bet · H701UbU10 · 2020-03-05 00:00:00 — Rektorn ska göra en samlad bedömning och fatta det slutgiltiga beslutet om en elevs eventuella behov av att gå om årskursen. Detta ska ske efter samråd med klassläraren och ämneslärarna. Målsmän ska informeras om deras barn riskerar att inte godkännas eller nå målen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 samt 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 19, 2019/20:1627 av (M), 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2071 av (S) yrkande 6, 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6. Jag ser att det finns ett behov av att verka för ett ökat fokus på elevernas kunskapsutveckling. Ett ökat fokus på kunskap skulle skapa tydlighet för eleverna. Det skulle bli lättare för eleverna att veta vad som krävs för att nå målen i skolan, vilket i sin tur skulle öka motivationen. Dagens utformning missgynnar elever från studiesvaga hem. Det skapar dessutom en stor stress, vilket särskilt drabbar flickor. I skollagens inledande delar redogörs för syftet med utbildning inom det svenska skolväsendet. För att skapa bättre förutsättningar för alla elever att lyckas behöver detta syfte tydliggöra skolans kompensatoriska uppdrag. Utbildningens syfte ska vara att varje individ ska utvecklas till sin fulla potential, få relevanta kunskaper och bildas. Kunskapsfokus i läroplanen ska därför öka, och det ska tydliggöras i skollagen att utbildningen också ska utveckla ansvarstagande och respektfullt uppträdande. För att ytterligare stärka skolans kunskapsfokus behöver elever ges mer undervisningstid. Svenska elever har färre undervisningstimmar än genomsnittet i . Ska svenska elever återigen bli bland de bästa måste antalet lärarledda timmar öka. ska därför undervisningstiden utökas, bl.a. genom en översyn av terminssystemet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 19, 2019/20:1627 av (M), 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2071 av (S) yrkande 6, 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Det bör göras en utredning som föreslår antingen en timplan för förskoleklassen eller tydligare regleringar av undervisningstiden i skollagen. blev förskoleklassen obligatorisk. Den är en egen skolform och har som sådan en egen läroplan. Det som skiljer den från är att den inte har en fast timplan, utan skollagen fastslår att ”förskoleklassen ska omfatta minst under ett läsår”. Detta motsvarar ungefär 3 timmars undervisning per dag. säger skollagen även att den obligatoriska verksamheten i förskoleklassen högst får omfatta . Otydligheten i lagstiftningen innebär att det varierar mellan kommunerna hur mycket undervisning barn i förskoleklassen får; i vissa kommuner får de undervisning , i andra dubbelt så mycket. Förskoleklassen är avgörande för att alla barn ska få en bra start på sin skoltid, och rätten till en bra utbildning bör vara lika i hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 19, 2019/20:1627 av (M), 2019/20:2071 av (S) yrkande 6, 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Eftersom tiden är en avgörande faktor för att eleverna ska kunna nå kunskapsmålen i skolan är det viktigt att alla elever får den garanterade undervisningstid de är berättigade till. Förlorad undervisningstid ska tas igen . Barns och ungas rätt att få kunskaper som främjar deras personliga utveckling kommer att ha avgörande betydelse för den enskilda individen men även för den gemensamma samhällsutvecklingen. Det ska råda studiero, studiemotivation och trygghet i klassrummet. Genom att ha ett tydligt fokus på grundläggande baskunskaper i de tidiga stadierna skapas det rätt förutsättningar för att elever i de senare årskurserna får förmågan att analysera, reflektera, resonera och diskutera. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Möjligheter för elever att gå om en årskurs, punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 5. Det bör ges större möjligheter för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. Det finns skolor där mer än hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet. är det snabbast växande programmet på gymnasieskolan introduktionsprogrammet. Det är programmet för elever som saknar gymnasiebehörighet. Den utvecklingen är långsiktigt ohållbar. ska garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Därför vill vi att lärare ska få större möjligheter att låta elever gå om en årskurs för att nå årskursens kunskapsmål. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:795 av (MP), 2019/20:1044 av (S), 2019/20:1132 av (S) och 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 5. Inspektionen för vård och omsorg () konstaterar att primärvården inte alltid har kapacitet och kompetens att ta hand om barn och unga och familjer i kris samt att rollfördelningen mellan primärvården och psykiatrin är oklar. Ett exempel är hur barn och unga hänvisas tillbaka till elevhälsan från primärvården med uppmaningen att elevhälsan ska remittera till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), trots att primärvården själv ska remittera till specialistvård när det behövs. har även pekat på att behandlingar skjuts över från BUP till elevhälsan när väntetiderna till BUP blir långa. Detta är allvarligt eftersom elevhälsan i dagens läge inte är en vårdinstans och inte heller har ett behandlande uppdrag. Barn och unga riskerar således att falla mellan stolarna. Därför måste hela vårdkedjan, från elevhälsan till primärvården och den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin, reformeras. bör även dagens huvudmannaskap och ansvar för elevhälsan ses över. Lagstiftningen måste tydliggöra ansvarsfördelningen och öka kraven på samverkan mellan aktörerna. Det är också viktigt att följa många kommuners och landstings arbete med att bygga upp en s.k. första linje så att barn och unga snabbare får vård och hjälp av rätt aktör. Det ska utvärderas så att enhetliga definitioner och riktlinjer kan arbetas fram. Vi vill också att antalet riktade statsbidrag till skolan minskar. har granskat regeringens hantering av statsbidragen och är kritisk. konstaterar att den stora mängden statsbidrag leder till en ryckig styrning av svensk skola. De menar att den stora mängden statsbidrag leder till en stor administrativ börda hos huvudmännen och att ansökningar om och redovisning av statsbidrag tar oproportionerligt mycket tid. Dessutom, vilket är mycket allvarligt, menar att statsbidragen i vissa fall riskerar att påverka skolutvecklingen åt fel håll. Vi vill därför att man ser över dessa åttiotalet statsbidrag till förmån för ett stöd som i grunden består av två delar. För det första vill vi att de allmänna statsbidrag som fördelas till kommunerna ökar. För det andra vill vi att en del av stödet ska vara ett s.k. kunskapskontrakt. Detta skulle innebära ett helhetsgrepp om frågorna och att skolorna får ett ändamålsenligt stöd, utan att de behöver lägga viktig tid på att ansöka om och redovisa statsbidrag. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:795 av (MP), 2019/20:1044 av (S), 2019/20:1132 av (S), 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 14. Innan det införs statligt huvudmannaskap för behöver det införas ett statligt skolövertagande av dysfunktionella skolor. Det ska ske i de fall skolor fungerar dåligt och inte lever upp till kraven i de regler och riktlinjer som förmedlas i skolans styrdokument. Det finns skolor, främst i utsatta områden, som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1622 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:795 av (MP), 2019/20:1044 av (S), 2019/20:1132 av (S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3088 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 14. Regeringen bör tillsätta en utredning som ålägger grundskolor att erbjuda sina elever kostnadsfri frukost. Flera av landets skolor erbjuder frukost i skolan. Skolor som har frukostservering upptäcker snabbt fördelarna. Det blir lugnare i klassrummen, frånvaron minskar, eleverna blir pedagogiskt mer tillgängliga och deras intresse för kost och hälsa ökar. Av de skolor som serverar frukost är det tyvärr många som tar betalt. Frukost är något som ska erbjudas alla elever, och då får kostnaden inte vara ett hinder för de elever som inte har råd men ofta har det största behovet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 5. Det fria skolvalet har ökat utbudet, stärkt kvaliteten och gjort att fler kan välja skola oberoende av vad deras föräldrar tjänar eller har för utbildningsbakgrund. Till gymnasiet är det en hög andel elever, jämfört med , som aktivt väljer skola. Ungefär hälften av eleverna väljer en gymnasieskola bortom den egna kommungränsen. Information om skolvalet behöver därför tillgängliggöras på ett lättförståeligt och överskådligt sätt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2834 av (M) yrkande 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 28. Det behöver ställas krav vid friskoleetablering. För att motverka risken att oseriösa ägare startar eller tar över en fristående skola eller förskola måste en betydligt hårdare kontroll ske av både vandel och handel. De ekonomiska förutsättningarna och att det inte är betydligt brottsbelastade personer som startar eller tar över en friskola ska kontrolleras. Alla kontroller är meningslösa om det enkelt går att anlita en s.k. målvakt, vilket ska vara omöjligt med seriösa kontroller. Det har även förekommit att friskolor startats och drivits