bet · H701JuU28 · 2020-04-03 00:00:00 — publicerade Kriminalvården en rapport (Misskötsamhet i anstalt – skillnader mellan kvinnor och män) som beskriver skillnader mellan kvinnor och män när det gäller rapporteringen och hanteringen av misstänkt misskötsamhet i anstalt. Studien visar att andelen intagna kvinnor som rapporteras för misskötsamhet är mindre än andelen män som rapporteras, att det finns skillnader när det gäller sättet kvinnor och män missköter sig på och att kvinnor och män i vissa fall får olika beslut trots att händelserna som rapporterats varit likartade. Kriminalvården framhåller i förordet till rapporten att studien är ett bidrag till att utveckla kunskap om huruvida myndighetens klienter bemöts på ett jämställt sätt. Syftet med studien var att undersöka om det finns några systematiska skillnader utifrån kön vid rapporteringen och hanteringen av misstänkt misskötsamhet i anstalt. Med ökad kunskap om detta är förhoppningen att fördomar om kön inte reproduceras och befästs och att medarbetare får bättre förutsättningar att upptäcka och förhindra såväl medveten som omedveten diskriminering. Av om återfall i brott (RiR 2015:4 s. 34) framgår att många av de som är intagna på anstalt har problem på flera områden och att skulder är ett av dessa problemområden. granskning av 200 slumpmässigt utvalda verkställighetsplaner visar att ungefär en tredjedel av klienterna har skulder som angetts i verkställighetsplanen. Det finns ingen obligatorisk fråga eller något utrymme i verkställighetsplanerna där samtliga skulder ska anges. Det finns andra undersökningar som tyder på att betydligt fler intagna på anstalt har skulder. Av framgår vidare (s. 46) att det förekommer viss samverkan mellan i fråga om klienter som har skulder. Den vanligaste insatsen är enligt granskning att Kriminalvården uppmanar klienten att själv ta kontakt med Kronofogden och eventuella övriga fordringsägare. Det pågår också ett projekt i samarbete med Kronofogden i syfte att underlätta hanteringen av en häktad klients ekonomi. Kriminalvården och har bedrivit regionala samverkansprojekt för att undvika onödig skuldsättning hos klienter. Tillsammans med Kriminalvården har tagit fram rutiner och checklistor för att minska risken för att skulder byggs upp i onödan under anstaltsvistelser. Av årsredovisning (s. 14) framgår att myndigheten länge har samverkat med Kriminalvården för att ge stöd till intagna. anför att intagna ofta har svårt att sköta sin ekonomi då kontakten med omvärlden är begränsad. fortsatte myndigheten att utbilda personal som arbetar på häkten och anstalter och inom frivården för att stärka dem i deras arbete med att stötta de intagna i ekonomiska frågor. Syftet är att öka de intagnas motivation och ge dem stöd att hantera sin privatekonomi så att de inte ökar sin skuldbörda de är intagna. Elektronisk övervakning vid permission m.m. I budgetunderlaget anför Kriminalvården bl.a. följande (s. 25): genomförde Kriminalvården en försöksverksamhet avseende positionsövervakning i kombination med GPS-teknik i samband med permission och under utökad frigång. Erfarenheter ur försöks-verksamheten har bidragit till verksamhetskrav på kommande övervakningssystem. Den nya tekniska lösningen ska dels ersätta den befintliga tekniken inom anstalt och frivård, men också säkerställa möjligheten till utökad användning, exempelvis som kombination med särskilda utslussningsåtgärder. Vidare ska den kunna stödja den eventuellt kommande häkteslagstiftningen om hemarrest och områdesarrest. Upphandlingen av ny teknisk utrustning och tekniska system har försenats men införandet kommer att ske och framåt. När det gäller GPS-övervakning vid utökad frigång och permission anför Kriminalvården följande i årsredovisningen (s. 50): Det nya systemet med GPS-övervakning i kombination med fotboja kommer att understödja hela frigivningsprocessen. Det ger möjlighet till ökad kontroll vid utevistelser i samband med permission och utslussningsåtgärd. Kriminalvården har upphandlat och tecknat avtal för ett system för GPS-övervakning. