bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Höjningen avser satsningar på att utöka karriärtjänstreformen till att också innefatta förskollärare och bygga fler vägar in i förskolläraryrket via en kompletterande pedagogisk utbildning samt satsning på fler vägar till läraryrket genom Teach for . Innebörden av motionärernas anslagsförslag framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 12 föreslår motionärerna för införandet av en ny kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. I yrkande 13 föreslår motionärerna för att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta sig in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka. I kommittémotion 2020/21:3108 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en sänkning av anslaget 2:29 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med för minskad kostnad för administration genom sammanslagning med . Motionärerna föreslår en sänkning av anslaget 2:59 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med för minskad kostnad för administration genom sammanslagning med . I enlighet med förslag om samlat anslag föreslås en höjning av anslaget 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med . Anslaget 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå sänks med motsvarande belopp. Motionärerna föreslår en höjning av anslaget 2:53 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med och en sänkning av anslaget 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med samma belopp. Vidare föreslår motionärerna en höjning av anslaget 2:55 Kungl. : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med och en sänkning av anslaget 2:56 Kungl. : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med samma belopp. Motionärerna föreslår en höjning av anslaget 2:57 Kungl. i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med och en sänkning av anslaget 2:58 Kungl. i : Konstnärlig forskning och utbildning på Forskarnivå med samma belopp. Ett liknande förslag om att öka anslagen till den högre utbildningen föreslås i kommittémotion 2020/21:1932 yrkande 5. Därutöver föreslår motionärerna att tre nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:8 Ökad lärartäthet och fler undervisningstimmar högre utbildning tillförs för en ökning av antalet undervisningstimmar inom vissa högre utbildningar, anslaget 99:9 Avskaffat produktivitetsavdrag tillförs för ett avskaffande av produktivitetsbidraget och anslaget 99:10 Nationella prov i lärarutbildningen tillförs för införande av nationella prov inom lärarutbildningarna. I partimotion 2020/21:3190 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med för att fler studenter med funktionsnedsättningar ska ha möjlighet att göra högskoleprovet. Vidare föreslås en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . Anslaget höjs med för att stärka kvaliteten på högre utbildning och med för fler utbildningsplatser inom . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet med för studentkårerna i syfte att öka tryggheten för studenter på lärosätena. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en höjning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med för fler utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor. Ett liknande förslag finns i yrkande 83 i kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. (KD). Inledningsvis vill utskottet framhålla att ska vara en ledande kunskapsnation och att både utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Ett starkt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet ökar välfärdens och näringslivets tillgång till välutbildad personal och ger människor ökad trygghet och fler möjligheter i livet. Flera yrkanden rör frågor om kompetensförsörjningen av förskollärare, lärare och vårdpersonal. Utskottet noterar att en rad åtgärder har genomförts för att stärka kompetensförsörjningen av förskollärare, lärare och vårdpersonal. I budgetpropositionen framgår det att regeringen genomfört en rad åtgärder för att möta det stora behovet av utbildad personal, öka intresset för lärarutbildningarna och öka antalet behöriga lärare. Utskottet kan även konstatera att regeringen inlett ett arbete med att skapa fler vägar till läraryrket genom bl.a. kortare ämneskurser och påbyggbara kurser så att det kan skapas effektiva och ändamålsenliga utbildningsvägar till lärar- och förskollärarexamen. slutredovisades på ett uppdrag att lämna förslag på åtgärder för ökad kvalitet i lärarutbildningen samt åtgärder för att underlätta för fler att bli lärare (/03432/UH). Utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill påminna om att regeringen fortsätter utbyggnaden av högskolan och prioriterar att bygga ut utbildningar för verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens. Bland annat har vårdutbildningar, förskollärarutbildningen och lärarutbildningarna byggts ut. pågår även en utbyggnad av läkarutbildningarna. Utbyggnaderna av dessa utbildningar fortsätter att utgöra en viktig utgångspunkt för arbetet för bättre kompetensförsörjning. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsas på utbyggnad av högskolan inom bristyrken. Vidare föreslås satsningar på för att permanent bygga ut yrkeslärarutbildningen, satsningar på för att utöka den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU), satsningar på för att förlänga satsningen för att stärka möjligheterna till validering inom KPU och satsningar på för att förstärka vidareutbildning av lärare och förskollärare (). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om en utbyggnad och förlängning av den särskilda satsningen på livslångt lärande och omställning med och regeringens förslag om att satsa på att ge bättre tillgång till distansutbildning . Utskottet ser inte något skäl att vidta ytterligare åtgärder. När det gäller frågan om nationella prov i lärarutbildningarna vill utskottet anföra följande. Regeringen har infört en möjlighet för höjda antagningskrav till lärarutbildningen (pressmeddelande , ). Regeringen har beslutat om en förordningsändring som ger statliga universitet och högskolor möjlighet att ställa krav på lämplighet som särskild behörighet för antagning till förskollärarutbildningen, grundlärarutbildningen och ämneslärarutbildningen. Beslutet bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Ändringen i högskoleförordningen (1993:100) träder i kraft och tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter . Genom höjda antagningskrav anser utskottet att det torde bli högre kvalitet i lärarutbildningen. Ett antal yrkanden rör frågor om medel till lärosätenas anslag för utbildning och forskning liksom medel för vissa särskilda utgifter. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att satsa på en fortsatt utbyggnad av högskolan. I detta ingår bl.a. bristyrkesutbildningar och utbyggnad av utbildning på avancerad nivå. Vidare föreslår regeringen en förstärkning av universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning, de s.k. basanslagen, med . Medel satsas även på att stärka och rusta studenthälsovården för att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa och på att stärka kvalitet i distansutbildningen. När det gäller frågor om medel till anslag för utbildning och forskning framgår i budgetpropositionen att samtliga ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer föreslås räknas upp med pris- och löneomräkningen på . När det gäller frågan om kvalitetsförstärkningar till lärosätena framgår i regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor att den särskilda höjningen av ersättningsbeloppen ska användas för kvalitetsförstärkande åtgärder. Medlen avsatta för humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap ska i första hand användas för att införa fler lärarledda timmar på utbildningar inom dessa områden. Detta inkluderar fler lärarledda timmar i lärarutbildningarna. Utskottet vill påminna om att () har rapporterat att lärosätena genomfört många olika åtgärder för att höja kvaliteten i utbildningarna samt inom verksamhetsförlagd utbildning till följd av regeringens senaste satsning på kvalitetsförstärkning. Vidare anges att granskningarna av utbildningar på forskarnivå enligt UKÄ har bidragit till en högre kvalitet inom de granskade utbildningarna. Utskottet anser att regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom området Universitet och högskolor är väl avvägda. Utskottet kan också konstatera att det pågår en rad initiativ som regeringen tagit eller avser att ta inom området och vill inte föregripa detta arbete. Sammanfattningsvis har utskottet här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom området Universitet och högskolor och att avstyrka samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt (se utskottets förslag i avsnitt 2 om statens budget inom utgiftsområde 16). Omfattning, mål och resultatanalys Området Forskning omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap, forskningsinformation samt forskningsetik. Anslagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , , , och oredlighet i forskning som inrättades . uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna i forskning och utveckling (FoU) skulle uppgå till av BNP 2010. Det svenska nationella målet för FoU inom ramen för 2020-strategin är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020 (prop. 2010/11:100). De offentliga avsättningarna 2019 för FoU beräknas uppgå till av BNP. Tillsammans med näringslivets avsättningar om avsattes därmed av BNP till FoU 2019. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar upp mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt (prop. 2016/17:50). Det finns tre uppföljningsbara delmål till det övergripande målet: – ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. – En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten öka – Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Målen inbegriper även forskningspolitik inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 20 Allmän miljö- och naturvård, 23 Areella näringar, landsbygd samt 24 Näringsliv. Regeringen redovisar resultaten inom området och drar bl.a. följande slutsatser (avsnitt 6.4 i propositionen). –2020 har de statliga anslagen för forskning och utveckling ökat med ca i löpande priser. Den ökade svenska finansieringen har resulterat i en ökning av den vetenskapliga produktionen men ökningen är mindre än i jämförbara länder. Den vetenskapliga synligheten, mätt som antal artiklar som citeras bland de mest citerade, har inte heller ökat. Regeringen bedömer att uppdrag utifrån regeringens satsningar på forskning för att möta samhällets behov har genomförts väl och med hög kvalitet. De nationella forskningsprogrammen är etablerade, och resultaten både vad gäller struktur och forskningsprojekt redovisas i särskilda rapporter. Denna organisation av forskningsstöd kan tjäna som modell för kommande forskningssatsningar. Regeringen ser positivt på de tidigt initierade satsningarna från och i samarbete med universiteten för att på flera sätt möta covid-19-pandemins utmaningar. Majoriteten av lärosäten har inte nått upp till sina rekryteringsmål för nyrekryterade kvinnliga professorer, vilket motiverar fortsatta mål och eventuella ytterligare åtgärder. har andelen kvinnor ökat inom samtliga anställningskategorier som föregår professorsanställningar, förutom meriteringsanställningar på totalnivå. När det gäller beviljandegraden vid ansökningar om bidrag hos är den i princip jämn mellan män och kvinnor. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass, vilket bl.a. illustreras av att och svenska aktörer är efterfrågade i internationella och bilaterala rymdsamarbeten. Anläggningarna ESS och stärker som kunskapsnation och kan ge kraftfullt stöd till arbetet med FN:s hållbarhetsmål i Agenda . Regeringen bedömer dock att fortsatta åtgärder behövs för att öka kunskapen om anläggningarna ESS och och därmed kunna nå flera användargrupper. Det är angeläget att arbetet för ett öppet vetenskapssystem utvecklas, följs upp och analyseras. Den offentliga förvaltningens förmåga att arbeta med datadriven innovation och öppen data behöver fortsätta att utvecklas. Regeringen redovisar behandlingen av ett tillkännagivande om rymd (avsnitt 6.3 i propositionen). har tillkännagett att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till (bet. 2018/19:UbU3 punkt 2, rskr. 2018/19:45). Regeringen redovisade vad som hade gjorts med anledning av den svenska rymdstrategin i budgetpropositionen och avser att återkomma med utvärderingar av de långsiktiga strategiska målen i rymdstrategin i kommande budgetpropositioner. Regeringen bedömer därmed att tillkännagivandet är tillgodosett och att det därmed får anses slutbehandlat. För att befästa position som ledande forskningsnation krävs enligt regeringen fortsatta satsningar och stärkt kvalitet inom svensk forskning. Regeringen kommer presentera en samlad proposition för att peka ut den forskningspolitiska inriktningen, vilken även berör frågor om högre utbildning och innovation. I budgetpropositionen föreslår regeringen att de statliga anslagen för forskning och innovation bör öka med 2021. , 2023 och 2024 beräknas satsningarna till , respektive . Utöver forskningssatsningar inom utgiftsområde 16 finns också satsningar beskrivna inom utgiftsområdena 9, 20, 23 samt 24. står inför en rad stora samhällsutmaningar både nationellt och globalt. Prioriterade samhällsutmaningar är klimat och miljö, hälsa och välfärd, kompetensförsörjning och omställning, digitalisering samt ett demokratiskt och starkt samhälle. Samhällsutmaningarna och de forskningssatsningar som regeringen föreslår kommer att presenteras närmare i den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Regeringen redogör för ett antal satsningar inom området samt hänvisar till forskningssatsningar inom andra utgiftsområden (avsnitt 6.5 i propositionen). En förstärkning av resurserna till Rymdstyrelsen föreslås för forskning och innovation som bygger på dataexploatering för att möta klimatförändringarna och de globala målen för hållbar utveckling. Forskningskompetens behöver byggas upp inom primärvården. Likaså behöver forskning som bidrar till omställningen till s.k. precisionsmedicin stärkas. Vidare är bättre nyttjande av hälsodata för forskning och innovation en grundförutsättning för att medicinsk forskning och life science ska fortsätta att utvecklas och för att ska vara internationellt konkurrenskraftigt inom dessa områden framöver. Covid-19-pandemin har visat på vikten av fortsatta satsningar på forskning om virus och pandemier samt äldreforskning. Kompetensförsörjningen till svensk välfärd är av största vikt. För att stärka kvaliteten på högskoleutbildningar med inriktningen mot skola och hälso- och sjukvård är det angeläget med insatser för att öka tillgången på forskarutbildade lärare på dessa utbildningar. Regeringen anser därför att forskarskolor för ökad forskningsanknytning inom lärar- och vårdutbildning samt praktiknära forskning för ökad vetenskaplighet inom skolan bör prioriteras. Det är vidare viktigt med en stark kunskapsbas inom humaniora och samhällsvetenskap för att kunna möta samhällsutmaningarna. Den pågående digitaliseringen och utvecklingen av ny teknik innebär en omfattande förändring i och globalt. Vidare har covid-19-pandemin visat på både de möjligheter och de utmaningar som digitaliseringen medför. Den digitala utvecklingen har också förändrat förutsättningarna för hur högre utbildning och forskning bedrivs, tillgängliggörs och används. Det finns även behov av forskning om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser. För att ska tillhöra de främsta länderna på att använda digitaliseringens möjligheter och även vara ledande i utvecklingen av nya teknologier behöver också vara ledande på cyber- och informationssäkerhet. De senaste årens utveckling i och omvärlden har kommit att innebära krävande utmaningar inom det brottsförebyggande, brottsbekämpande och trygghetsskapande arbetet. Den socioekonomiska segregationen är utbredd och ökar. För att stärka förmågan att möta utmaningar för ett demokratiskt och starkt samhälle finns behov av ökad forskning och tydligare tillämpning inom dessa områden. Offentliga investeringar i nationell infrastruktur möjliggör nya upptäckter, skapar nya jobb och stärker konkurrenskraft. Behoven av avancerad forskningsinfrastruktur ökar inom de flesta områden. I syfte att skapa vetenskaplig förnyelse, trygga vetenskaplig bredd och ge förutsättningar för vetenskapliga genombrott bör fri forskning prioriteras. Regeringen anger