bet · H801MJU4 · 2020-11-19 00:00:00 — Bestämmelsen om att en person inte får föreläggas vid vite att medverka i en utredning om det finns anledning att anta att personen har begått brott utvidgas så att den även omfattar situationen att en ställföreträdare till den som föreläggs kan misstänkas för brott som har samband med utredningen. Regeringen föreslår vidare att tillsynsmyndigheten liksom ska ha rätt att få tillträde till anläggningar och tillhörande områden i den utsträckning det behövs för tillsynen. Bestämmelsen ska dock även omfatta luftfartyg som ingår i flygverksamhet. Regeringen föreslår även att liksom ska ge tillsynsmyndigheten den hjälp som behövs för tillträdet. Det klargörs att hjälp endast får begäras om det på grund av särskilda omständigheter kan befaras att åtgärden inte kan utföras utan att polisens särskilda befogenheter att använda våld behöver användas eller det finns andra synnerliga skäl för begäran. Bestämmelsen om skyldighet för tillsynsmyndigheten att anmäla överträdelser till eller kompletteras med ett krav på att anmälan ska göras skyndsamt, och bestämmelsen ändras även så att anmälan ska göras när det finns anledning att anta att ett brott har begåtts. Straff och förverkande samt andra sanktioner Regeringen föreslår att bestämmelserna i utsläppshandelslagen om straff ska föras över till den nya lagen i huvudsak oförändrade. Straffbestämmelserna ska placeras i egna paragrafer och ges egna brottsbeteckningar. För försvårande av utsläppsrättstilldelning ska även den kunna dömas som med uppsåt eller av oaktsamhet lämnar en oriktig eller uppenbart vilseledande uppgift i en rapport om verksamhetsnivå, om åtgärden innebär risk för att ett för stort antal utsläppsrätter tilldelas. Straffskalan för brott enligt lagen ska vara böter eller fängelse i högst . Otillåtet utsläpp av växthusgaser ska kunna medföra ansvar även om gärningen är ringa. Som skäl till förslagen påpekar regeringen att ändringsdirektivet föreskriver att påföljderna för överträdelser ska vara effektiva, proportionella och avskräckande (art. 16). Regeringen anser att det är angeläget att systemet för handel med utsläppsrätter inte missbrukas. Fler situationer bör därför anses utgöra försvårande av utsläppsrättstilldelning och regeringen anser att straffskalorna bör stämma överens med motsvarande gärningar i . har de olika straffbuden i utsläppshandelslagen en straffskala som avviker från motsvarande gärningar enligt . En konsekvens av den ändrade straffskalan är att bestämmelsen i om förverkande av utbyte av ett brott (36 kap. 1 § andra stycket) blir tillämplig. Motsvarande bestämmelse i utsläppshandelslagen (8 kap. 4 §) bör därför inte föras över till den nya lagen. Vad gäller straffrihet för gärningar som är ringa anser regeringen att det finns anledning att se lika allvarligt på gärningarna i den föreslagna lagen som på motsvarande gärningar i . Att driva en verksamhet som medför utsläpp av växthusgaser utan stöd av ett tillstånd, eller flygverksamhet utan att ha en godkänd övervakningsplan, bör behandlas på samma sätt som motsvarande gärningar i . Mot denna bakgrund bör dessa brottsrubriceringar undantas från straffrihet för gärningar som är ringa. Regeringen föreslår vidare att regeringen ska få meddela föreskrifter om att en förseningsavgift eller sanktionsavgift ska betalas av den som åsidosätter bestämmelser i den nya lagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller bestämmelser i som har antagits med stöd av utsläppshandelsdirektivet. Regeringen ska också få meddela föreskrifter om verksamhetsförbud för flygverksamhet, och offentliggörande av namnet på en verksamhetsutövare som inte har överlämnat tillräckligt många utsläppsrätter. Regeringen föreslår att ett beslut enligt lagen, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt de EU-förordningar som har antagits med stöd av utsläppshandelsdirektivet ska få överklagas hos mark- och miljödomstolen. En ny bestämmelse om rätten att inte belasta sig själv och förtydligande av dubbelprövningsförbudet i Regeringen föreslår att en bestämmelse ska införas i som innebär att om det finns anledning att anta att den som omfattas av tillsynen har begått brott får denne inte föreläggas vid vite att medverka i en utredning som har samband med brottsmisstanken. Samma sak ska gälla om den som ska föreläggas är en juridisk person och det finns anledning att anta att en ställföreträdare för den juridiska personen har begått brott. En justering ska göras i fråga om när ett vitesföreläggande innebär hinder för ansvar för en gärning som omfattas av