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /17 behandlade utskottet ett yrkande om att göra en djupare översyn av situationen för kvinnor och hbtq-personer intagna i kriminalvårdsanstalt och inom frivården i syfte att förbättra och anpassa kriminalvårdens verksamhet och insatser för dessa klientgrupper (bet. 2016/17:JuU19 s. 29 f.). Utskottet hänvisade till att det i Kriminalvårdens regleringsbrev angavs att myndigheten skulle redovisa på vilket sätt man arbetar för att uppmärksamma frågor om mänskliga rättigheter samt förebygga och motverka diskriminering och att det inom finns en plan för jämställdhetsintegrering. Utskottet ansåg därför att det efterfrågade tillkännagivandet inte var nödvändigt och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:203). Vid samma tillfälle behandlade utskottet ett yrkande om att ingen intagen i kriminalvårdsanstalt ska friges innan eventuella skulder är betalda och att regeringen bör återkomma med ett förslag som säkerställer att samtliga intagna betalar sina skulder vid sin frigivning (bet. 2016/17:JuU19 s. 41 f.). Utskottet anförde att det redan i början av verkställigheten av ett fängelsestraff är viktigt att uppmärksamma den intagnes privatekonomi och konstaterade att det förekommer viss samverkan mellan i fråga om klienter som har skulder. Utskottet såg inget skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande som efterfrågades och avstyrkte därför yrkandet. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:203). Vid behandlingen av ett likalydande yrkande vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och avstyrkte motionsyrkandet (bet. 2018/19:JuU13 s. 52 f.). följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:192). Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /19 (bet. 2018/19:JuU13 s. 27 f.) behandlade utskottet ett motionsyrkande om likvärdig kriminalvård för män och kvinnor. Utskottet framhöll att Kriminalvården har haft och har regeringens uppdrag att redovisa på vilket sätt man arbetar för att förebygga och motverka diskriminering och redovisa resultatet av de åtgärder i fråga om jämställdhetsintegrering som vidtagits. Vidare anförde utskottet att det framgår av årsredovisningen att bl.a. en utredning om att utveckla platser och verksamhetsinnehåll för kvinnor i anstalt har slutförts och att medvetenheten om de utmaningar som finns med att bedriva en jämställd kriminalvård har ökat. Utskottet konstaterade att frågan om en likvärdig kriminalvård för män och kvinnor var uppmärksammad och såg därför inget skäl att göra det tillkännagivande som efterfrågades. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:192). Vid samma tillfälle behandlade utskottet ett motionsyrkande om att elektronisk övervakning ska användas i fler fall när intagna har permission eller transporteras (bet. 2018/19:JuU13 s. 49 f.). Utskottet, som inte såg något skäl för det begärda tillkännagivandet, avstyrkte yrkandet och följde utskottets förslag. Utskottet konstaterar att frågan om en likvärdig kriminalvård för män och kvinnor är uppmärksammad och ser därför inte heller nu något skäl att göra ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2019/20:2057 (L) yrkande 11. Som utskottet har anfört är det redan i början av verkställigheten av ett fängelsestraff viktigt att uppmärksamma den intagnes privatekonomi. Som framgår ovan har Kriminalvården och länge samverkat i fråga om klienter som har skulder. Frågan är således uppmärksammad, och utskottet ser därför inte något skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande om skulduppbyggnad i fängelset som begärs i motion 2019/20:2729 (KD) yrkande 7. Slutligen vidhåller utskottet sin tidigare inställning till elektronisk övervakning vid permission och transport och är därför inte berett att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärs i motion 2019/20:3062 (M) yrkande 9. Även detta motionsyrkande avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att utöka Kriminalvårdens programverksamhet till att även omfatta program för personer som begått hedersrelaterade brott respektive om adekvata behandlingsinsatser för personer som dömts för barnpornografibrott eller sexuella övergrepp mot barn. Jämför reservation 17 (V). I kommittémotion 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 5 begär motionärerna att Kriminalvårdens programverksamhet utökas till att även omfatta program för personer som begått hedersrelaterade brott. Det får bli regeringens uppgift att ge Kriminalvården de förutsättningar som behövs för att ta fram ett sådant behandlingsprogram. I motion 2019/20:2447 av och (båda MP) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att personer som dömts för barnpornografibrott eller sexuella övergrepp mot barn även bör få adekvata behandlingsinsatser för att undvika att de begår nya brott. Enligt 3 kap. 1 § fängelselagen ska en intagen ges möjlighet till sysselsättning i form av arbete, utbildning, brotts- och missbruksrelaterad program-verksamhet eller annan strukturerad verksamhet. Av 3 kap. 2 § framgår att en intagen är skyldig att utföra eller delta i den sysselsättning som anvisas honom eller henne. Uppdrag om insatser för att förebygga återfall i våldsbrott mot närstående och hedersrelaterade brott Regeringen beslutade att ge Kriminalvården i uppdrag att ytterligare utveckla myndighetens återfallsförebyggande arbete för personer som är dömda för våldsbrott mot närstående (S2018/04674/JÄM). Kriminalvården ska även utreda förutsättningarna för att inom ramen för myndighetens verksamhet bedriva återfallsförebyggande arbete för personer som är dömda för hedersrelaterade brott. För att förebygga återfall i våldsbrott mot närstående samt hedersrelaterade brott finns det enligt regeringen behov av att utveckla effektiva och målgruppsanpassade insatser inom verksamhet. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Av bakgrundsbeskrivningen i regeringsbeslutet framgår att Kriminalvården har genomfört studier (projektnr 2013:268 och 2015:286) för att öka kunskapen om den målgrupp som utövar hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare har regeringens uppdrag att stödja genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla metoder för och hälso- och sjukvårdens behandlingsarbete med våldsutövare samt att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck (S2017/01221/JÄM). ska göra en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning . Av årsredovisningen (s. 46) framgår att deltagande i behandlingsprogram utgör av sysselsättningstiden i män och kvinnor. Behandlingsprogram bedrivs även inom frivården. Syftet är att förebygga återfall i brott genom att förbättra klientens kunskaper, färdigheter och insikter. Målet är att så många klienter som möjligt som bedömts ha medelhög eller hög risk att återfalla i brott ska gå igenom något behandlingsprogram. Behandlingen ska rikta sig mot den enskilda individens kriminogena behov och ska erbjudas likvärdigt för män och kvinnor. Behandlingsprogrammen är huvudsakligen riktade mot allmän kriminalitet, våldsbrott, våld i nära relationer och sexualbrott samt missbruk av droger eller alkohol. Behandlingsprogrammen ackrediteras, vilket betyder att de genomgår en vetenskaplig bedömning. Effekterna av programmen utvärderas. Om ett program inte har förväntade effekter tas det bort ur Kriminalvårdens behandlingsutbud. Kriminalvården bedriver 13 ackrediterade behandlingsprogram. infördes det nya behandlingsprogrammet för behandling av sexualbrottsförövare. De ledare som arbetat med Kriminalvårdens tidigare sexualbrottsprogram utbildades på nytt för att omcertifieras, detta för att säkra kvaliteten på genomförandet. Kriminalvården anför även följande (s. 46): Utöver behandlingsprogrammen genomförs förberedande och förstärkande insatser. Eftersom behandlingsprogrammen är effektivast är Kriminalvårdens ambition att de ska utgöra merparten av det totala antalet fullföljda behandlingsinsatser. Andelen behandlingsprogram fortsatte att öka och var av det totala antalet fullföljda behandlingsinsatser i anstalt och frivård, jämfört 2017. samverkade Kriminalvården med ett antal svenska universitet och med några internationella aktörer för att bygga upp en kunskap kring hur digitalisering skulle kunna utveckla och effektivisera behandlingsinsatserna i Kriminalvården. I fråga om våldsprevention anför Kriminalvården att samarbetet med och i om att utveckla effektivare metoder för behandling av våldsutövare fortsatte . deltog aktivt i den intervjustudie om hedersvåldsförövare som Kriminalvården inledde . Det övergripande syftet med studien är att undersöka motiv och drivkrafter till våldsbrott i en hederskontext. Projektmålet är att bidra till ökad kunskap om förövare, vilket i sin tur kan bidra till utvecklingen av förebyggande åtgärder för både dömda och icke dömda. Arbetet har bedrivits som en följd av regeringsuppdraget om insatser för att förebygga återfall i våldsbrott mot närstående och hedersrelaterat våld. Slutligen anför Kriminalvården följande (s. 47): färdigutvecklades även programmet Predov (preventing domestic violence), som vänder sig till klienter med risk för återfall i relationsvåld. Programledare utbildades och en pilotstudie inleddes. För att programmet ska kunna bedrivas mer effektivt har det utvecklats som ett individuellt program. Det bedöms innebära fler klienter i behandling per satsade resurser. Programmet ska tas upp för ackreditering . Kriminalvården testade även det våldspreventiva programmet Entré på målgruppen våldsbejakande extremister. Några slutsatser har ännu inte kunnat dras. Behandlingsprogram för personer dömda för sexualbrott Som framgår ovan har Kriminalvården ett behandlingsprogram speciellt utformat för att passa personer som är dömda för sexualbrott. Programmet heter och står för sexualbrottsprogram med individuellt fokus. Det riktar sig till män och kvinnor dömda för alla typer av sexualbrott och deltagarna finns både i frivård och på anstalt. ges både i grupp och individuellt. Deltagarna arbetar med frågor som intimitet, relationer, sexualitet, förändringsstrategier och hur man hanterar känslor. Deltagarna får mot slutet av programmet göra en plan för framtiden som bl.a. handlar om hur de ska hantera risksituationer. Omfattningen på programmet varierar utifrån klientens behov. Efter avslutat program finns en fortsättning i frivården för att behålla och stärka inlärningen. Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /19 (bet. 2018/19:JuU13 s. 35 f.) behandlade utskottet ett motionsyrkande om att Kriminalvårdens programverksamhet ska utökas till att även omfatta program för personer som begått hedersrelaterade brott. Utskottet anförde att det är viktigt att Kriminalvården arbetar för att alla intagna som behöver behandling genomgår lämpliga behandlingsinsatser. Vidare framhöll utskottet att Kriminalvården har regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom ramen för myndighetens verksamhet bedriva återfallsförebyggande arbete för personer som är dömda för hedersrelaterade brott och att utveckla effektiva och målgruppsanpassade insatser. Utskottet såg därför inget skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärdes och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:192). Som utskottet har konstaterat har Kriminalvården regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom ramen för myndighetens verksamhet bedriva återfallsförebyggande arbete för personer som är dömda för hedersrelaterade brott och att utveckla effektiva och målgruppsanpassade insatser. Kriminalvården har i årsredovisningen redogjort för det arbete som pågår på området. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och ser därför inte heller nu något skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärs i motion 2019/20:150 (V) yrkande 5. I fråga om det tillkännagivande som begärs i motion 2019/20:2447 (MP) yrkande 9 konstaterar utskottet att frågan om behandling av sexualbrottsförövare är uppmärksammad och att arbete pågår på området. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionen och avstyrker därför yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen. Jämför reservation 18 (M). I partimotion 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 26 vill motionärerna att Kriminalvården ska få i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen. För att säkerställa möjligheten att nå fler intagna med utbildningsinsatser behöver utbudet på anstalterna utvecklas. utgörs utbudet enligt Kriminalvården till övervägande del av teoretiska kurser som leder till högskoleförberedande gymnasieexamen. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 12. Av årets budgetproposition (s. 40) framgår att en dryg femtedel av de intagna i anstalt påbörjade någon form av vuxenutbildning . Det är en liten minskning i förhållande till föregående år. Andelen intagna som fullföljt studier i anstalt är dock på samma nivå. Det framgår av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 44) att vuxenutbildning utgör av sysselsättningstiden i och för kvinnor. Den omfattar grundläggande och gymnasial nivå. Det är en formell utbildning som ger betyg och kan leda till examen på samma sätt som den kommunala vuxenutbildningen. Betygsdokumenten är neutrala och visar inte att studierna har bedrivits inom . bedrivs huvudsakligen utbildning i teoretiska ämnen, men det finns också yrkesutbildning vid några anstalter. Kriminalvården anför även följande (s. 44): togs kontakt med ett yrkesgymnasium för att eventuellt kunna samverka inom yrkesområden där Kriminalvården saknar lärarkompetens. Samarbetet kunde tyvärr inte genomföras eftersom kommunen behövde längre framförhållning än vad som är möjligt med tanke på omsättningen av intagna. Däremot fortsatte samarbetet på lokal nivå med avseende klienter som är aktuella i båda myndigheterna. bedrevs även ett informellt samarbete med , som bland annat bidrog i utvecklingsarbetet kring betyg och betygssättning. I samarbete med Arbetsförmedlingen bedrevs 30 arbetsmarknadsutbildningar på 23 anstalter , en ökning med tio utbildningar jämfört med och fem fler anstalter. På 15 anstalter bedrevs även den förberedande utbildningen Min väg till arbete. Utbildningarna upphandlas av Arbetsförmedlingen i samråd med Kriminalvården. Om påbörjade kurser och utbildningar anförs bl.a. följande (s. 45): Antalet påbörjade kurser och utbildningar ökade . Även om fler av de ordinarie lärartjänsterna var tillsatta jämfört med , så var situationen fortfarande påfrestande. Rekryteringsarbetet tar mycket tid. En intagen kan ha påbörjat kurser under olika verkställigheter som avtjänats . Antal unika klienter som påbörjade någon form av utbildning var 2 823. Ställt i relation till antalet unika klienter i anstalt hade av de intagna påbörjat någon form av utbildning . Att fler kurser påbörjades bedöms ha flera orsaker. Olika steg har tagits för att öka genomströmning och tillgänglighet till vuxenutbildning. Den pedagogiska utvecklingen av studieguider som vägledning