bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. har vid en tidigare granskning redogjort för betydelsen av saklighetskravet i 1 kap. 9 § RF (bet. 2007/08:KU6 s. 14 f.). Bland annat refererades till en studie av (, ”Objektivitetsprincipen”, i [red. ], Offentligrättsliga principer, 2005, s. 71 f.). I studien görs en genomgång av ett antal fall – från såväl domstolarna som JO och JK – där kravet på saklighet och opartiskhet kommit under rättslig prövning. nämner bl.a. fall som gäller uppträdanden och uttalanden. Enligt har grundlagens krav på saklighet i dessa fall medfört ett krav på hur anställda vid myndigheter uppför sig vid kontakter med allmänheten. Detta betyder enligt att saklighetskravet inte bara gäller vid handläggning av ärenden och de juridiska bedömningarna i samband med dessa, utan även vid faktiskt handlande och ren service visavi medborgarna. förklarar denna till synes vidsträckta tillämpning av 1 kap. 9 § regeringsformen med att det ytterst handlar om att upprätthålla förtroendet för den offentliga maktapparaten. Utskottet har uttalat att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare har utskottet framhållit att en självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. gjorde utskottet en översiktlig genomgång av tidigare granskningar av uttalanden av statsråd i nämnda avseende (bet. 2006/07:KU20 s. 210 f.). En granskning gällde finansministerns uttalande om de offentliga finanserna (bet. 2014/15:KU20 s. 250 f.). redogjorde vid en pressträff för läget i den svenska ekonomin och för de offentliga finanserna. I anslutning till pressträffen gjorde hon en rad uttalanden som förmedlade bilden av att de offentliga finanserna vid det aktuella tillfället var i mycket dåligt skick. I en intervju med företrädare för uppgav hon bl.a. att ”ladan är tom” och att den nytillträdda regeringen inte hade kommit till något ”dukat bord”. Efter att inledningsvis ha konstaterat att statsråd i likhet med andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att vissa särskilda hänsyn kan behöva tas, uttalade utskottet att det är av stor vikt att statsråd deltar i samhällsdebatten och att det är rimligt att statsråd använder de möjligheter som står till buds för att nå ut till allmänheten. Det kan vidare nämnas att utskottet bl.a. underströk att det är viktigt att finansministern vid det aktuella tillfället hade säkerställt att hennes uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. granskade utskottet statsminister uttalande om ett politiskt parti (bet. 2016/17:KU20 s. 324 f.). I sitt ställningstagande tog utskottet upp att det i flera granskningsanmälningar hade gjorts gällande att statsråds uttalanden stred mot saklighetskravet i regeringsformen. Utskottet konstaterade att endast en del av regeringens verksamhet omfattades av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden. En självklar utgångspunkt är att uttalandena ska vara korrekta, vilket inte utesluter att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat eller polemiskt, enligt utskottet. I den aktuella granskningen fann utskottet att statsministerns påstående i en partiledardebatt i kammaren om hur ett partis ledamöter lagt sina röster i kammaren på sin budgetmotion var felaktigt. Som utgångspunkt gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. Utskottet ansåg att man skulle beakta att uttalandet gjordes under en pågående debatt. I anslutning till det sagda kan nämnas en granskning (bet. 2018/19:KU20 s. 201 f.). Granskningen gällde bl.a. ett uttalande av dåvarande kultur- och demokratiministern med innebörden att det ingår i polisens uppdrag att ha kontakt med landets samtliga utgivare. Utskottet konstaterade att något sådant uppdrag inte finns. Uttalandet av dåvarande kultur- och demokratiminister var således inte korrekt. granskade utskottet ett uttalande av justitie- och migrationsministern (bet. 2017/18:KU20 s. 306 f.). Uttalandet gjordes i ett Twittermeddelande som lydde: ”Nä, här kommer en bild som du kan grunna på: arbetslösheten bland utrikes födda ökar inte trots det stora mottagandet 2015”. På bilden visas ett diagram, och av det framgår hur stor andel av arbetskraften som utgjordes av arbetslösa inrikes respektive utrikes födda män respektive kvinnor i åldrarna 15––2017. En fråga gällde om de asylsökande som togs emot och som antingen väntade på beslut i frågan om uppehållstillstånd i eller deltog i ett etableringsprogram ingick i den andelen arbetslösa som presenteras i diagrammet på den bild som bifogats . Om detta angavs följande i en promemoria från : Bilden i fråga visar hur andelen arbetslösa har utvecklats t.o.m. uppdelat på inrikes och utrikes födda kvinnor och män i åldern 