bet · H701TU8 · 2020-04-06 00:00:00 — Som alternativ till renare bränslen kan redarna välja att använda utrustning som i motsvarande grad avlägsnar svaveldioxid ur fartygens rökgaser med rökgastvättar, s.k. skrubbrar. Vi vill framhålla att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela . Vi ställer oss positiva till att minska utsläppen på samt till hårdare kontroller av att regelverket följs, men vi vill betona vikten av att regler i största möjliga mån ska vara globalt omfattande för att förhindra snedvriden konkurrens och koldioxidläckage. Vi kan konstatera att det nu planeras ytterligare åtgärder för att begränsa utsläppen av kväveoxider från sjöfarten inom Nord- och . Vi ställer oss positiva till att man genom detta förslag försöker införa förbättrande miljöåtgärder för sjöfarten, men vi anser att man i så fall bör införa reglerna inom ett så stort område som möjligt. Om detta ska generera bästa möjliga effekt bör minst hela EU omfattas av nya regler för kväveoxidutsläpp, annars riskerar fartyg som går genom svenska farvatten att få högre kostnader generellt och transportörer kan välja andra fraktsätt än fartyg. Detta resulterar även i att rederier som inte behöver transportera gods via exempelvis Nord- och får andra förutsättningar att konkurrera på den globala marknaden. Vi menar därmed att införandet av s.k. NECA-regler i Nord- och behöver omfatta minst hela EU-området. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 14.1 och 17, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 18.1, 19.2 och 21 samt 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 13.1 och 16, 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2019/20:280 av och (båda C), 2019/20:330 av (S), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 26–29, 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5, 2019/20:1425 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 50, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 25–28, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 13. Jag vill inledningsvis framhålla att det är angeläget att utreda förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel för sjöfarten. som ökar produktionen av förnybara drivmedel bör man även helt fasa ut fossila bränslen i transportsektorn med vissa undantag . Sjöfart från svenska hamnar bör ske fossilfritt . De aktörer som väljer att ha högre andel förnybart i sitt bränsle, oavsett transportslag, ska premieras för detta. Olika transportslag samverkar i hela transportarbetet och alla transportslag måste uppnå en högre klimateffektivitet. Även de riktigt tunga transporterna såsom sjöfart och järnväg behöver ställa om. Vidare anser jag att fartyg bör använda i stället för att ligga med motorer igång i hamn. Ett sätt att styra över mot mer elanvändning i hamn är att införa miljözoner så att endast de fartyg som ansluter till får komma in i de citynära hamnarna, medan de som fortsätter gå på tomgång och släppa ut stora mängder partiklar får lägga sig i ytterhamnar. Det skulle ge tydliga incitament för kryssningsfartygen att investera i anslutningsutrustning. Sådan utrustning bör också standardiseras på europeisk och internationell nivå. Jag anser således att miljözoner för sjöfarten bör införas för att styra mot anslutning till när fartygen ligger i hamn. När det slutligen gäller den internationella sjöfarten har den internationella sjöfartsorganisationen (IMO) arbetat med en överenskommelse för att minska sjöfartens utsläpp. IMO tog beslut om en strategi för reduktion av växthusgaser från internationell sjöfart. Strategin innehåller målet att minska sjöfartens totala växthusgasutsläpp med till 2050 jämfört med som man ska sträva efter nollutsläpp . Detta är glädjande och jag anser att bör vara pådrivande inom IMO och EU för att säkerställa genomförande och efterlevnad av internationella avtal som syftar till att sjöfarten i större utsträckning ska bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 5, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 19.2 och 2019/20:280 av och (båda C), 2019/20:330 av (S), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 26–29, 2019/20:1425 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 50, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 25–28, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 14.1 och 17, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 18.1 och 21, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 13.1 och 16 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 13. Regeringen har tydliggjort att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att uppnå en sådan målsättning menar jag att tydliga mål måste sättas upp och åtgärder vidtas även för sjöfarten. Sjöfarten är i stort sett helt beroende av oljebaserade drivmedel. Alternativa drivmedel börjar dock i ökad utsträckning utvecklas i form av flytande naturgas (LNG), bränsleceller och i viss mån eldrift. Fler och fler rederier i planerar nu att gå över till mer miljövänliga drivmedel. invigde världens första metanoldrivna fartyg och har ett fartyg med LNG-drift i bruk och kommer att ta ytterligare ett i drift. Rederiet