bet · H701TU5 · 2020-01-24 00:00:00 — Utskottet vill inledningsvis påminna om att möjligheten till en anslutning till ett allmänt kommunikationsnät för telefoni eller grundläggande internetåtkomst omfattas av den s.k. samhällsomfattande tjänsten, vilket framgår av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK). Vad den samhällsomfattande tjänsten närmare innebär regleras i lagens kapitel 5. Utskottet understryker att anslutningsmöjligheten därmed är att betrakta som en rättighet som en operatör inte utan vidare kan avbryta. De operatörer som äger nätinfrastruktur får dock göra förändringar i dem så länge de följer avtalsvillkoren för abonnemanget. PTS informerar på sin webbsida berörda konsumenter om att delar av det gamla, fasta telefonnätet, som till stora delar ägs av , gradvis ersätts med fiber eller mobil teknik. Det innebär att i vissa områden exempelvis ersätter vanlig fast telefoni med lösningar via mobilnätet, och bredband via telejacket (ADSL) med fiber eller mobilt bredband. I vissa områden kan det också vara så att konsumenten behöver vända sig till en annan operatör än för att få bredband eller telefoni. Telias förändringar påverkar även operatörer som hyr in sig i företagets nät. överlämnade ett dokument till PTS som beskriver arbetsprocessen. tillhandahåller kompletterande information om förändringarna på sin webbplats. Utskottet konstaterar i sammanhanget med tillfredsställelse att PTS i sitt regleringsbrev på nytt fått ett uppdrag att följa upp och redovisa tillgången till ersättningslösningar för telefoni och bredband för hushåll och företag som berörs av den pågående avvecklingen av kopparnätet samt vilka informationsinsatser som genomförs. Uppdraget ska redovisas till . Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:117) om möjligheten att införa ett tvång eller en garanti för att kopparnätet inte tas bort innan en fungerande mobiltäckning eller fiberutbyggnad finns på plats, informerade statsrådet bl.a. om att i de områden där avvecklar sitt kopparnät finns det oftast möjlighet att skaffa tillgång till telefoni och bredband via olika trådlösa lösningar. Det kan exempelvis röra sig om satellit eller mobila lösningar med riktantenn, eller genom fiberanslutning där sådan finns. Statsrådet påpekade att bredbandslösningar som erbjuds i fast punkt har betydligt bättre mottagning och kapacitet än ett vanligt mobilabonnemang. Vidare påminde statsrådet om att regeringen beslutade att höja nivån för funktionell tillgång till internet från /s till /s. I samband med det gav regeringen i uppdrag att se till att fasta hushåll och företag som saknar tillgång till telefoni och/eller bredbandsuppkoppling om /s har möjlighet att få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång, ett initiativ som utskottet för övrigt har välkomnat. Det är i första hand marknaden som ska erbjuda telefoni och bredband till hushåll och företag. kan det för ett mycket litet antal hushåll uppstå en situation där marknaden inte kan tillgodose behoven. I vissa fall kan därför PTS gå in och säkra telefoni genom upphandling. Det rör sig dock om undantagsfall och det är mycket få hushåll som inte kan få telefoni genom någon av de vanliga operatörerna. Utskottet noterar att har PTS upphandlat telefoni till ett tiotal hushåll i landet. Utskottet konstaterar också att marknadsaktörerna vid sidan av det fasta telefonnätet erbjuder flera alternativa tekniska lösningar som ger bredband och telefoni. Dessa marknadserbjudanden finns tillgängliga även i mer glest befolkade områden. PTS understryker att man som konsument har ett eget ansvar att säkerställa sitt behov av bredband och telefoni. Man kan därför behöva kontakta flera leverantörer, och kanske också utvärdera olika lösningar. För de allra flesta finns minst tre leverantörer att välja bland. Utskottet påminner avslutningsvis om att beslutade om att i rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur ansvariga aktörer ska kunna erbjuda ett likvärdigt alternativ till det kopparbaserade accessnätet (kopparnätet) innan det kopplas bort (bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360). Regeringen understryker mot bakgrund av detta i budgetpropositionen att kopparnätet ägs av och att det därmed är bolaget som avgör vilka delar av nätet som ska avvecklas. Det är styrelsen och ledningen för som inom ramen för aktiebolagslagen (2005:551) ansvarar för och sköter bolagets verksamhet, vilket inkluderar driften av kopparnätet. Som minoritetsägare i kan den svenska staten inte påverka Telias erbjudande av nättjänster eller utöva ett inflytande som står i strid med det aktiebolagsrättsliga vinstintresset. Regeringen påminner också om att PTS följer arbetet med avvecklingen av kopparnätet och har