bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Även övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och om godkännande av en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar –2023 som riktlinje för investeringar. Därutöver tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndiganden om dels borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut , dels annullering av utsläppsenheter förvärvade genom program för internationella klimatinsatser. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Statens budget inom utgiftsområde 20 Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvars-fördelningsbeslut Annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 20 anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 20 punkt 4 och avslår motionerna 2020/21:33 av i (SD), 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 6.1, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 12, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 34.1, 2020/21:3197 av m.fl. (V), 2020/21:3222 av m.fl. (SD), 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2020/21:3353 av m.fl. (M) yrkandena 1–12, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 20, 21 och 50 samt 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 8.1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 20 punkt 5. c) Godkännande av en investeringsplan godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 20 punkt 3. Reservation (SD) Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvars-fördelningsbeslut bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 20 punkt 1. Annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats . Utsläppsenheterna har förvärvats genom program för internationella klimat–insatser. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 20 punkt 2. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (V)*, (M)*, (SD), (S), (S), (SD), (C), (KD)* och (L). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Vidare behandlas , , och motionsyrkanden om anslag inom utgiftsområdet och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21 som återspeglar förslagen i partiernas anslagsmotioner. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. I betänkandet behandlas dessutom utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har lämnat en uppföljningsrapport om resultatredovisningen. Rapporten finns i bilaga 4. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till 16 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår miljö- och jordbruksutskottet för hur anslagen för utgiftsområde 20 ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Enligt 4 § klimatlagen (2017:720) ska regeringen lämna en klimatredovisning till . Redovisningen ska lämnas i budgetpropositionen och innehålla en redovisning av utsläppsutvecklingen, en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken som gått och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 i budgetpropositionen. Granskningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens klimatredovisning behandlas först och därefter regeringens resultatredovisning. Utskottet behandlar sedan de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 20. Slutligen behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen som avser bemyndigande om dels borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut , dels annullering av utsläppsenheter förvärvade genom program för internationella klimatinsatser. I bilagan till proposition 2012/21:1 utgiftsområde 20 lämnar regeringen årets klimatredovisning. Regeringen framhåller att klimatlagen ställer krav på innehållet i den klimatredovisning som regeringen är skyldig att ta fram . en redovisning av utsläppsutvecklingen en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. I propositionen redovisar regeringen att klimatredovisningen har tagits fram med stöd av ett underlag som lämnade till regeringen och anför att strukturen i klimatredovisningen i huvudsak följer klimatlagens krav på innehåll. Regeringen redogör först för utsläppsutvecklingen i och för de sektorer som ingår i etappmålen. Därefter beskriver regeringen de viktiga beslut om styrmedel och förändringar av styrmedel inom klimatpolitiken som har fattats – samt redovisar en bedömning av beslutens effekter på växthusgasutsläppen. Vidare redovisar regeringen hur utsläppen antas utvecklas mot etappmålen till 2020, 2030 och 2040 samt mot det långsiktiga målet till 2045 till följd av dessa beslut, utsläppsgap i förhållande till de klimatpolitiska målen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder. Regeringen redogör därefter för ytterligare åtgärder och aviserad politik som har potential att minska utsläppen så att klimatmålen kan nås. Regeringen beskriver också vilka andra viktiga klimatpolitiska beslut, förutom beslut om styrmedel, som har fattats och som kan komma att underlätta för kompletterande åtgärder på området. Regeringen anför avslutningsvis att den kommenterar de bedömningar och rekommendationer som presenterat i sin rapport . Utskottet behandlade regeringens första klimatredovisning i betänkande 2018/19:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utskottet konstaterade då att regeringen inte fullt ut uppfyllde kravet i klimatlagen om att klimatredovisningen ska omfatta en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder samt när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Regeringen uppgav att detta berodde på att budgetpropositionen lämnats av en övergångsregering. Vidare anförde utskottet att det är viktigt att den kommande regeringen i framtida budgetpropositioner kompletterar klimatredovisningen med vilka eventuellt ytterligare åtgärder den avser att vidta samt när och hur beslut om dessa åtgärder kan fattas. Utskottet ansåg även att den kommande regeringen bör utveckla klimatredovisningen när det gäller andra utgiftsområdens klimatpåverkan och bidrag till att minska utsläppen. Utskottet behandlade regeringens andra klimatredovisning i betänkande 