bet · H701SkU24 · 2020-06-12 00:00:00 — Det är visserligen svårt att mäta i vilken grad subtila hot liksom den övriga utsattheten för våld och hot hos myndighetsutövare i praktiken riskerar att påverka ett korrekt beslutsfattande inom ramen för myndighetsutövning. Utifrån den samlade bild som regeringen har fått av förekomsten av våld och hot mot samhällets företrädare bedömer regeringen emellertid att faran för otillbörlig påverkan bör tas på stort allvar. Mot bl.a. denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att skärpa synen på våld och hot mot tjänsteman. beslutade (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43) att i enlighet med regeringens framlagda proposition (prop. 2018/19:155) stärka det straffrättsliga skyddet för myndighetsutövning och uttalade att våld och hot mot samhällets företrädare är ett allvarligt problem och att otillbörlig påverkan på myndigheters beslutsfattande måste tas på stort allvar. Lagstiftningen trädde i kraft . uttalade vidare i sitt betänkande bl.a. följande Det finns enligt utskottet anledning att överväga ett utökat straffrättsligt skydd även för personal i andra viktiga samhällsfunktioner. Samma personer som utsätter blåljuspersonal och personal från och för angrepp utgör även hot mot andra yrkeskategorier. Det förekommer t.ex. att personal på akutmottagningar och sjukhus utsätts för hot och påtryckningar. Detsamma gäller för ordningsvakter som anställts av kommuner för att bidra till ordning och trygghet på allmän plats. En utredning bör därför tillsättas i syfte att bredda det straffrättsliga skyddet även för andra samhällsviktiga yrkesfunktioner. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:361 (SD) yrkande 1, 2019/20:300 (L) yrkande 2 och 2019/20:2878 (M) yrkande 3. I motion 2019/20:1676 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att frågan om delvis anonymisering av polisanställda bör utökas till att omfatta personal inom den s.k. första linjen såsom polis, personal inom akutsjukvård som ambulanspersonal samt personal på akutmottagningar och utryckningspersonal inom räddningstjänsten. Man bör därför överväga förändringar av de gällande kraven på personuppgifter på tjänstelegitimation inom utsatta yrken. Vidare bör man inom vissa yrkeskategorier se över om det kan införas ett automatiskt skydd av bostadsadress, dvs. införande av skyddade bostadsuppgifter för extra utsatta yrkesgrupper. I kommittémotion 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 26 anförs att det bör införas stärkta skyddsmöjligheter för personer som lever under en ständig hotbild till följd av hedersförtryck och att i särskilt svåra fall bevilja en person livslång skyddad identitet. I motion 2019/20:3226 av och (båda SD) anförs att det inte finns någon anledning till att offentlighetsprincipen ska vara så omfattande som den är , där privatpersoner tvingas lämna ut så gott som allt om sina liv. Regeringen bör därför återkomma med förslag för att privatpersoner enklare ska kunna skydda känsliga folkbokföringsuppgifter från främmande människor. tillstyrkte stora lagstiftningsändringar på folkbokföringsområdet. Reglerna trädde i kraft . Även skyddet mot hot för vissa yrkeskategorier stärktes från . Dessa förändringar stärker skyddet för hotade och förföljda personer och även vissa utsatta yrkesgrupper. Vidare gjorde justitieutskottet ett tillkännagivande med krav på regeringen att återkomma med ytterligare förändringar för fler yrkesgrupper som arbetar i viktiga samhällsfunktioner. Utskottet anser att dessa nya lagstiftningar måste få möjlighet att tillämpas och utvärderas. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer upp och utvärderar utvecklingen av de nya regelverken och följer upp tillkännagivande på detta område. Med detta avstyrker utskottet motionerna. Betalning av skatt vid delårsboende Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över möjligheterna att dela upp kommunalskatten mellan flera kommuner. Jämför reservation 29 (C). I motion 2019/20:1726 av (-) anförs att en översyn bör göras för att modernisera möjligheten att vara skriven, och skatta, i två olika kommuner. Då skulle lagen bli anpassad till dagens verklighet. Det skulle också underlätta för de kommuner med många fritidsboende som har höga kostnader för den kommunala servicen men låga skatteintäkter. I motion 2019/20:1774 av och (båda C) anförs att det i många turist- och landsbygdskommuner finns en negativ befolkningsutveckling som leder till ett lägre skatteunderlag. I dessa kommuner finns också många delårsboende som tillbringar och semestrar där och utnyttjar service. bor, arbetar och betalar de skatt i en annan kommun. Man bör därför utreda möjligheten att dela kommunalskatten mellan flera kommuner. Utskottet är fortfarande (se bet. 2018/19:SkU14) inte berett att låta debiteringen av skatt variera med den skattskyldiges delårsboende i olika kommuner. En sådan ordning skulle bidra till ett ökat uppgiftslämnande och framstår som näst intill omöjlig att kontrollera. Ett eventuellt behov av en justering av kommunernas och regionernas skatteunderlag bör kunna tillgodoses på annat sätt. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att enskild firma ska ges ett organisationsnummer som inte är identiskt med näringsidkarens personnummer och om könsneutrala personnummer. avslår också förslag om att göra samordningsnummer till en rättighet för utländska medborgare och om att finna en lösning på problemet med samordningsnummer för asylsökande. Jämför reservation 30 (V) och 31 (KD). Alla personer som folkbokförs i tilldelas ett personnummer som identitetsbeteckning. Den som en gång fått ett personnummer kommer att behålla samma nummer livet ut. Det innebär att personnumret inte ändras vid t.ex. flyttning från eller till . Personnumret infördes och då som ett system med födelsetid plus ett tresiffrigt födelsenummer. gjordes en ändring som innebar att man införde en kontrollsiffra som fjärde siffra i personnumret. Personnumret anger dels personens födelsetid, dels ett födelsenummer samt en kontrollsiffra. De enda uppgifter som kan utläsas ur ett personnummer är födelsetid och kön. Könet framgår av näst sista siffran i personnumret som är udda för män och jämn för kvinnor. Ett grundläggande problem med personnumren är att antalet tillgängliga nummer är för litet. Problemen har lösts genom att det är möjligt att i stället ange som ligger nära födelsedagen vid fastställande av personnummer. Att en enskild firma har ett organisationsnummer som är identiskt med ägarens personnummer beror på att företaget inte räknas som en egen juridisk person. I stället har ägaren av en enskild firma alltid personligt ansvar för företagets ekonomi. Organisationsnummer för enskild firma består alltid av tio siffror och skrivs på samma sätt som personnumret. tilldelas en person som inte är eller har varit folkbokförd i efter begäran från en myndighet ett särskilt nummer, ett s.k. samordningsnummer. kunde även dessa personer tilldelas personnummer om det fanns ett uttryckligt författningsstöd. Eftersom identiteten ofta är osäker när det gäller personer som inte är folkbokförda i landet ansågs det lämpligt att personnummer reserverades för personer som är folkbokförda. Samordningsnummer infördes eftersom risken för personförväxling och behovet av säker kommunikation mellan myndigheter ändå ansågs kräva en enhetlig personbeteckning även för personer som inte är folkbokförda (prop. 1997/98:9 s. 78 f.). Samordningsnumret är konstruerat som ett personnummer men med sifferkombinationer som inte kan förekomma i personnumret på så sätt att siffrorna för dag adderas med 60. Genom en lagändring får uppgifter om personer med samordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet, ingå i Statens personadressregister (SPAR). På så vis har företag och andra privata organisationer fått en möjlighet att genom en enkel registerkontroll verifiera de uppgifter som en person med samordningsnummer lämnar om sin identitet (prop. 2007/08:58, bet. 2007/08:SkU26). Behörigheten att begära ett samordningsnummer har utvidgats till att kunna omfatta även andra organ än myndigheter enligt vad regeringen bestämmer (prop. 2008/09:111, bet. 2008/09:SkU28). Regeringen har sedan förordnat om att får tilldela samordningsnummer på begäran av en statlig myndighet eller en enskild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda vissa examina och som i sin verksamhet behöver ett samordningsnummer för en person för att undvika personförväxling eller för att utbyta information om personen med andra myndigheter eller organisationer (SFS 2009:275). Det finns två kategorier av samordningsnummer: styrkta samordningsnummer, som kräver att identiteten är