15–74. Det relativa arbetslöshetstalet anger andelen arbetslösa av antalet personer i arbetskraften och källan för dessa uppgifter är . En förutsättning för att räknas in i statistiken är att man ingår i folkbokföringen. Personer som väntar på beslut i frågan om uppehållstillstånd ingår som huvudregel inte i folkbokföringen. De ingår alltså normalt sett inte i statistiken och då inte heller i diagrammet. De som har blivit folkbokförda senast kan ingå i urvalet i 2017. Såvitt känt finns inga undersökningar eller beräkningar som svarar på frågan om hur många av de som sökte asyl som var folkbokförda och som dessutom ingick i urvalet i . Personer som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsprogram kan ingå i urvalet i men i ställs inte frågan om personen deltar i etableringsprogrammet. Det finns därför inga uppgifter om hur många deltagare i etableringsprogrammet som ingår i urvalet i eller hur dessa har svarat på frågorna. Om personer i etableringsprogrammet är med i urvalet och svarar att de är arbetslösa eller sysselsatta, så ingår de i arbetskraften och därmed i diagrammet. Utskottet konstaterade att det av utredningen i ärendet framgick att statsrådet i sitt uttalande om arbetslösheten bland utrikes födda redovisade statistik som inte mer än i möjligen begränsad utsträckning inkluderade den grupp uttalandet avsåg. Uttalandet gav därmed en missvisande bild. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden, anförde utskottet, och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. (Att det aktuella uttalandet gjordes på ministerns personliga Twitterkonto saknade i sammanhanget betydelse.) Genom en skrivelse till begärde utskottet bl.a. svar på frågor. Utskottet fick en svarspromemoria som upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga A5.7.2). Med anledning av utskottets fråga om vilken information som låg till grund för statsministerns uttalande att den största delen av invandringen är arbetskraftsinvandring, lämnades följande svar i promemorian: Statsministerns uttalande grundade sig på statistik från om beviljade uppehållstillstånd i kategorierna arbetskraftsinvandring (), anknytning, asyl, studier och EU/EES. Av underlaget framgår att den största andelen beviljade uppehållstillstånd avsåg arbetskraftsinvandring. Som utskottet har uttalat i tidigare granskningar har statsråd, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men statsråd kan behöva ta särskilda hänsyn. Vidare har utskottet uttalat att man ska beakta att ett uttalande gjorts under en pågående debatt. redovisar antalet beviljade uppehållstillstånd med där angiven grund för uppehållstillstånd i kategorier och underkategorier. Kategorierna är anknytning, arbetsmarknad, asyl, EES och studerande. I kategorin arbetsmarknad finns underkategorierna anhöriga – arbetsmarknad, arbetstagare, egna företagare, gästforskare och internationellt utbyte/praktikanter/idrottsutövare. Någon kategori benämnd arbetskraftsinvandring finns inte i statistik. Utskottet noterar att statsministerns uttalande gjordes i en debatt i kammare. Vad som framkommit i granskningen ger inte anledning till något uttalande från utskottet. 5.8 Statsråds uttalanden om export av krigsmateriel I en anmälan till (dnr 994-2019/20), bilaga A5.8.1, begärs det att utskottet granskar vissa uttalanden om svensk export av krigsmateriel gjorda av justitieminister , inrikesminister och utrikesminister . I anmälan görs det gällande att statsråden genom sina uttalanden har velat förminska betydelsen av export av krigsmateriel. De har enligt anmälaren därigenom riskerat att vilseleda allmänheten om exportens innehåll och regelverk. Uttalandena har gjorts i den debatt om export av krigsmateriel till som följde på invasion av nordöstra . ska enligt anmälan i en skriftlig kommentar till radios nyhetsprogram ha uttalat att det inte förekommit någon export av krigsmateriel för strid till och att det dittills inte hade beviljats några exporttillstånd för sådan krigsmateriel. ska enligt anmälaren i frågestund ha gjort ett uttalande med samma innebörd. ska, även detta , i TV4 ha uttalat att inte exporterar krigsmateriel till länder som är i pågående strider. Dagen därpå ska hon vidare enligt anmälan till ha uttalat att det inte är offentligt vilket slags övrigt krigsmateriel som har exporterats till , men att exempel på övrig krigsmateriel kan vara brandfiltar, första hjälpen-lådor och skyddsplåtar. Anmälaren menar att uttalandena är felaktiga eller missvisande. Krigsmateriel för strid är enligt anmälaren materiel med ”förstörelsebringande verkan”, men även övrig krigsmateriel är militär materiel och kan utgöras av vapen och ammunition. Genom att påpeka att