planerar att övergå till biogasdrift när infrastruktur och avtal med biogasproducenter finns på plats. LNG är inte en lösning för en grön sjöfart, men jag menar att detta bränsle i ett övergångsskede kan vara betydelsefullt i omställningen. LNG minskar utsläppen av växthusgaser och kväveoxidutsläppen med och dessutom är svavelutsläppen mycket ringa. På bör dock flytande biogas (LBG) och andra hållbara alternativ som vätgas och eldrift ersätta de fossila drivmedlen. Jag noterar att flera svenska rederier arbetar för att utveckla miljövänlig och fossilfri drift, vilket är glädjande. Det statliga Färjerederiet har tagit fram en ambitiös plan för att ställa om alla sina fartyg till (Vision 45). I utvecklar näring och offentlig sektor genom ett långsiktigt program nya lösningar för en hållbar sjöfart. Målet är världens mest miljövänliga sjöinfrastruktur inom 10–och en av världens mest miljövänliga och effektiva kustsjöfartsnäringar. Programmet omfattar såväl näring som departement och myndigheter. Pilotprojekt pågår som omfattar både batteri- och gasdrift inom sjöfarten. För att ska utveckla en grönare sjöfart finns starka skäl att lära av målmedvetna inriktning. Det mesta av arbetet för omställning i görs av engagerade redare. Jag anser att regeringen skulle kunna göra mer för att främja och stötta arbetet för en genomgripande omställning. För att främja användningen av förnybara drivmedel inom nationell sjöfart behöver det utredas vilka ytterligare styrmedel som kan införas. Regeringen bör därför återkomma med förslag på åtgärder samt en nationell målsättning för att öka andelen ickefossila drivmedel inom sjöfarten. Jag vill vidare framhålla att så länge oljepriset är förhållandevis lågt utgör det ett hinder för en genomgripande övergång till alternativa bränslen och grön teknik i fartygen. I strategiska plan för omställning till en fossilfri transportsektor (ER 2017:7) konstateras att det saknas stimulans för investeringar i teknik som minskar fartygens utsläpp av växthusgaser. Det skulle t.ex. kunna åtgärdas genom att skapa en koldioxidfond för bidrag till investeringar som helt eller delvis finansieras av sjöfartsnäringen själv. Jag anser att regeringen bör låta utreda investeringsstöd genom statlig medfinansiering för ny teknik som minskar utsläppen av växthusgaser från fartyg. Jag vill uppmärksamma att EU har beräknat att de stora fartygen är på väg att bli den största utsläppskällan av svaveloxid inom EU, vilket leder till försurning och hälsoproblem och kväveoxider, vilket leder till övergödning och hälsoproblem. Sjöfartens utsläpp orsakar hälsoproblem med tusentals förlorade levnadsår enbart i . finns det få regler som reglerar kväveutsläppen från fartyg. Resultatet av detta är att sjöfartens utsläpp av kväve har ökat dramatiskt jämfört med t.ex. kväveutsläppen från vägtrafiken. För som redan är kraftigt övergödd är höga kväveutsläpp ytterligare en belastning för havet som ekosystem. Kväveoxiderna bidrar också till en försämring av havets buffrande förmåga, vilket gör havet ännu känsligare för försurning. Försurning av haven är redan ett stort problem på grund av de allt högre halterna av koldioxid i atmosfären som leder till att kolsyra bildas och att haven blir surare. Det finns t.ex. inget krav på katalysator för att minska kväveutsläppen. Dagens åtgärder för att minska kväveutsläppen är otillräckliga. Strängare regler för utsläpp av kväveoxider från nybyggda fartyg som trafikerar och kommer att införas successivt . Men eftersom fartyg har lång livslängd krävs det även kraftfulla åtgärder som minskar de äldre fartygens utsläpp. Det är viktigt att ansträngningarna för högre miljökrav påskyndas med tydliga krav eftersom det kan ta innan hela fartygsflottan är utbytt och följer de nya reglerna. Det finns väl beprövad katalysatorteknik som tar bort av kväveutsläppen, och följaktligen finns inga tekniska hinder för kväverening av fartyg. är av IMO klassat som ett särskilt känsligt havsområde, och det finns därför starka skäl att stärka miljökraven på fartyg som trafikerar området. Jag anser att bör agera för att det inom PSSA-klassade områden blir möjligt att införa bindande regler för att förhindra att sjöfart utan kväverening trafikerar . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 25–28 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2019/20:280 av och (båda C), 2019/20:330 av (S), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 26–29, 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 5, 2019/20:1425 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 50, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 14, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 14.1 och 17, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 18.1, 19.2 och 21, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 13.1 och 16 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 13. Jag vill uppmärksamma att är ett särskilt känsligt havsområde. utgör innanhavet en viktig transportled för bl.a. oljetransporter. Oljeutsläppen fortsätter att vålla problem i , och det är viktigt att skapa tydliga incitament för att undvika oljeutsläpp. Jag