med lån och bidrag från stater utanför . Risken är mycket stor att en sådan finansiering görs av politiska, religiösa eller strategiska skäl. Av säkerhetsskäl ska det av denna anledning införas ett förbud i skollagen mot att ombud, enskilda personer eller organisationer utanför kan finansiera fristående skolor eller förskolor. Undantag ska gälla internationella skolor, International Baccalaureate (IB) och skolor utomlands som är avsedda för svenska elever. De religiösa friskolor som varit etablerade i och som fungerar väl ska kvarstå. Däremot behöver det införas ett tillfälligt stopp för nyetablering av religiösa friskolor till dess att Skolinspektionen gör konsekventa kontroller av dessa skolor. Detta ska ske med anledning av att en mängd missförhållanden uppdagats på ett flertal av dessa skolor. Valfriheten i svensk skola ska värnas. Förslaget om vinstförbud i skolsektorn är därför enligt vår mening negativt. finns det en skyldighet för samhället att slå vakt om långsiktigheten och elevers rättssäkerhet i skolsektorn. En skola måste kunna garantera att de elever som antas till en utbildning också får fortsätta denna och inte lämnas vind för våg vid en eventuell konkurs. Fristående skolor ska därför åläggas att ha en ekonomisk buffert som säkerhet om skolan skulle komma på obestånd. Det ska då finnas medel att driva friskolan vidare till dess att kommunen får möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna denna buffert och se till att inga vinster tas ut förrän bufferten är säkrad. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 28 samt 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 6. Skolpengen bör ses över för att säkra lika villkor för alla huvudmän. Skolpengen, som ska fördelas lika oavsett om eleven väljer en eller en fristående skola, missgynnar fristående aktörer. I snitt får fristående skolor lägre ersättning per elev än kommunala skolor. Det beror delvis på socioekonomisk fördelning av resurser, vilket är bra eftersom resurser ska gå dit de behövs som mest, men det finns även skillnader som inte går att förklara. har kommunen ett särskilt ansvar för elevers skolplikt, vilket inte fristående huvudmän har. För att öka legitimiteten för systemet behöver skolpengens konstruktion garantera likabehandling. Det finns bl.a. problem med beräkningen då hänsyn inte tas till faktiska lokal- och administrationskostnader, vilket sänker nivån på skolpengen till fristående skolor. står dock bakom skolpengen som princip. Skolpengen är en förutsättning för det fria skolvalet. Men rättssäkerheten och de olika förutsättningar som råder mellan huvudmän kräver att skolpengen ses över för att säkra lika villkor för alla huvudmän. Bland annat behöver transparensen öka, systemet uppvisa en viss tröghet och kommuner ges tydligare nationella riktlinjer för att säkerställa beräkningen av skolpengen. Det behöver också införas ett mer rättvist och sammanhållet antagningssystem där kommunala och fristående huvudmän ges likvärdiga förutsättningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:286 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:617 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:2834 av (M) yrkande 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 28. Det bör utredas hur alla förskolor kan bli icke-konfessionella. Varje individ har själv rätt att välja livsåskådning och utöva den. Alla förskolor, oaktat huvudman, bör därför vara helt icke-konfessionella. Alla barn, oavsett familjernas tro eller värderingar, ska kunna mötas i förskolan. Alla föräldrar måste med förtroende kunna lämna sina barn till förskolan. Religiös eller annan ideologisk påverkan ska därför inte förekomma i förskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 16, 2019/20:926 av och (båda S), 2019/20:1267 av och (båda S), 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 12 och 13, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 20 och 21 samt 2019/20:3354 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3. Vi vill att Skolinspektionen ska få i uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med extra anpassningar och särskilt stöd. I Skolinspektionens granskningar av placerade barns skolgång framkommer bl.a. att många elever utan vare sig utredningar eller beslut följer en anpassad studiegång och får undervisning i en betydligt mindre omfattning än vad som föreskrivs i timplanen. vittnar om barn som förvägras sin rätt till utbildning. Det kan handla om barn som flyttas till ett familjehem i mitten eller slutet av en termin, vilket ofta resulterar i långvariga avbrott då både skola och socialtjänst ansett att de kan vänta tills en ny termin börjar. som många satsningar har gjorts för att förbättra