fastställd av den begärande myndigheten, och ostyrkta samordningsnummer, när det råder osäkerhet om den enskildes identitet. Samordningsnummer får tilldelas en person om det inte råder osäkerhet om hans eller hennes identitet. Även om det råder osäkerhet om en persons identitet får samordningsnummer tilldelas för – registrering i register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621) om misstankeregister, lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister och polisdatalagen (2010:361) – annan behandling av uppgifter enligt polisdatalagen eller i övrigt inom rättsväsendets informationssystem – registrering i verksamhetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen när det gäller personer som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. – registrering i beskattningsdatabasen. har utvecklat en tjänst där myndigheter rekvirerar samordningsnummer elektroniskt. har också på uppdrag av regeringen och i samråd med , , och utrett förutsättningarna för att låta samtliga asylsökande i få samordningsnummer. lämnade sin utredning till och föreslog att samtliga asylsökande ska tilldelas samordningsnummer och att ska rekvirera numren från . Föreslagna ändringar i systemet med samordningsnummer Regeringen beslutade om kommittédirektivet Åtgärder för att minska fel i folkbokföringen (dir. 2019:54). I den särskilda utredarens uppdrag ingår bl.a. att lämna förslag om ett säkrare system för samordningsnummer, i detta ingår även att föreslå hur kontrollen av en persons identitet bör utformas för att tilldelningen av samordningsnummer ska bli säkrare. Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer (Fi 2019:05) ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen remitterade en promemoria som startar om systemet med samordningsnummer och som bl.a. innehöll förslag om • automatisk avregistrering av personer med gamla samordningsnummer från det att numret tilldelats, om inte en myndighet eller den enskilde anmäler ett fortsatt behov av numret. • avregistrering om det finns särskilda skäl • adresskrav för samordningsnummer • krav på att anmäla en aktuell kontaktadress för den som tilldelas ett samordningsnummer. • krav på personlig inställelse för enskild som behöver samordningsnummer och som har anknytning till och själv vill ansöka om samordningsnummer. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 anförs att på uppdrag av regeringen har utrett frågan om att ge alla asylsökande samordningsnummer. Motionärerna anser att regeringen bör utreda möjligheterna att ge alla asylsökande samordningsnummer med utgångspunkt i utredning och de frågor om sekretess som kvarstår. Vidare bör regeringen utreda hur hindren för asylsökande att öppna bankkonton kan avhjälpas i syfte att stärka deras möjligheter att arbeta. I motion 2019/20:303 av (SD) anförs att i takt med rapporter om att allt fler utsätts för id-kapning eller s.k. identitetsstöld uppmanas medborgare att vara återhållsamma med att lämna ut privata uppgifter, såsom personnummer och andra id-handlingar. Det blir då märkligt att näringsidkare med en enskild firma inte omfattas av det säkerhetstänket. Även bolagsformen enskild firma bör ges ett organisationsnummer som ej är identiskt med näringsidkarens personnummer. I motion 2019/20:475 av (S) yrkas att man bör se över frågan om samordningsnummer för utländska medborgare så att dessa lättare kan öppna bankkonto i en svensk bank. I motion 2019/20: 2461 av i (M) anförs att det finns ett behov av att införa alternativt organisationsnummer för enskild firma. Personer med skyddad identitet kan inte starta enskild firma eftersom organisationsnumret för enskilda firmor är identiskt med personnumret. Inte heller personer som ännu inte fått ett svenskt personnummer, exempelvis nyanlända, kan driva företag i formen av enskild firma eftersom det krävs ett personnummer för att driva verksamhet som enskild firma. Detta bör ses över och utredas. Enligt partimotion 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 19 bör regeringen se över systemet med samordningsnummer i syfte att stärka tillgången till offentliga tjänster och möjliggöra anställning för de som vistas tillfälligt i eller är nya i . I motion 2019/20:2809 av (KD) yrkande 5 anförs att regeringen bör tidsbegränsa samordningsnummer. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 25 anförs att regelverket för samordningsnummer bör stramas åt betydligt och att de samordningsnummer som delas ut till utländska medborgare av måste vara tillfälliga. används dessa som brottsverktyg av bl.a. stöldligor. I motion 2019/20:3316 av m.fl. (S) yrkande 2 anförs att man bör överväga att införa könsneutrala personnummer i . Utskottet finner inte skäl att förorda ändringar i systemet för personnummer avseende könsneutrala personnummer. Inte heller är utskottet berett att föreslå ändringar i systemet för organisationsnummer för enskild firma. Utskottet kan konstatera att samordningsnummer ges till utländska personer som vistas tillfälligt här i landet eller har rätt till olika förmåner utan att vistas här och att förutsättningarna för att använda dessa nummer för identifikation har förbättrats genom att de ingår i det statliga personadressregistret. Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. ska se över och lämna förslag om ett säkrare system för samordningsnummer. Vidare har regeringen lanserat ett ”snabbspår” för förändringar genom den promemoria som remitterades , i vilken föreslås vissa åtgärder till förbättringar i systemet med samordningsnummer. Som ett led i att stärka systemet med samordningsnummer föreslås bl.a. att personer med samordningsnummer ska kunna avregistreras. Det föreslås även att det införs en skyldighet för enskilda att anmäla uppgift om aktuell adress till . För att tillgodose ett utökat behov av samordningsnummer föreslås att numren ska kunna tilldelas efter ansökan av enskild som har en sådan anknytning till att personen kan antas behöva en identitetsbeteckning. Förslaget förenas med en utökad identitetskontroll. Därutöver görs en viss utvidgning av vilka uppgifter som får behandlas i det statliga personadressregistret (SPAR). Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Ärendet bereds på . Utskottet ser inte någon anledning att förekomma det arbete som pågår inom . Utskottet avstyrker därmed motionerna. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:203 av (C) yrkande 6, 2019/20:206 av (KD), 2019/20:520 av (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:836 av (M) yrkandena 2 och 3, 2019/20:842 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:962 av m.fl. (M), 2019/20:1149 av (M), 2019/20:1349 av (M), 2019/20:1522 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1941 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1943 av (M), 2019/20:1960 av (L), 2019/20:2034 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2119 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2356 av (M), 2019/20:2533 av (C) och 2019/20:3116 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Syftet med skatter är att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. har i tidigare regeringar varit med och medverkat till att skattetrycket sänkts i . har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. En viktig orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolt. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja skatterna. Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Uppgifterna bör omfatta de lagstadgade avgifterna såväl som s.k. avtalsförsäkringar såsom avtalspensioner. För att förtroendet för skattesystemet ska fortsätta att vara stort behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9 samt 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7, 2019/20:1016 av (M) yrkande 1, 2019/20:1193 av och (båda S), 2019/20:1799 av Per Åsling (C), 2019/20:2903 av (M), 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 24 i denna del, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 42. Delningsekonomin växer snabbt. Tack vare delandet kan resurserna utnyttjas mer effektivt och komma fler till del. De senaste årens omfattande digitalisering har dock skalat upp detta till nya nivåer. Plattformar matchar människors efterfrågan på delade varor och tjänster mot utbudet på . Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Vi moderater vill att blir världens bästa land för delningsekonomin. Delningsekonomin har också potential att bli nästa stora frihetsreform när människors möjligheter till egenförsörjning och konsumentval ökar, men svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. Att verka inom delningsekonomin får inte bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Skatteundandragande ska förhindras. Enkla tjänster som tillhandahålls av privatpersoner till andra privatpersoner mot ersättning i form av betalning eller annan motprestation står med stor sannolikhet till stor del utanför skattesystemet. Skattereglerna anses vara för krångliga och skattenivån för hög. De allra flesta medborgare vill göra rätt för sig och därför måste politiken underlätta för laglydiga aktörer. Det är viktigt att våra skatteregler utformas på ett sätt så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. Delningsplattformar bör därför kunna certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Genom en sådan certifiering kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen efterlevs även inom delningsekonomin. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. bör även få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör för delningsplattformarna att enkelt och effektivt rapportera till . är ett land med långa avstånd. Bilen är nödvändig för en betydande del av befolkning för att få vardagen att gå ihop. De som är beroende av bilen för att jobb och familjeliv ska fungera ska inte straffbeskattas för att de bor utanför storstäderna eller långt från en tågstation. Reseavdraget är en viktig pusselbit för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta i hela utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har visat att fusket med reseavdrag tyvärr är mycket utbrett. Reseavdraget bör därför värnas vilket kräver att man hindrar fusk med reseavdraget. bör effektivisera kontrollerna kring reseavdraget för att bättre upprätthålla rättvisa och ordning och reda i skattessystemet. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7 samt 2019/20:1016 av (M) yrkande 1, 2019/20:1193 av och (båda S), 2019/20:1799 av Per Åsling (C), 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9, 2019/20:2903 av (M), 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 24 i denna del, 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 42. Myndigheten hanterar i första hand skatteärenden med inriktning på service och indrivning av skatter men har ett flertal andra uppdrag. Utformningen och inriktningen av myndighetens verksamhet har betydelse för samhällsutvecklingen. En central uppgift för är att vara en serviceinstans för företag och privatpersoner. Servicen till företag bör utformas på ett sådant sätt att de kan ha fokus på företagets kärnverksamhet, vilket har stor betydelse för företagen som arbetsgivare. har lagt ned stor möda på att utvecklas i denna riktning, men det finns mycket kvar att göra. har introducerat s.k. servicekontor runt om i landet. Inom ramen för dessa kontor finns representerat. Dessa servicekontor utgör bra institutioner för att förbättra samhällsservicen för företagen på ett kostnadseffektivt sätt. Vid sidan om detta utvecklar successivt e-tjänster, som också bidrar till att förbättra servicen för företagen. Koncepten kan dock vidareutvecklas och det är därför av stort intresse att utreda hur företag i olika delar av landet har möjlighet att ta del av service och om de skulle kunna ges ännu bättre förutsättningar att göra det. Svenska företag är verksamma under förutsättningar som omgärdas av skatter, regelverk och administrativa förfaranderegler samt annat som påverkar deras vardag. Det är därför mycket viktigt att vi har en rättssäker indrivning av skatter, avgifter och skulder för att inte oskäligt drabba företagen. Det är viktigt att kunna dra en tydlig rågång mellan vad som får anses vara uppsåtligt och vad som mer är att betrakta som administrativt slarv från t.ex. en småföretagares sida. En miss som kanske beror på okunskap om ett snårigt regelverk kan få förödande konsekvenser för företagaren och dennes anställda. Därför vill vi utreda möjligheten att förtydliga rågången mellan dessa typer av företeelser och förenkla regelverket i sådan mening att det skall bli svårare att göra den här typen av misstag. Myndigheterna som hanterar dessa frågor kan på flera sätt genom sina förfaranden gentemot företagen skapa förutsättningar för att underlätta redovisning och inbetalning av skatter och avgifter och därmed bidra till en situation som främjar en positiv sysselsättningsutveckling. är ett handelsvänligt parti då vi ser internationell handel som nödvändigt för landets ekonomi och att handel generellt gynnar alla parter.