föreläggandet, det s.k. dubbelprövningsförbudet. Den avgörande tidpunkten för när ett sådant hinder uppkommer ska vara när det inleds en domstolsprocess om frågan om att döma ut vitet. Som skäl till förslaget redovisar regeringen att har härlett en rätt att inte belasta sig själv – eller rätten att förhålla sig passiv – från rätten till en rättvis rättegång, eller närmare bestämt rätten att betraktas som oskyldig till dess skuld lagligen fastställs (art. 6.2 ). Rätten att inte belasta sig själv aktualiseras när det är fråga om ett straffrättsligt förfarande. Rätten att inte belasta sig själv kan anses ha åsidosatts om någon tvingas att lämna uppgifter som skulle kunna visa att den som lämnat uppgifterna gjort sig skyldig till brott eller en överträdelse som kan föranleda en administrativ sanktion. Det är mot den bakgrunden som det i vissa lagar har införts ett förbud mot att vid vite förelägga någon att medverka i en utredning som har samband med brottsmisstanken, som det som finns i utsläppshandelslagen (7 kap. 5 §). Regeringen redovisar vidare att det i inte finns någon bestämmelse som begränsar rätten för tillsynsmyndigheterna att använda sig av sanktionerade förelägganden. Frågan om det bör införas ett förbud mot att vid vite förelägga en brottsmisstänkt att medverka i en utredning som har samband med brottsmisstanken i har berörts i flera utredningar. Även om tillsynsmyndigheterna har anpassat sig till finns det enligt regeringen skäl att införa ett uttryckligt förbud mot vite för den situationen att någon är misstänkt för brott. Regeringen föreslår att lagen och lagändringarna ska träda i kraft . Genom lagen upphävs lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter. Den upphävda lagen ska fortfarande gälla i fråga om tillsyn av sådana utsläpp av växthusgaser som har skett före utgången av 2020 och återlämnande samt överlämnande av utsläppsrätter för sådana utsläpp. Den upphävda lagen ska fortfarande gälla för deltagande i och tillgodoräknande av utsläppsminskningar från de projektbaserade mekanismerna i Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar under den andra åtagandeperioden i Kyotoprotokollet, dock längst till dess att avräkningen för den andra åtagandeperioden har gjorts. Tillstånd, villkor, förelägganden och övriga beslut som har meddelats enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen ska anses meddelade enligt motsvarande bestämmelser i den nya lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Det har inte väckts något alternativt förslag till regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anges i propositionen bör anta regeringens förslag till ett nytt regelverk för handel med utsläppsrätter. Den kommande översynen av EU:s utsläppshandelssystem Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vilka frågor regeringen ska driva i den kommande översynen av EU:s utsläppshandelssystem. Jämför reservationen (V). I kommittémotion 2020/21:3738 av m.fl. (V) föreslås att i den kommande översynen av utsläppshandelsdirektivet ska verka för en reformering av EU:s utsläppshandelssystem. Motionärerna välkomnar att utsläppshandelsdirektivet ändrats inför den fjärde handelsperioden, men anser att det krävs ytterligare åtgärder för att stärka klimatnyttan med utsläppsrätter. De anser bl.a. att målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen skrivs ned ytterligare. Ett minimipris på utsläppsrätter bör införas så att omställningen inte saktar ner till följd av konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp. Dessutom ska alla utsläppsrätter auktioneras ut och inkomsterna ska tillfalla medlemsländerna. bör inom EU verka för en sådan reformering i grunden av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling EU:s utsläppshandelssystem ses regelbundet över. Systemet reformerades inför den fjärde handelsperioden som inleds . Av artikel 30 i ändringsdirektivet följer att direktivet ska ses över mot bakgrund av den internationella utvecklingen och de internationella insatser som görs för att uppnå långsiktiga mål. Även åtgärderna för att stödja vissa energiintensiva industrier som kan vara utsatta för koldioxidläckage ska ses över mot bakgrund av klimatpolitiska åtgärder i andra stora ekonomier. I detta sammanhang ska kommissionen också överväga huruvida åtgärderna som innebär kompensation för indirekta kostnader bör harmoniseras ytterligare. Dessutom ska kommissionen rapportera till och rådet inom ramen för varje global översyn som överenskommits inom ramen för , särskilt om behovet av ytterligare unionsstrategier och unionsåtgärder för de