bl.a. beslutat att ska informera samlokaliserade operatörer om kommande nedläggning i förväg, vilket underlättar för dessa att planera investeringar och nätutbyggnad. Vidare påminner regeringen om de befintliga skyddsreglerna i LEK som syftar till att alla hushåll och fasta driftställen ska ha tillgång till samhällsomfattande tjänster. Med detta anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet inser till fullo att det ibland är nödvändigt att byta ut gammal teknik mot nya lösningar men betonar att det är viktigt att det görs på ett sätt som minimerar den olägenhet som kan drabba den enskilde. Utskottet ser därför positivt på det arbete som görs av berörda parter och på den uppföljning som PTS har ansvar för när det gäller olika ersättningslösningar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:613 (SD) yrkande 12, 2019/20:1073 (M), 2019/20:2746 (L) yrkande 19, 2019/20:3246 (C) yrkande 43 och 2019/20:3342 (L) yrkande 11. Utnyttjande av digital infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tillgängliggöra statlig digital infrastruktur. Utskottet hänvisar till de åtgärder som har vidtagits för att tillgängliggöra den infrastruktur som vissa statliga aktörer förfogar över och de möjligheter som lagstiftningen erbjuder för att underlätta tillgången till bredbandsinfrastruktur. Jämför reservation 12 (M) och 13 (C). m.fl. (M) vill i kommittémotion 2019/20:2718 yrkande 33 att de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggörs för marknaden som hänsyn ska tas till nationella säkerhetsintressen. Motionärerna pekar på att , och ytterligare några statliga aktörer förfogar över landsomfattande fibernätverk som i huvudsak utnyttjas för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintlig infrastruktur skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband enligt motionärerna. I kommittémotion 2019/20:3263 efterlyser m.fl. (C) i yrkande 27 att de investeringar som görs i infrastruktur som fiber och måste vara tillgängliga för alla parter oavsett vem som äger infrastrukturen. Motionärerna påpekar att nekas ofta andra aktörer att hyra fiber av fiberägare, något som också uppmärksammades av 2019. Motionärerna föreslår att PTS såsom ansvarig myndighet måste komma med förslag om hur vidare utbyggnad av fiber kan ske på ett så samhällsekonomiskt effektivt sätt som möjligt, med hänsyn tagen till olika in- och utelåsningseffekter som kan finnas på marknaden. Med anledning av vad som tas upp i motion 2019/20:1827 (M) yrkande 33 vill utskottet inledningsvis påminna om att Utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur i betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) framhåller att en rad statliga aktörer som är verksamma på den nationella kommunikationsmarknaden disponerar över ett unikt och omfattande kanalisationsutrymme som sträcker över långa avstånd längs med järnvägar, kraftledningar och det nationella vägnätet. Vidare framhålls att denna resurs har bidragit till utvecklingen på marknaden eftersom nya aktörer har fått tillgång till infrastruktur på nya platser som ett alternativ till den som förfogat över. I betänkandet lämnas ett antal förslag om hur samordning av statens bredbandsinfrastruktur kan ske samt om hur utbudet av statligt ägd fiber och kanalisation kan ökas och tillgängliggöras för bredbandsbyggare. Utredningens förslag har beretts inom , och utifrån förslagen har regeringen i den nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 beslutat om hanteringen av . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22) anger regeringen att kommer att inleda reinvesteringar i och utökningar av den befintliga optoanläggningen längs järnvägen samt längs delar av det statliga vägnätet. Den överkapacitet som uppstår kan komma att erbjuda andra aktörer. De anpassningar som görs bör enligt regeringen genomföras så att det underlättar sammankoppling med annan optofiberinfrastruktur som rådighet över den egna optofiberinfrastrukturen säkerställs och behoven för det civila försvaret och totalförsvaret värnas. Utskottet är positivt till detta och noterar också i sammanhanget att meddelade att myndigheten i sitt regleringsbrev fått instruktioner av regeringen för försäljning av nätkapacitet. I fortsättningen ska bara tillhandahålla tjänster i fibernätet där ingen annan leverantör finns tillgänglig, erfar utskottet. Utskottet vill också peka på att det framgår av regleringsbrevet för att verket ska driva ett kostnadseffektivt elektroniskt kommunikationsnät för tele- och datakommunikation och att det på affärsmässiga grunder ska göra tele- och kommunikationsnätet tillgängligt på konkurrensneutrala och skäliga villkor för aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer. Vidare ska affärsverket i sin