anser därför att bötesbeloppen för utsläpp av olja i bör höjas och att beredskapen för potentiella katastrofer i bör öka. På så sätt kan vi minimera eventuella skadeverkningar. En bestämmelse bör också införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett. Jag vill även lyfta fram frågan om skyddet för den biologiska mångfalden i haven. Främmande organismer som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i bl.a. . Dessa s.k. invasiva arter kan föröka sig okontrollerat och tränga undan inhemska arter. Därför bör alla hamnar i och ha mottagningsanordningar för barlastvatten så att detta inte släpps ut i havet. Jag vill avslutningsvis även uppmärksamma frågan om sjöfartsel i hamn och jag anser att regeringen bör verka inom EU för gemensamma regler på området. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljö- och klimatfrågor, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2019/20:280 av och (båda C), 2019/20:330 av (S), 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 26–29, 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 5, 2019/20:1425 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 50, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 28, 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 25–28, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 53, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 14.1 och 17, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 18.1, 19.2 och 21 samt 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 13.1 och 16. Jag vill framhålla att infrastruktur spelar en mycket viktig roll i arbetet för att nå en hållbar utveckling av vårt samhälle. Genom att satsa på klimatsmarta lösningar kan vi utveckla och behålla vår konkurrenskraft på ett hållbart sätt. Ur klimatsynpunkt är det bra att transportera stora godsflöden på vatten i förhållande till t.ex. väg. Godstrafik till sjöss ska därför välkomnas. Klimatinvesteringar i sjöfart är viktiga för att minska utsläpp och antalet vägtransporter. Det kan t.ex. handla om att effektivisera i hamnar och på andra ställen där gods flyttas från vägtransporter till järnväg alternativt sjöfart. Jag vill i sammanhanget också poängtera vikten av att satsa på för mindre fartyg. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bemanning och arbetsförhållanden, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:854 av Kadir Kasirga (S) och 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:160 av (C) yrkandena 1–3, 2019/20:1866 av och (båda S) och 2019/20:2617 av m.fl. (S). Jag vill uppmärksamma att bristen på utbildad personal är ett problem för svensk sjöfart, inte minst för den inre sjöfarten. Jag anser att det behövs åtgärder som dels lockar studenter till utbildningarna, dels underlättar för studenterna att utbilda sig till olika sjöfartsyrken. Regeringen bör därför göra en översyn av utbildning och certifiering för sjöfolk och utreda ytterligare certifieringssteg, speciellt för inlandssjöfart. Vidare kan jag notera att det i arbetsmiljölagen anges att bestämmelser om hur skyddsombud på fartyg ska utses finns i fartygssäkerhetslagen. I fartygssäkerhetslagen står det dock ingenting om att skyddsombuden ska utses av en lokal arbetstagarorganisation, dvs. den lokala fackföreningen. Detta har gett ett lagmässigt utrymme för arbetsgivaren att utse skyddsombud ombord, vilket också förekommer. Det har även förekommit att arbetsgivaren har utsett en säsongsanställd att vara skyddsombud, utan att den utsedde vetat vad uppdraget innebär och haft möjlighet att ifrågasätta, anmäla eller förhandla av rädsla för att förlora arbetet, vilket sätter grunderna i arbetsmiljöarbetets samverkan ur spel. Jag anser därför att en ändring i fartygssäkerhetslagen bör övervägas så att fackförbunden ges den rätt att utse skyddsombud som föreskrivs i 6 kap. arbetsmiljölagen, inklusive möjligheten att praktisera systemet med regionala skyddsombud. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa internationella frågor, punkt 11 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 24. Vi anser att sjöfarten är ett prioriterat område när det gäller internationella samarbeten och ser därmed positivt på sjöfartsorganisationer som Internationella sjöfartsorganisationen (, IMO), en mellanstatlig rådgivande sjöfartsorganisation som lyder under FN. IMO arbetar med olika frågor som berör internationell sjöfart som t.ex. att inrätta och anta bestämmelser om ruttsystem. Vi vill framhålla att även fortsättningsvis bör verka aktivt i internationella samarbeten som berör sjöfarten. Vi kan konstatera att för den som färdas i svenska farvatten är sjöröveri inte ett problem . Seglar man runt jorden finns det emellertid områden där sjöröveri förekommer i hög utsträckning. Sjörövare kan ta över stora fartyg och begär oftast höga lösesummor för att låta fartygen fortsätta sin färd. har fartyg endast vatten som försvar mot dessa nutida sjörövare som färdas i mindre och snabbgående båtar beväpnade med automatvapen och raketgevär. Det finns ett generellt behov för sjöfarten av att klara sig undan dessa attacker. Hur detta skydd ska utformas bör lyftas upp i ett