inte exporterar krigsmateriel för strid framstår det enligt anmälaren som om statsråden medvetet försöker tona ned betydelsen av den krigsmaterielexport som förekommer. Dessutom, menar anmälaren, är varken brandfiltar eller första hjälpen-lådor exempel på övrig krigsmateriel. För att ett föremål ska klassas som krigsmateriel och därmed kontrolleras enligt bestämmelserna om exportkontroll krävs det att det är särskilt utvecklat för militärt bruk. Slutligen menar anmälaren att det inte stämmer att inte exporterar krigsmateriel till länder som är i pågående strider. har enligt anmälaren t.ex. under pågående krig exporterat krigsmateriel till stater som strider i . Till grund för granskningen har bl.a. legat promemorior från , bilaga A5.8.2–3. Bestämmelser om krigsmateriel finns i lagen (1992:1300) och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Härutöver har principer och riktlinjer för krigsmaterielexport beslutats av regeringen och godkänts av (prop. 2017/18:23, bet. 2017/18:UU9, rskr. 2017/18:163). Krigsmateriel är enligt 1 § krigsmateriellagen materiel som är utformad för militärt bruk och som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. Sådana föreskrifter finns i en bilaga till krigsmaterielförordningen, den s.k. krigsmaterielförteckningen, där samtliga produkter som utgör krigsmateriel definieras. En åtskillnad görs i krigsmaterielförteckningen mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). All krigsmateriel, dvs. oavsett om den är avsedd för strid eller inte, omfattas av krigsmateriellagens krav på tillstånd för tillverkning, tillhandahållande och utförsel. I krigsmaterielförteckningens del A räknas 21 s.k. materielkategorier upp. Som exempel kan nämnas följande kategorier: – slätborrade vapen med en kaliber som understiger respektive överstiger en viss storlek, andra vapen och automatvapen med en kaliber som understiger respektive överstiger en viss storlek samt tillbehör till och särskilt utformade komponenter för sådana vapen – bomber, torpeder, raketer, robotar, andra anordningar och laddningar med sprängverkan samt tillhörande utrustning och tillbehör – kemiska agenser, biologiska agenser, agenser för kravallhantering, radioaktiva material, tillhörande utrustning, komponenter och material. För varje kategori lämnas detaljerade preciseringar av vilka materiel som ska hänföras till respektive materielkategori. Så anges exempelvis under den ovan nämnda materielkategorin som avser bomber m.m. närmare vilka bomber, torpeder, granater och liknande materiel som ska hänföras till denna kategori. I förteckningens del D anges vidare vilka av de krigsmateriel som räknas upp i del A som utgör krigsmateriel för strid. Resten utgör övrig krigsmateriel. Av denna ordning följer exempelvis att bomber, torpeder, granater, minor och sprängladdningar utgör krigsmateriel för strid medan rökbehållare, patroner och simulatorer utgör övrig krigsmateriel. Utöver krigsmateriel finns också produkter med dubbla användningsområden (PDA). Dessa har en civil användning, men kan också användas för militära ändamål eller för framställning av massförstörelsevapen. Exempel på PDA kan enligt () bl.a. vara olika slags kemikalier, verktygsmaskiner, värmeväxlare, ventiler och pumpar. Krigsmateriel får inte exporteras utan tillstånd. Detta gäller både för krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. Ansökningar om tillstånd prövas av ISP. Tillstånd får enligt 1 § krigsmateriellagen bara medges om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Av riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan följer bl.a. följande (prop. 2017/18:23 s. 66 f.). Tillstånd till utförsel av krigsmateriel för strid, eller till annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel för strid eller övrig krigsmateriel, bör inte beviljas om det avser en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat, oavsett om krigsförklaring har avgetts eller inte, en stat som är invecklad i en internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller en stat som har inre väpnade oroligheter. Med utlandssamverkan avses att deltar i internationella försvarsmaterielsamarbeten, dvs. gränsöverskridande samarbeten kring utvecklingen av försvarsmateriel (se t.ex. a. prop. s. 63 f.). Tillstånd bör som huvudregel beviljas för utförsel av materiel som klassificerats som övrig krigsmateriel. Denna presumtion gäller om den mottagande staten inte befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat eller har inre väpnade oroligheter, det i den mottagande staten inte förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter, det inte finns grava brister i den mottagande statens demokratiska status och