verksamhet samråda med () och samverka med aktörer som tillhandahåller elektroniska kommunikationer vad gäller anläggning av tele- och kommunikationsnät. I motion 2019/20:3263 (C) yrkande 27 efterfrågas initiativ från PTS för att åstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av bredband. Utskottet vill därför framhålla att det framgår av PTS regleringsbrev att myndigheten ska verka för att främja bredbandsutbyggnad i alla delar av landet i enlighet med regeringens bredbandsstrategi. PTS ska även fungera som expertmyndighet och verka för ett samordnat agerande för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom områden som PTS i egenskap av sektorsmyndighet ansvarar för. Detta innebär att bistå , och andra offentliga aktörer vid framtagande av t.ex. regelverk, riktlinjer och rutiner samt uppföljning. Utskottet vill också påminna om att det av PTS regleringsbrev vidare framgår att myndigheten i kraft av sitt sektorsansvar för området elektronisk kommunikation ska främja utbyggnaden av snabbt och säkert bredband, bl.a. genom kommunikationsinsatser, dialoger med nationella, regionala och lokala aktörer samt myndighetssamverkan. PTS ska även bevaka och analysera marknaden, tillhandahålla information och utbildning för att underlätta utbyggnaden och verka för en väl fungerande konkurrens samt tilldela radiospektrum. Vad gäller mer specifikt frågan om tillgång till infrastruktur som tillhör en annan operatör konstaterar utskottet att det i lagen om elektronisk kommunikation (4 kap.) finns bestämmelser som bl.a. reglerar samtrafik och andra former av tillträde. Exempelvis kan en operatör under vissa omständigheter, bl.a. om det är av uppenbar betydelse för att uppnå mål för fysisk planering, beviljas samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av egendom mot marknadsmässig ersättning. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att regeringen har sammanställt en promemoria i vilken en ny lag föreslås som ska ersätta den nuvarande lagen om elektronisk kommunikation. Den nya lagen genomför EU:s direktiv om inrättande av en kodex för elektronisk kommunikation. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nuvarande bestämmelserna om samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av egendom eller annat föreslås föras över till den nya lagen. I fråga om tillträde till infrastruktur för bredbandsutbyggnad vill utskottet även påminna om att utbyggnadslagen (2016:534) som beslutade om (prop. 2015/16:73, bet. 2015/16:TU19, rskr. 2015/16:246) tvingar ägare av fysisk infrastruktur att lämna tillträde till denna under vissa förutsättningar. Med stöd av lagen som trädde i kraft kan aktörer även tvingas att samordna bygg- och anläggningsprojekt. Det är PTS uppgift att utöva tillsyn och hantera tvistlösningar mellan nätinnehavare och bredbandsutbyggare. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet de åtgärder som har vidtagits för att tillgängliggöra statlig bredbandsinfrastruktur och den samverkan som etablerats i detta syfte mellan berörda aktörer. Utskottet vill också lyfta fram de möjligheter som lagstiftningen på området erbjuder för att underlätta tillgången till bredbandsinfrastruktur. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2718 (M) yrkande 33 och 2019/20:3263 (C) yrkande 27. Tillgång till tid och frekvens Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att ge PTS i uppdrag att utreda möjligheten att distribuera tid och frekvens till fler aktörer. Utskottet pekar på redan vidtagna åtgärder samt pågående utredningsarbete på området. I motion 2019/20:2441 påpekar i (M) att () upprätthåller ett nationellt system för produktion och distribution av spårbar tid och frekvens inom sektorn för elektronisk kommunikation. Aktörer från andra sektorer, däribland från finanssektorn och energisektorn, har i olika sammanhang uttryckt intresse för en PTP-anslutning (Precision Time Protocol) till tjänsten. För samhället skulle tillgängliggörande gentemot fler aktörer vara positivt ur ett beredskapsperspektiv, anser motionären. Motionären anser därför att PTS bör få i uppdrag att utreda möjligheten att distribuera tid och frekvens till flera aktörer. Utskottet vill inledningsvis understryka att många viktiga samhällsfunktioner är beroende av korrekt tid. Mobilnäten fungerar exempelvis bara när basstationen får rätt tid och frekvens från en central källa. Det kommande 5G-nätet är dessutom särskilt beroende av rätt frekvens för att telefonen ska kunna kommunicera med flera basstationer . Ett annat exempel är ekonomiska transaktioner mellan banker, finansinstitut eller handelsplatser där datorsystem måste vara synkroniserade för att transaktionerna ska kunna utföras. Utskottet vill också lyfta fram att regeringen gav