internationellt forum, men vi vill framhålla att skydd kan vara både proaktivt och reaktivt. Vi anser att bör verka för att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Båtregister, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 33. Jag vill uppmärksamma att skrotbåtar och vrak som överges i naturen – på land eller i vatten – är ett minst lika stort problem som övergivna bilar. De läcker ut miljöfarliga gifter och kemikalier, och potentiellt värdefulla resurser går till spillo. Ett av grundproblemen som identifierats i en studie som stiftelsen har gjort är att det inte finns något ägarregister och att det därför är svårt att identifiera ägaren till övergivna båtar samt att det är avsevärt dyrare att skrota båtar som är övergivna än vad som tidigare framkommit. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa ett ägarregister för båtar eller en tvingande ansvarsförsäkring. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förarbevis för vattenskotrar, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:867 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2019/20:1221 av m.fl. (S), 2019/20:2012 av m.fl. (SD) och 2019/20:3234 av m.fl. (SD). Jag kan konstatera att vattenskotrar har blivit mycket populära . Vattenskoterkörning kan dock ge negativa effekter för naturlivet och innebära påtagliga störningar och risker för allmänheten. Detta gäller även framförandet av andra snabbgående fartyg. sker flera allvarliga tillbud på grund av vårdslös körning till sjöss. Jag vill i det sammanhanget peka på att nuvarande reglering av framförande av vattenskoter och andra snabbgående fartyg har mycket stora brister i jämförelse med regelverket för t.ex. motorcyklar och mopeder. Vi i har därför i motioner och interpellationer i uppmärksammat behovet av restriktioner genom krav på behörighet och åldersgräns. Jag välkomnar därför att regeringen nu har infört åldersgräns för att framföra vattenskoter och förutsätter att regeringen återkommer med förslag på förarbevis i enlighet med det tillkännagivande som tidigare gjort. Jag anser således att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag på införande av förarbevis för att köra vattenskoter och andra snabbgående farkoster. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:69 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt staten ska prioritera mellan de svenska hamnarna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:160 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvidgning av begreppet inre fart och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta den utländska behörigheten of Yachts på svenskflaggade båtar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra definitionen av de minsta yrkesfartygen från det otidsenliga begreppet dräktighet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:280 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till statliga insatser för att möjliggöra omställningen till förnyelsebara bränslen i Gotlandstrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:323 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga fortsatt tänkbara former för informationsutbyte mellan berörda länder om Estoniakatastrofen på 1994 och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:330 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge i uppdrag att stärka incitamenten för fossilfri sjöfart och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:512 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en återgång till tidigare system för farledsavgifter för Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:614 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett sjöfartsråd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort farledsavgifter från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort kostnader för isbrytning från sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över roll och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka i internationella samarbeten som berör sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör göra en översyn av trafikflöden i hamnar och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om pråmtrafik och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgiftsbefria trafik på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lotsverksamheten på inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet säkerhetsklassade torrhamnar och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra fjärrlotsnavigering av fartyg och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra svenska intressen i särskilt otrygga farvatten och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utmärkningen av sjökort och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koldioxidläckage ska tas med i beräkningarna i nya miljöförslag som berör sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöregler som berör sjöfarten som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svaveldirektivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att NOx-direktivet som minimum ska gälla i hela och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:854 av Kadir Kasirga (S):