortsprovet har utvecklats med frågor om trafikantbeteende i samband med trafikolyckor. MSB har dock ingen tydlig bild av hur omfattande problemet är med trafikköer som hindrar utryckningsfordon. Varken olycksutredningar eller händelserapporter (som räddningstjänsterna fyller i efter genomförd räddningsinsats och skickar till MSB) tar upp detta i någon större grad, enligt myndigheten. Utskottet har även fått information från om att det pågår arbete som rör användningen av s.k. geostaket för att styra fordon till ett visst agerande och som även rör utvecklingen av informations- och datadelning till och från fordon. Bland annat har regeringen tillsatt en ensamutredare som ska utreda ansvar vid automatiserad körning samt hur geostaket skulle kunna användas. En utredningsrapport ska lämnas . I 2 kap. 5§ trafikförordningen (1998:1276) anges att en trafikant ska lämna fri väg för utryckningsfordon som ger ifrån sig en signal med föreskriven larmanordning. Även om utskottet ser positivt på en trafikkultur med räddningsstråk för att underlätta för utryckningsfordon ser utskottet inte skäl att föra in ett sådant krav i gällande lagstiftning. Utskottet vill dessutom hänvisa till att den tekniska utvecklingen inom det geotekniska området går i rasande fart och till den pågående utredningen inom området. I sammanhanget bör även MSB:s m.fl. myndigheters arbete lyftas fram. Kommunernas handlingsprogram, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar 3 kap. 3 och 8 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor med den ändringen att paragraferna ska ha den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. 2020/21:128 av m.fl. (M) yrkande 4 och avslår proposition 2019/20:176 i denna del.