i uppdrag åt Utredningen om legal metrologi, tid och frekvens samt riksmätplatser (N 2006:14) att bl.a. analysera och föreslå dels vem som bör ha samordnings- och/eller huvudansvar för spårbar tid och frekvens i , dels vem eller vilka som bör ha ansvar för produktion, distribution och tillhandahållande av spårbar tid och frekvens. I rapporten tid och frekvens – perfekt tajmat, anförs att det faktum att korrekt och spårbar tid är tillgänglig och sprids på ett stabilt sätt och används i är en förutsättning för ett högteknologiskt informationssamhälles förmåga att fungera såväl i vardagslag som vid svåra påfrestningar. Rapporten understryker också att tillgång till en korrekt och internationellt spårbar tidhållning i med hög och väldokumenterad kvalitet är en viktig gemensam resurs i samhället som staten bör ha ett ansvar för att bidra till att tillhandahålla. Det är PTS som tillhandahåller en s.k. NTP-tjänst (Network Time Protocoll) som drivs av Netnod och kontrolleras av SP (). Tjänsten är spårbar mot den officiella svenska normaltiden UTC(SP) och den ska dessutom vara säker och lättillgänglig för användarna. NTP-tjänsten är gratis och kan användas av vem som helst och var som helst. Tekniken är utvecklad för att minska beroendet av radiobaserade metoder, som exempelvis det amerikanska satellitsystemet GPS. Utskottet noterar att regeringen gav myndigheterna med ett särskilt utpekat ansvar på informations- och cybersäkerhetsområdet (MSB m.fl.) i uppdrag att ta fram en samlad informations- och cybersäkerhetsplan för åren 2019–2022. Denna plan realiserades sedermera . Här framgår bl.a. att PTS –2020 utreder möjligheten att tillgängliggöra spårbar tid och frekvens för aktörer utanför sektorn elektroniska kommunikationer. Utskottet finner således att frågan om tillgång till spårbar tid och frekvens är väl omhändertagen av berörda myndigheter och att det därför inte finns något skäl att vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen. Motion 2019/20:2441 (M) avstyrks därmed. Postservice i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om postservicen i hela landet. En välfungerande postservice är av central betydelse i samhället, inte minst i glesbygden. Utskottet välkomnar därför de åtgärder som redan har vidtagits och de insatser som görs av bl.a. PTS i syfte att framtidssäkra den samhällsomfattande posttjänsten på en marknad i förändring, liksom den aviserade utredningen av postlagstiftningen. Jämför reservation 14 (SD), 15 (KD) och 16 (L) samt särskilt yttrande 2 (V). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Den svenska postregleringen utgår från EU:s postdirektiv /6/EG som har genomförts i svensk lagstiftning genom postlagen (2010:1045) och postförordningen (2010:1049). (Postnord) är genom Post- och () beslut om tillståndsvillkor utsedd att vara den postoperatör som tillhandahåller den s.k. samhällsomfattande posttjänsten, dvs. postservice till alla hushåll, företag och organisationer i hela . Den samhällsomfattande posttjänsten säkerställer vissa minimikrav vad gäller garanterad kvalitet och servicenivå. I kommittémotion 2019/20:613 uppmärksammar m.fl. (SD) bl.a. behovet av strukturella förändringar och effektiviseringsåtgärder inom Postnord för att återställa kvaliteten i verksamheten. Motionärerna föreslår således i yrkande 7 att regeringen skyndsamt bör ge Postnord i uppdrag att vidta nödvändiga effektiviseringsåtgärder. Vidare påpekar motionärerna att de högt ställda finansiella mål som fastställts för företaget får negativa konsekvenser för personalens arbetssituation, i synnerhet som brevvolymerna sjunker kraftigt. Motionärerna anser därför i yrkande 8 att regeringen bör återkomma med förslag som syftar till att skapa en bättre balans mellan ekonomiska mål och Postnords samhällsuppdrag. (M) påtalar i motion 2019/20:2046 att de stora förändringar som Postnord gjort i utdelningsorganisationen har fått konsekvenser för inte minst landsbygdens befolkning som i vissa fall innebär att hushåll och näringsidkare kan behöva köra mycket långt för att hämta posten. För att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet efterfrågar därför motionären att regeringen bör se över möjligheterna att förbättra utdelningsservicen i glesbygden. Även m.fl. (S) tar i motion 2019/20:2336 upp frågan om postutdelning i mer glesbefolkade områden. Motionärerna pekar på de utmaningar som finns för de boende i form av långa avstånd och att alla dessutom inte har daglig utdelning, vilket inte minst försvårar möjligheterna att starta och driva företag i glesbygden. Mot denna bakgrund yrkar motionärerna på att samhället ska ta sitt ansvar för att säkerställa posttjänster på lika villkor i hela landet. m.fl. (KD) uppmärksammar i kommittémotion 