minskningar av växthusgasutsläppen som unionen och dess medlemsstater måste genomföra, däribland vad gäller den s.k. linjära reduktionsfaktor. I kommissionens meddelande Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) aviserade kommissionen att man senast ska se över och vid behov föreslå ändringar av relevanta klimatrelaterade politiska instrument för att uppnå ytterligare minskningar av växthusgasutsläppen. I en sådan översyn ingår systemet för handel med utsläppsrätter. I utskottets granskningsutlåtande över kommissionens meddelande om den gröna given välkomnade utskottet en sådan översyn (utl. 2019/20:MJU17 s. 17). Regeringen anför i budgetpropositionen utgiftsområde 20 att ska ha en ledande roll i klimatarbetet inom EU och i internationella sammanhang (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20 s. 76 f.). Regeringen framhåller att var drivande reform av EU ETS. Reformen har lett till att priset på utsläppsrätter ökat kraftigt, vilket i sin tur lett till markanta utsläppsminskningar i EU . Regeringen bedömer inte desto mindre att förändringen av EU ETS var otillräcklig för att styra mot ett skärpt 2030-mål och klimatneutralitet . Av denna anledning verkar regeringen för att ett rättsligt bindande mål om klimatneutralitet till ska gälla för EU som helhet såväl som i varje enskilt medlemsland och tillsammans med den gröna given blir ett ramverk för en grön återhämtning. Regeringen driver även att EU:s mål till 2030 ska skärpas till en minskning av växthusgasutsläppen med jämfört med och att EU ETS ska skärpas i den kommande översynen, t.ex. genom att taket för hur många utsläppsrätter som delas ut skärps samt att gratistilldelningen av utsläppsrätter och den kompensation som vissa länder ger till sin industri upphör. Regeringen anser att lämpliga instrument bör identifieras alternativt utformas inom EU för att skapa ekonomiska incitament för negativa utsläpp. Utskottet har vid upprepade tillfällen betonat vikten av ett välfungerande EU ETS för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå de långsiktiga klimatmålen. Utskottet påminner om att EU:s utsläppshandelssystem går in i en ny handelsperiod. Flera nya bestämmelser kommer då att börja gälla. Utskottet påminner även om en ny mekanism för att ta bort överblivna utsläppsrätter från systemet. Utskottet vill i denna del särskilt framhålla att mekanismen är resultatet av ett svenskt förslag. Utskottet noterar att det av ändringsdirektivet följer att systemet ska ses över på nytt med anledning av långsiktiga mål. Utskottet välkomnar denna översyn och påminner om att det är kommissionen i egenskap av förslagsställare som lägger fram förslag till ny revidering av utsläppshandelsdirektivet. Utskottet kommer givetvis att följa förhandlingarna om det kommande förslaget med stort engagemang. Enligt utskottet är det emellertid inte rimligt att redan nu ta ställning till vilka frågor regeringen ska driva i dessa förhandlingar. Frågan är för tidigt väckt. Med hänvisning till det ovan anförda lämnar utskottet motion 2020/21:3738 av m.fl. (V) utan vidare åtgärd. Den kommande översynen av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3738 av m.fl. (V). Det är positivt att utsläppshandelsdirektivet inför den fjärde handelsperioden ändrats genom och rådets direktiv. Det innehåller viktiga reformer i rätt riktning, bl.a. ökad takt i årliga minskningar av utsläppsrätter, minskad gratis tilldelning av utsläppsrätter och stärkt marknadsstabiliseringsreserv. Marknadsstabiliseringsreserven justerar utbudet av utsläppsrätter så att stora överskott undviks . Mitt parti anser dock att det krävs ytterligare åtgärder för att stärka klimatnyttan med utsläppsrätter. Målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. Ett minimipris på utsläppsrätter bör införas så att omställningen inte saktar ner till följd av konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp. Dessutom behöver systemet förändras i grunden även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut, och inkomsterna från detta ska tillfalla medlemsländerna. bör inom EU verka för en sådan reformering i grunden av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:27 Nytt regelverk för handel med utsläppsrätter: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om vissa utsläpp av växthusgaser. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2020/21:3738 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i den kommande översynen av utsläppshandelsdirektivet bör verka för en reformering av EU:s handelssystem med utsläppsrätter och tillkännager detta för regeringen.