genom en kurs har fortsatt. Kraven har också skärpts på att varje deltagare ska ha ett tydligt slutdatum för sin kurs. Dessa åtgärder bidrog till en ökad genomströmning , som i sin tur öppnade för fler deltagare. Tillgängligheten till de gymnasiala yrkeskurserna ökade genom tillämpning av distansarbete i samarbete med arbetsdriften lokalt. nya nationella delkurser på grundläggande nivå ökade också utbudet. Fler legitimerade lärare var anställda, vilket ökade tillgängligheten. Av årsredovisningen (s. 45) framgår även att antalet fullföljda kurser och utbildningar fortsatte att öka markant . I fråga om ökningen av fullföljda kurser framhåller Kriminalvården bl.a. att det fanns fler möjligheter att läsa gymnasiala yrkeskurser tack vare distansundervisning och samarbete med arbetsdriften. Vid beredningen av motioner i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om om återfall i brott avstyrkte utskottet ett yrkande om att intagna ska ges rätt att fullgöra grundskole-utbildning och om att det ska bli obligatoriskt för Kriminalvården att erbjuda kompletterande utbildning för de som inte har någon fullständig gymnasieutbildning (bet. 2015/16:JuU8 s. 19). Utskottet instämde, i likhet med regeringen, i bedömning att utbildning är en viktig återfallsförebyggande insats och att en god utbildningsnivå ger bättre förutsättningar för tidigare dömda som ska etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnade därför regeringens avsikt att ge Kriminalvården i uppdrag att utreda förutsättningarna för myndigheten att kunna erbjuda kompletterande utbildning i enlighet med rekommendationer. Utskottet ansåg inte att det fanns något behov av det tillkännagivande som motionärerna efterfrågade. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:34). Även vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /17 avstyrkte utskottet ett yrkande om att alla intagna ska ges rätt att fullgöra grundskoleutbildning och om att det ska bli obligatoriskt för Kriminalvården att erbjuda kompletterande utbildning för de som inte har någon fullständig gymnasieutbildning (bet. 2016/17:JuU19 s. 27 f.). Utskottet konstaterade att Kriminalvården haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för myndigheten att kunna erbjuda kompletterande utbildning på gymnasial nivå för intagna i anstalt som saknar fullständig gymnasieutbildning. Vidare anförde utskottet att det i Kriminalvårdens regleringsbrev angavs att myndigheten ska vidta åtgärder för att öka tillgängligheten och genomströmningen i klientutbildningen. Utskottet såg inte heller något skäl att ställa sig bakom ett motionsyrkande om att en person som avtjänar frivårdspåföljd ska ges rätt till och stöd av Kriminalvården att komplettera och fullgöra grundskole- och gymnasieutbildning. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:203). Utskottet delar motionärernas uppfattning att programverksamheten inom är av stor betydelse för att få intagna att bryta med en tidigare kriminell livsstil. Kriminalvårdens vuxenutbildning omfattar både grundläggande och gymnasial nivå. Som framgår ovan har Kriminalvården fortsatt arbetet med att öka tillgängligheten och genomströmningen i vuxenutbildningen, och ökade tillgängligheten till de gymnasiala yrkeskurserna. Utbildningsfrågan är således uppmärksammad. Mot den bakgrunden ser utskottet inte något skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande om att ge Kriminalvården i uppdrag att öka antalet yrkeskurser som leder till yrkesförberedande gymnasieexamen som begärs i motionerna 2019/20:2832 (M) yrkande 26 och 2019/20:3062 (M) yrkande 12. Utskottet avstyrker yrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att Kriminalvården ska medverka i de nationella insatsteamens arbete mot extremism respektive om att motverka radikalisering i fängelser. Jämför reservation 19 (KD). I kommittémotion 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs att Kriminalvården ska medverka i de nationella insatsteamens arbete mot extremism. I yrkande 3 vill motionärerna att arbetet med att motverka radikalisering och rekrytering i svenska fängelser ska intensifieras. Det är också angeläget att regeringen kontinuerligt följer upp Kriminalvårdens uppdrag att motverka radikalisering. Uppdrag till Kriminalvården att kartlägga metoder och arbetssätt för att stärka arbetet mot våldsbejakande extremism Regeringen beslutade att ge Kriminalvården i uppdrag att göra en kartläggning av metoder och arbetssätt som kan användas för att förebygga våldsbejakande extremism bland kriminalvårdens klienter (Ju2015/05232/). Kartläggningen skulle även omfatta metoder och arbetssätt som kan användas i arbetet med de klienter som redan är anslutna eller på annat sätt har koppling till våldsbejakande extremistiska grupper.