2019/20:2775 de kvalitetsproblem som Postnord brottats med och att företaget inte uppfyllt sitt samhällsuppdrag. De största förlorarna på en osäker brevhantering är boende och företag på landsbygden, och i yrkande 90 efterlyser motionärerna att Postnord gör de strukturella förändringar som behövs för att effektivisera verksamheten och säkra att breven kommer fram . Motionärerna betonar i sammanhanget att det är av yttersta vikt att posten delas ut i hela landet och att man kan garantera en väl fungerande posthantering även om t.ex. elnätet inte fungerar. Av denna anledning föreslår motionärerna i yrkande 91 att det tillsätts en utredning som tar ett helhetsgrepp om posthanteringen utifrån tillgänglighet, säkerhet, framtida utveckling och kostnader. I partimotion 2019/20:3358 understryker m.fl. (L) att god tillgång till posttjänster alltjämt är av betydelse för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Även om företag är internetbaserade måste de använda posttjänster för att leverera och frakta varor. Motionärerna efterlyser därför i yrkande 8 (i denna del) att man värnar en väl fungerande posttjänst i hela landet. En marknad i förändring I rapporten 2019 konstaterar PTS att antalet skickade brev i har minskat med 183 miljoner stycken, motsvarande , . Det innebär historiskt sett en rekordartad minskning. ökar användningen av digitala kommunikationssätt, och nästan tre miljoner personer väljer att ta emot post från företag och myndigheter genom en digital säker brevlåda. Den försämrade lönsamheten som de minskande brevvolymerna innebär för postoperatörerna har framtvingat anpassningar av verksamheten för att möta volymnedgången. PTS framhåller att verksamhetsförändringarna ibland har skett i en takt som har orsakat problem i distributionen, vilket i sin tur har bidragit till att mottagarna upplever en försämring i postutdelningen. Myndigheten konstaterar dock att det har skett en stabilisering vad gäller tillförlitligheten i utdelningsverksamheten, vilket utskottet välkomnar. PTS understryker också i sammanhanget att det är av största vikt att operatörerna kan genomföra förändringar utan att tillförlitlighet och kvalitet påverkas negativt, en uppfattning som också utskottet delar. PTS påtalar i rapporten att distribution av postförsändelser har en hög andel fasta kostnader i form av exempelvis sorteringsanläggningar, fordon och personalkostnader i utdelningsverksamheten. Det innebär att utgifterna för utdelningsverksamheten i stor utsträckning förblir oförändrade, trots minskade brevvolymer. Den negativa effekten förstärks också av att befolkning växer och av ett ökat bostadsbyggande. Kombinationen av sjunkande brevvolymer och fler postmottagare att leverera till, gör att det snabbt blir allt färre försändelser att dela ut vid varje utdelningspunkt samt att brevbärarna passerar allt fler adresser utan att det finns några försändelser att dela ut. Myndigheten påminner i sammanhanget om att det grundläggande kravet på den samhällsomfattande posttjänsten är att det varje vardag ska delas ut post till samtliga hushåll i med vissa undantag som främst motiveras av geografiska skäl. Med en oförändrad utdelningsfrekvens saknas den flexibilitet som behövs för att tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten ska kunna anpassa verksamheten till de förändrade behoven i samhället. Som en följd av detta faller lönsamheten i postverksamheten snabbare än vad volymerna gör, konstaterar PTS. I takt med att samhällets behov av posttjänster förändras, understryker myndigheten behovet av att den generella servicenivån anpassas i enlighet med förändringarna. Av de behovsundersökningar PTS låtit göra framgår tydligt att det generella behovet av postutdelning, framför allt skriftliga meddelanden, har minskat. av de tillfrågade i undersökningen anger att de har behov av brevutdelning , och att de har behov av utdelning av brev och paket . Däremot värderas leveranssäkerhet för brev och paket fortsatt högt liksom möjligheten att kunna påverka var ett paket levereras. Utskottet konstaterar att i detta avseende följer samma utveckling som övriga nordiska och europeiska länder. För att säkra att dagens och framtidens behov av grundläggande posttjänster kan tillgodoses över hela landet kommer det enligt PTS bedömning att bli nödvändigt för användarna och samhället i stort att ta till sig nya leveranslösningar och förändringar i utdelningsfrekvensen. Det innebär att postmottagare som bor i städer kan få lite längre till den egna postlådan till förmån för boende i de mer glesbefolkade delarna av landet där avstånden till postservice oftast redan är betydande. Myndigheten anser att användarna måste kunna acceptera förändringar i servicenivån som de har tagit för given.