2019/20:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Utskottet framhöll då att klimatredovisningen avsevärt förbättrats jämfört med föregående år. En förbättring som utskottet särskilt framhöll var att regeringen i större utsträckning redovisade vilka resultat genomförda insatser och åtgärder lett till samt i vilken mån dessa bidrar till att uppfylla klimatmålen. Utskottet framhöll att det är önskvärt att ännu fler resultat av insatser och åtgärder redovisas på detta sätt. Utskottet såg även positivt på att regeringen redovisade uppdaterade diagram utifrån samma struktur som i föregående års klimatredovisning eftersom det är bra för kontinuiteten i redovisningen. Utskottet framhöll vidare att det var svårt att få en överblick över de samlade totala effekterna av genomförda åtgärder och beslut. Enligt strukturen i klimatredovisningen redovisas utsläppsutvecklingen utifrån etappmålen och uppdelat per sektor där det är relevant. Eftersom vissa åtgärder och beslut påverkar utsläppen i flera sektorer redovisas dessa därmed på flera ställen, t.ex. åtgärder inom Klimatklivet. För att få en mer lättöverskådlig klimatredovisning bedömde utskottet i likhet med föregående år att regeringen skulle kunna överväga att presentera en sammanställning av de samlade klimateffekterna i en tabell. Utskottet framförde denna synpunkt även . Regeringen har tillsatt för att det bl.a. ska analysera hur målen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt samt granska och bedöma kvaliteten på de underlag och modeller som regeringen bygger sin politik på. I rådets uppgifter ingår att överlämna en rapport till regeringen med en bedömning av hur klimatarbetet och utsläppsutvecklingen fortskrider, en bedömning av hur regeringens politik är förenlig med klimatmålen samt myndighetens övriga analyser och bedömningar (5 § 1 förordningen [2017:1268] med instruktion för ). lämnade sin andra rapport (Klimatpolitiska rådets rapport ). Rådet anförde då att regeringens klimatredovisning endast delvis levde upp till kraven i 4 § klimatlagen. Rådet lyfte framför allt fram att regeringen inte bedömt hur besluten kan påverka utsläppen, vilka åtgärder som kan behövas och när och hur regeringen avser att fatta beslut om sådana åtgärder. Vidare noterade rådet regeringens snäva tolkning av klimatpolitik och att klimatredovisningen presenterades som en underbilaga till budgetpropositionen för utgiftsområde 20. Utskottet konstaterade i denna del att regeringen i klimatredovisningen hade redovisat delar av rådets utlåtande, men att regeringen inte hade bemött rådets utlåtande om på vilken nivå klimatredovisningen bör redovisas. Utskottet noterade också att regeringen inte hade bemött de synpunkter som rådet hade lämnat. Utskottet anförde i denna del att det vore värdefullt om regeringen redovisar rådets hela utlåtande och bemöter de synpunkter som rådet lämnar. lämnade rådet sin tredje rapport (Klimatpolitiska rådets rapport ). Rådet bedömer att inte heller klimatredovisningen uppfyller klimatlagens krav på redovisning av vad besluten kan betyda för växthusgasutsläppen. I likhet med föregående år noterade rådet även den snäva tolkning regeringen gör av klimatpolitik och att klimatredovisningen presenterades som en underbilaga till budgetpropositionen för utgiftsområde 20. Rådet har i sina redovisningar till regeringen (Klimatpolitiska rådets rapporter och 2020) lämnat rekommendationer om bl.a. regeringens ledarskap och styrning. Exempelvis rekommenderar rådet i sin rapport att regeringens klimatpolitiska handlingsplan följs upp i regeringens klimatredovisning. Regeringen har i klimatredovisningen till redovisat dessa rekommendationer. I klimatredovisningen kommenterade inte regeringen rådets rekommendationer i sak. Utskottet framhöll i förra årets behandling av klimatredovisningen (bet. 2019/20:MJU1) att det vore ett värdefullt bidrag till den fortsatta diskussionen om klimatpolitiken om regeringen i klimatredovisningen också redovisade sin bedömning av Klimatpolitiska rådets rekommendationer i förhållande till det klimatpolitiska ramverket. biföll den klimatpolitiska handlingsplan som regeringen i enlighet med kraven i 5 § klimatlagen överlämnat till (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Handlingsplanen går igenom hur klimatpolitiska arbete bör drivas, vilka åtgärder som har beslutats tidigare och vilka åtgärder som är planerade för att nå uppsatta klimatmål. Av handlingsplanen framgår bl.a. att klimatpolitiken ska integreras i fler politiska områden, att all relevant lagstiftning ska ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag och att regeringen vid behov ska se till att andra samhällsmål omformuleras så att de är förenliga med klimatmålen. inrättade regeringen ett klimatkollegium för att samordna och inrikta genomförandet av handlingsplanen samt följa upp regeringens arbete med att nå klimatmålet. Utskottet vill börja med att framhålla att beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320) som omfattar nya klimatmål, en klimatlag och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. Av klimatlagen framgår att regeringen ska presentera en årlig klimatredovisning i budgetpropositionen och att redovisningen ska omfatta utsläppsutvecklingen, de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder inom klimatpolitiken och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Utskottet noterar att när det gäller beräknade effekter av viktiga beslutade styrmedel och förändringar av styrmedel inom klimatpolitiken –redovisar regeringen en sammanfattning av de kvantifierade effektbedömningarna i tabell 1 i klimatredovisningen, vilket är i linje med det önskemål som utskottet uttryckte i förra årets budgetbetänkande. Regeringen uppger vidare att den avser att återkomma med bedömningar av aviserade styrmedel och åtgärdernas klimateffekter när ytterligare åtgärder har beslutats. I klimatredovisningens tabell 2 redovisar dock regeringen redan nu uppskattade effekter av några av de förändringar som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet anser att tabellerna har förbättrat klimatredovisningen och ser fram emot ytterligare utveckling av effektbedömningarna i kommande klimatredovisningar. Utskottet noterar vidare att strukturen i klimatredovisningen har förändrats jämfört med tidigare klimatredovisningar och att den i huvudsak följer klimatlagens krav på innehåll. Bland annat har kapitlet om internationellt klimatarbete tagits bort, medan t.ex. ett kapitel om beslut och beslutens effekt på utsläppen tillkommit. Alla diagram utom tre som fanns med tidigare finns med även , dock med vissa justeringar som t.ex. ändrat startdatum, ändrad ordning i sektorerna och nya scenarier. Utöver det redovisas sex diagram som inte fanns med i förra årets klimatredovisning, t.ex. utsläpp av växthusgaser från jordbruket, fördelat per utsläppskälla. Utskottet ser positivt på regeringens arbete med att utveckla klimatredovisningens struktur och presentation av data. Utskottet påminner om värdet av en viss kontinuitet i redovisningen av klimatutvecklingen. Utskottet är mycket positivt till att regeringen i årets klimatredovisning, till skillnad från , har sammanfattat och kommenterat de rekommendationer som lämnade . I Klimatpolitiska rådets rapport upprepar rådet också sin uppfattning om placeringen av regeringens klimatredovisning. Där framkommer att rådet anser att klimatredovisningen, på samma sätt som finansplanen, bör redovisas på en anslagsövergripande nivå eftersom klimatfrågan berör alla politikområden. Utskottet konstaterar att regeringen i årets klimatredovisning inte har redovisat eller bemött klimatpolitiska rådets uppfattning i det avseendet, vilket enligt utskottet vore önskvärt. Utskottet noterar vidare att regeringen har inrättat ett klimatkollegium som leds av statsministern och som består av miljö- och klimatministern, näringsministern, finansministern, finansmarknads- och bostadsministern, energi- och digitaliseringsministern, infrastrukturministern och landsbygdsministern. Utskottet anser att detta kollegium i sin sammansättning spänner över de flesta politikområdena och att det är ett steg i rätt riktning för att involvera alla politikområden. Utskottet välkomnar vidare att regeringen avser att utveckla arbetet med effektutvärderingar av förslag som presenteras i regeringens klimatpolitiska handlingsplan trots att detta är svårt, och utskottet ser fram emot att ta del av dessa i framtida klimatredovisningar. Som framgår av proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för ska klimatredovisningen vara ett sektorsövergripande dokument som återspeglar de samlade klimateffekterna av alla utgiftsområden. Utskottet noterar att utsläpp av växthusgaser redovisas i resultatredovisningarna för vissa utgiftsområden. finns det i årets klimatredovisning ingen redovisning av utsläpp uppdelat per utgiftsområde. I budgetpropositionen redovisas i likhet t.ex. bygg- och fastighetssektorns utsläpp av växthusgaser inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Utskottet konstaterar att dessa utsläpp inte går att utläsa av klimatredovisningens diagram över utsläpp av växthusgaser i sektorer som omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning (Effort Sharing Regulation, ESR). Enligt utskottet borde utsläppen i den mån det är möjligt även redovisas uppdelade per utgiftsområde i klimatredovisningen. Avslutningsvis noterar utskottet att regeringen i årets budgetproposition har publicerat en miljöbilaga (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m., bilaga 5) som har till syfte att belysa perspektiv som inte behandlas mer utförligt i resultatredovisningen för utgiftsområde 20 och den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen. Årets miljöbilaga fokuserar på hur klimatförändringarna kan påverka makroekonomin. Utskottet ser positivt på att regeringen valt att redovisa sådana närmare analyser i budgetpropositionen och att det görs på en anslagsövergripande nivå. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Som en del i miljö- och jordbruksutskottets löpande uppföljning beslutade utskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prot. 2019/20:45). Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Arbetet med uppföljningen har tagit sin utgångspunkt i de mål för utgiftsområde 20 som har beslutat om och det sätt på vilket regeringen redovisar resultat i förhållande till målen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har även följt upp vad som har hänt med anledning av utskottets tidigare löpande och fördjupade uppföljningar samt det som utskottet anförde om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 . Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområdet redovisas i bilaga 4 till detta betänkande. Av budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård framgår att målen för miljöpolitiken är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet. – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen – miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De 16 miljökvalitetsmål som har beslutat är följande: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv Regeringen har beslutat om etappmål inom miljömålssystemet. har beslutat etappmål som bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Sammantaget finns nu 20 etappmål med målår som sträcker sig till 2019 eller . Övriga etappmål är enligt regeringen slutredovisade i tidigare budgetpropositioner. Etappmålen är målövergripande och kan bidra till både Generationsmålet och flera miljökvalitetsmål. För att miljömålen ska kunna nås behöver enligt regeringen miljö och klimat integreras och åtgärder vidtas i alla relevanta politikområden. Miljömålen utgör den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är därför också en viktig utgångspunkt för genomförandet av Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. Miljömålen utgör den nationella implementeringen av Agenda 2030:s miljörelaterade mål och delmål. Arbetet för att nå miljömålen bidrar enligt regeringen även till att nå andra mål i Agenda .