det inte finns ett ovillkorligt hinder. Även för export av PDA krävs tillstånd av ISP. Ett meddelat tillstånd till utförsel ska återkallas om det uppstår ett ovillkorligt exporthinder. Ett tillstånd bör också återkallas om den mottagande staten kommer i väpnad konflikt med en annan stat eller får inre väpnade oroligheter. Undantagsvis bör det, i de två senare fallen, vara möjligt att avstå från att återkalla ett tillstånd, om det är förenligt med de folkrättsliga reglerna och med principerna och målen för utrikespolitik. Regeringen redovisar till den svenska exportkontrollpolitiken i skrivelsen Strategisk exportkontroll – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. I skrivelserna lämnas bl.a. statistikuppgifter om svensk krigsmaterielexport, redovisad på mottagarland, materielkategori och ekonomiskt värde. Med anledning av händelseutvecklingen i norra presenterade ISP uppgifter om faktiska export till –2018. Av ISP:s uppgifter framgår följande: ‒ 2018 bestod exporten till av endast övrig krigsmateriel. ‒ 2016 och 2017 utgjorde ungefär av exporten till krigsmateriel för strid. Resten utgjordes av övrig krigsmateriel. ‒ 2015 utgjorde av exporten till krigsmateriel för strid. Resten utgjordes av övrig krigsmateriel. ‒ 2014 utgjorde av exporten till krigsmateriel för strid. Resten utgjordes av övrig krigsmateriel. Den krigsmateriel för strid som har exporterats till har enligt ISP uteslutande avsett krut och sprängämnen, medan exporten av övrig krigsmateriel har avsett elektronisk utrustning, pansar- och skyddsutrustning, maskeringsutrustning, programvara samt tekniskt bistånd. har inte exporterat några vapensystem till . ISP uppger vidare att inga utförseltillstånd som rör krigsmateriel till har beviljats , och att inga nya exportaffärer till har godkänts . Alla gällande tillstånd för försäljning av krigsmateriel till återkallades av ISP . Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Utskottet brukar i dessa granskningar framhålla dels att utskottets granskning ska avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, dels att ett statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan med hänsyn till sin speciella ställning behöva ta särskilda hänsyn. Ett antal granskningar har gällt frågan om huruvida innehållet i uttalanden av statsråd har varit korrekt (se t.ex. bet. 2014/15:KU20 s. 250 f., bet. 2016/17:KU20 s. 324 f. bet. 2017/18:KU20 s. 300 f. samt 2018/19:KU20 s. 201 och s. 214 f.). Utskottet har uttalat att en självklar utgångspunkt är att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Detta utesluter enligt utskottet inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. Utskottet har genom två skrivelser som sänts till begärt svar på vissa frågor. Som svar fick utskottet respektive promemorior från (bilaga A5.8.2–3). Av promemoriorna framgår i huvudsak följande. Det stämmer att statsråden har gjort de uttalanden som återges i anmälan. I ett läge där hade inlett en militäroffensiv i norra fanns det skäl att särskilt belysa att den faktiska krigsmaterielexporten från till under föregående år inte hade innefattat någon materiel med förstörelsebringande verkan, dvs. krigsmateriel för strid. Varken brandfiltar eller första hjälpen-utrustning klassificeras som övrig krigsmateriel i bilagan till förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Utrikesministern var därmed felinformerad när hon gjorde uttalandet i detta avseende. Några åtgärder har inte vidtagits för att korrigera uppgifterna i utrikesministerns uttalande. Uppgifterna har inte använts i något ytterligare sammanhang. Utrikesministerns uttalande om att det inte förekommer svensk krigsmaterielexport till länder som är i pågående strider gjordes i samband med att hon beskrev det svenska regelverket för export av krigsmateriel. Uttalandet gjordes mot bakgrund av de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. Enligt dessa bör export av krigsmateriel inte beviljas till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med en annan stat. Det är dock inte att likställa med ett absolut exportförbud. Utskottet kan konstatera att delar av utrikesministerns uttalande var felaktiga. Som utskottet har framhållit är det en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Granskningen ger i övrigt inte anledning till något uttalande från utskottets sida. 5.9 Justitie- och migrationsministerns uttalande om beviljade uppehållstillstånd på grund av anknytning I en anmälan till (dnr 1036-2019/20), bilaga A5.9.1, begärs det att utskottet ska granska ett uttalande som justitie- och migrationsminister gjorde på Twitter om antalet beviljade uppehållstillstånd på grund av anknytning . Anmälaren anför att