vidare att föreslagna ökningar av de s.k. basanslagen till lärosätena syftar till att lärosätena långsiktigt och i högre utsträckning bl.a. ska kunna göra strategiska forskningsprioriteringar, ta ansvar för forskningsinfrastruktur samt framgångsrikt kunna delta i och medfinansiera större EU-program. Regeringen föreslår 13 anslag inom området Forskning om sammanlagt . Åtta anslag om avser förvaltningsutgifter för myndigheter: 3:3 : Förvaltning, 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning, 3:6 , 3:7 Kungl. , 3:8 , 3:10 , 3:11 och 3:12 oredlighet i forskning. Fem anslag om sammanlagt avser utgifter för statliga bidrag: 3:1 : Forskning och forskningsinformation, 3:2 : Avgifter till internationella organisationer, 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet, 3:9 Sunet och 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Regeringen föreslår bemyndiganden för anslagen 3:1 : Forskning och forskningsinformation, 3:2 : Avgifter till internationella organisationer och 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. Nedan sammanfattas regeringens budgetförslag för forskning (avsnitt 6.6 i propositionen). I propositionen redovisas under varje anslag anslagsutvecklingen i en tabell: utfall och anslagssparande , anslag och utgiftsprognos , regeringens förslag och regeringens beräkning av anslaget . För varje anslag anger regeringen också det tänkta ändamålet. Under respektive anslag återfinns regeringens närmare överväganden med förslag till anslagsnivå och beräknad anslagsnivå. I tabellen Förändringar av anslagsnivån framgår om anslagsförändringen är en följd av pris- och löneomräkning, överföring till eller från andra anslag och/eller beslut om en ökning eller minskning av anslaget. Under anslagen för , och återfinns en budget för avgiftsbelagd verksamhet. Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för stöd för forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forskningsinfrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source ESS, efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 6 . Inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska propositionen, som regeringen avser att presentera , föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt 2021. I detta belopp ingår bl.a. en tillfällig förstärkning av bidraget till European Spallation Source (ESS) på . Vidare beräknar regeringen att anslaget ökas med 2022 och 2023 med anledning av den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för en tvärvetenskaplig forskningssatsning inom psykiatriområdet. Satsningen finansieras genom att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Regeringen beräknar att denna satsning kvarstår . Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera en ökning med till anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer och till anslaget 3:3 : Förvaltning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 21 2022–2031. Skälen för detta förslag är följande. Den grundforskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar för vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Vidare tillkommer de åtaganden som följer av inrättandet av konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur, European Spallation Source (ESS). påbörjade ESS den s.k. initiala driften, vilket innebär att anläggningen kommer att testas för driftsättning. Den initiala driften beräknas pågå –2025. kostnad för konstruktionen –2025 beräknas till priser och kostnaden för den initiala driften beräknas till ca priser. har betalat sammanlagt för konstruktion och initial drift. Bemyndiganden om bidrag till European Spallation Source (ESS) Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). Skälen för regeringens förslag är följande. Konstruktionen av ESS påbörjades och anläggningen beräknas stå helt färdig 2025. Enligt vad som presenterades i tidigare forskningspropositioner (prop. 2008/09:50 och prop. 2012/13:30) anvisades och ytterligare anvisades för att finansiera ESS. Vidare överfördes och ytterligare till forskningsanslag för finansieringen av ESS. Fram har betalat ca för konstruktion och initial drift, varav ca från forskningsanslag, ca från Lunds universitets forskningsanslag samt från läns landsting (). Statliga garantier för överbryggningslån Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för överbryggningslån till European Spallation Source (ESS) för initial drift och färdigställande av den europeiska spallationskällan. Kreditgarantin får uppgå till högst och gäller som längst . Skälen för regeringens förslag är följande. Europeiska kommissionen beslutade att inrätta ESS. För att klara finansieringen under den mest intensiva fasen i projektet, då tillfällig likviditetsbrist kan uppstå, bemyndigades regeringen i budgetpropositionen en garanti på högst för ett överbryggningslån för konstruktion av ESS. Detta bemyndigande gällde som längst . Denna garanti förlängdes till 2025 i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1). behövs en ny garanti i och med att den nuvarande garantin endast gäller för konstruktion och inte för den initiala driften, dvs. att anläggningen igångsätts parallellt med den avslutande delen av konstruktionsfasen. Kostnaden för den initiala driften delas av alla medlemsländer, men en likviditetsbrist kommer dock att uppstå till följd av att betalningarna sker i en långsammare takt än behovet av medel. Även andel av kostnaden betalas i en långsammare takt än behovet. Storleken på ett nytt lån uppskattas till ca avseende den initiala driften.