samarbetet mellan , vårdnadshavare och skolan kvarstår det faktum att alltför många unga placerade elever lämnar skolan utan behörighet vare sig till gymnasiet eller högre studier. Information om elevernas skolbakgrund och kunskaper saknas ofta när de börjar en ny skola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 16 samt 2019/20:926 av och (båda S), 2019/20:1267 av och (båda S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 12 och 13, 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 20 och 21 samt 2019/20:3354 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3. Det behövs en ökad satsning på Skolinspektionen. Missförhållanden och en försämrad arbetsmiljö i skolan med ökad otrygghet har blivit allt vanligare . Därför är behoven av ökade insatser stora. Det behövs insatser där både elever och lärare och övrig skolpersonal ges bättre förutsättningar. Skolinspektionen har en viktig roll i att kontrollera att förhållandena är goda. Skolinspektionens rutiner som rör kravställning, kontroller, planering och uppföljning av åtgärder och besök behöver dock utvecklas och förstärkas. Flera skolverksamheter behöver kontrolleras oftare än vad som görs . Kravställningen i alla led ska förtydligas. Barn- och elevombudet bör avskaffas. Enligt Skolinspektionen ska Barn- och elevombudet objektivt utreda anmälningar om kränkande behandling, besluta i inkomna ärenden, informera om skollagens krav på nolltolerans mot kränkningar i skolan, ge skolorna råd om hur lagen ska användas, samarbeta med andra myndigheter och ombudsmän och företräda barn eller elever i domstol. Att Skolinspektionen och dess egna Barn- och elevombud i vissa fall bedömer ärenden helt olika innebär att myndigheten motarbetar sig själv. Skolinspektionen har en viktig roll och ska ges möjlighet att agera enhetligt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 12 och 13 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 20 och 21 samt 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 16, 2019/20:926 av och (båda S), 2019/20:1267 av och (båda S), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3354 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3. I arbetet med att skapa trygghet och studiero måste Skolinspektionen bli bättre på att följa upp de skolor som uppvisar brister när det gäller elevernas trygghet och studiero. Skolmyndigheterna måste agera tidigt för att stötta rektorer och lärare på dessa skolor. Skolinspektionens uppföljningar av dessa skolor måste därför förbättras. Det behöver genomföras en översyn av Barn- och elevombudets nuvarande uppdrag med målet att stärka lärarens roll och ändra anmälningssystemet till Skolinspektionen och Barn- och elevombudet så att en anmälan hanteras av huvudmannen först. är det många lärare och rektorer som inte vågar agera på grund av att de känner en oro för att bli anmälda eller få betala skadestånd. Det finns därför behov av att se över Barn- och elevombudets nuvarande uppdrag med målet att stärka lärarens roll. Det behövs en mer objektiv hantering av kränkningsärenden inom skolan som ger en större tillit till lärarnas agerande i deras yrkesroll. Anmälningar bör alltid i första hand göras till huvudmannen. Endast om anmälaren inte är nöjd bör anmälningen gå vidare till Skolinspektionen eller Barn- och elevombudet. Skolinspektionen gör vid sidan av sin vanliga tillsyn särskilda kvalitetsgranskningar. Problemet med dessa är bl.a. att de inte kan leda till några sanktioner för en skola med låg kvalitet. Inspektionen av skolor måste förbättras. Fokus måste först och främst ligga på kunskapsresultaten. Fungerande skolor med starka kunskapsresultat bör så långt som möjligt lämnas för sig själva så att de kan fortsätta bedriva sin verksamhet som de själva vill. Det är därför viktigt att inspektionerna är riskbaserade så att resurserna prioriteras till skolor med låga resultat. I syfte att snabbt fånga upp skolor innan situationen blivit för svår bör även skolor med tydligt fallande resultat prioriteras. Skolinspektionen ska därför främst inspektera skolans undervisningskvalitet, och det ska införas ett krav på att inspektionerna vägleds av och baseras på relevant och kvalitetssäkrad forskning. Skolor med låga kunskapsresultat måste ha en skyldighet att ta emot externt stöd av och Skolinspektionen. Om en inspektion konstaterar att utbildningskvaliteten i en skola inte håller måttet måste det finnas möjligheter att sätta in åtgärder. En skola där ledningen inte på egen hand lyckats vända utvecklingen kan behöva stöd i detta arbete. har bl.a. insatsen Samverkan för bästa skola, där de erbjuder särskilt tidsbegränsat stöd till utvalda skolor med låga kunskapsresultat. Liknande insatser borde användas även här.