på Twitter har påstått att en genomförd lagändring som underlättat för familjeåterförening inte har ökat antalet ärenden av detta slag. Ministern har tillsammans med ett diagram över antalet beviljade uppehållstillstånd på grund av anknytning –2019 skrivit att antalet ärenden kraftigt minskat, snarare än ökat, efter den genomförda förändringen. Vidare anför anmälaren att ministern har skrivit att lagändringen inte lett till någon ny flyktingkris eller förlorad kontroll och att de som trodde att så skulle bli fallet fick fel. Den lagändring ministern hänvisar till är enligt anmälaren förlängning av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , som beslutade . Anmälaren framhåller att den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden om familjeåterförening var vid utgången av . Detta framgår av en skrivelse från (Ju2019/02586/L7), i vilken departementet för räkning svarade på en formell underrättelse från Europeiska kommissionen om genomförandet av bl.a. familjeåterföreningsdirektivet. Eftersom ministern gjorde uttalandet medförde de långa handläggningstiderna för familjeåterförening att det enligt anmälaren var omöjligt att utvärdera effekten av lagändringen för uttalandet. Enligt anmälaren ger ministerns uttalande därför en felaktig bild av verkligheten. Mot bakgrund av det anmälaren anför om att uttalande är missvisande anser anmälaren att bör granska ministerns uttalande. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A5.9.2. publicerade en Twittertråd där det första meddelandet lyder: Går igenom asylstatistiken . När vi gjorde det något lättare för t ex nyanlända syrier att ta hit barn och maka/make, så var det många som hävdade att antalet ärenden skulle öka kraftigt. Det blev tvärtom. En kraftig minskning och lägre siffror än . På en bifogad bild visas ett diagram. Av diagrammet framgår antalet beviljade uppehållstillstånd för anknytning –2019. Över diagrammet står texten ”Antalet beviljade uppehållstillstånd för anknytning var 31 785 stycken . Det är den lägsta siffran .” i Twittertråden har skrivit följande: Alarmisterna fick alltså fel. Det ledde inte till någon ny flyktingkris eller förlorad kontroll. Men det ledde till att familjer kunde återförenas igen i trygghet, och börja bygga ett nytt liv här i . har granskat statsråds uttalanden i olika sammanhang. Ofta har det rört sig om uppgifter som har lämnats vid kontakter mellan regeringen och dess myndigheter. har granskningen kommit in på frågor som rör instruktionsförbudet gentemot domstolar, förvaltningsmyndigheter och eller avsett uppgifter som statsråd har lämnat i anslutning till regeringsbeslut (se t.ex. bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f., bet. 2005/06:KU20 s. 156 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). granskade utskottet finansministerns uttalanden i en intervju i om de offentliga finanserna (bet. 2014/15:KU20 s. 250 f.). I artikeln uppgav finansministern bl.a. att statens finanser var i så dåligt skick att överskottsmålet skulle komma att nås tidigast under nästa mandatperiod och att regeringen inte skulle genomföra några förslag som inte var fullt finansierade. När det gällde tillståndet för den svenska ekonomin uppgav finansministern följande: ”Det har blivit väldigt tydligt att ladan är helt tom. Det är inget dukat bord vi kommer till – det är helt avskrapat. Frågan är om ens bordet står kvar.” I sitt ställningstagande konstaterade utskottet inledningsvis att statsråd i likhet med andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang men att vissa särskilda hänsyn kan behöva tas (s. 256). Utskottet anförde vidare att det är av stor vikt att statsråd deltar i samhällsdebatten och att det också är rimligt att statsråd använder de möjligheter som står till buds för att nå ut till allmänheten. När det gällde den aktuella granskningen noterade utskottet att statsrådet i sin roll som finansminister vid och i anslutning till en pressträff hade redovisat sin syn på läget i den svenska ekonomin. Utskottet, som hade valt att inte närmare analysera tillståndet i den svenska ekonomin vid det ovannämnda tillfället, underströk att det givetvis var viktigt att finansministern vid det aktuella tillfället hade säkerställt att hennes uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. I den promemoria som hade upprättats inom till svar på utskottets frågor uppgavs att den ovannämnda redovisningen av ministern byggde på beräkningar och prognoser som tagits fram inom departementet. Granskningen gav i övrigt inte anledning till något uttalande av utskottet. Utskottet har även granskat ett uttalande av justitie- och migrationsministern om arbetslösheten bland utrikes födda (bet.