bet · H701KU12 · 2020-06-04 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena rör valsedlar m.m., valsäkerhet, valhemligheten för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning, legitimationskrav vid röstning, politisk propaganda vid röstmottagningsställen, information till nyblivna 18-åringar, en valkrets för utlandssvenskar, valinformatörer, rösträtt och valbarhet, rösträttsålder, personval, skilda valdagar och namn på valkretsar. I betänkandet behandlar utskottet även en uppföljning som gjorts inom utskottet av 2018 och val. I betänkandet finns fem reservationer (SD, C) och tre särskilda yttranden (SD, V, L). 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Valhemligheten för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning Politisk propaganda vid röstmottagningsställen Information till nyblivna 18-åringar m.fl. En valkrets för utlandssvenskar Valfrågor - förenklad behandling Rapport över uppföljningen av 2018 och val 1.Valsedlar m.m., punkt 1 (SD) 2.Valsedlar m.m., punkt 1 (C) 3.Legitimationskrav vid röstning, punkt 4 (SD) 4.Politisk propaganda vid röstmottagningsställen, punkt 5 (SD) 5.Rösträtt och valbarhet, punkt 7 (SD) 1.Valfrågor - förenklad behandling, punkt 9 (SD) 2.Valfrågor - förenklad behandling, punkt 9 (V) 3.Valfrågor - förenklad behandling, punkt 9 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Rapport över uppföljningen av 2018 och val Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:199 av (C), 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1582 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3236 av och (båda SD) och 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2019/20:3001 av (M). Valhemligheten för personer med synnedsättning eller annan funktionsnedsättning 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 3 (SD) Politisk propaganda vid röstmottagningsställen 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 4 (SD) Information till nyblivna 18-åringar m.fl. 2019/20:454 av (S). 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) En valkrets för utlandssvenskar 2019/20:719 av (SD) yrkande 1. Valfrågor - förenklad behandling 2019/20:151 av och (båda SD), 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:785 av och (båda SD), 2019/20:1385 av m.fl. (S), 2019/20:1766 av (C), 2019/20:1916 av (L), 2019/20:1973 av (L) yrkandena 1–4, 2019/20:2060 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2019/20:2282 av (M), 2019/20:2345 av och (båda S), 2019/20:2546 av och (båda C) och 2019/20:3322 av m.fl. (M, C, S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (V), (SD), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Av dessa behandlas 16 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen finns i bilaga 1. Utskottet behandlar också en rapport över en uppföljning av 2018 och val som genomförts av en grupp inom utskottet. Rapporten finns i bilaga 2. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet (dir. 2020:30). Uppdraget ska redovisas . Enligt direktiven ska kommittén bl.a.: • analysera behovet av ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor vid val samt behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagning i syfte att stärka allmänhetens tilltro till valsystemet • bedöma om skyddet mot olika former av påverkan på väljarna vid röstningen är tillräckligt eller om det kan stärkas och särskilt föreslå metoder för att motverka förekomsten av s.k. familjeröstning • utvärdera reformen med avskärmningar av valsedelsställ • föreslå åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårighet att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt • överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riksdagsval och val till och därmed även öka valdeltagandet bland utlandssvenskar • särskilt analysera och ta ställning till om det är lämpligt att göra det möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar brevrösta även från eller om andra åtgärder bättre kan stärka utlandssvenskars deltagande och upprätthålla skyddet för valhemligheten • på samtliga områden lämna de författningsförslag eller andra förslag på åtgärder som kommittén bedömer är motiverade. När det gäller frågan om ett samordningsansvar för säkerhetsfrågor i valadministrationen och rapportering av incidenter anförs i direktiven att det inför valen 2018 identifierades risker för informationspåverkan och hot mot att genomföra valen på ett sätt som inte tidigare identifierats. Enligt handlade de största riskerna om felaktig information om och direkta hot mot valens genomförande. Enligt myndigheten rörde det sig även om risker förknippade med antagonister som ville försöka undergräva förtroendet för valsystemet, för valens genomförande och i förlängningen för den svenska demokratin. Enligt förekom inte några omfattande påverkanskampanjer från främmande makt för att påverka valen, men risken för påverkan förutses finnas kvar. Vidare anförs att det identifierades bl.a. försök till sabotage genom stöld av valsedlar och felaktiga rykten om att valsedlar stulits trots att de inte varit försvunna. Försök att påverka synen på det svenska valsystemet negativt förekom även genom diskussioner på sociala medier och upprop på internet med namnunderskrifter om valfusk. I direktiven anförs också att regeringen i propositionen Stärkt skydd för valhemligheten (prop. 2017/18:286) föreslog ändringar i vallagen som bl.a. innebär att den plats i, eller i anslutning till, en val- eller röstningslokal där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn från andra väljare (8 kap. 2 § vallagen). Ändringarna föreslogs för att stärka skyddet för valhemligheten och därmed även minska risken för att väljarna utsätts för otillbörlig påverkan i samband med röstningen. ställde sig bakom förslagen (bet. 2018/19:KU 12, rskr. 2018/19:35). Det nya förfarandet med avskärmningar av valsedelställ tillämpades vid valet till . För att säkerställa valadministrationens förmåga att motverka sabotage och manipulation av valsedlar efter införandet av de nya kraven bör enligt regeringen tillämpningen av det nya förfarandet utvärderas. I direktiven anförs att har uppmärksammat att personer med synnedsättning inte kan personrösta utan hjälp. Man hänvisar också till ett tillkännagivande från , se nedan. Den grundläggande principen om valhemlighet omfattar alla delar av röstningsförfarandet. Den nuvarande ordningen tillgodoser enligt direktiven inte fullt ut dessa rättigheter för väljare som på grund av synnedsättning inte själva kan göra i ordning sina röster. Vidare anförs i direktiven att den demokratiska rätten att rösta i val till gäller lika för alla myndiga svenska medborgare som varit bosatta i landet. Det är enligt direktiven en given utgångspunkt att alla väljare, dvs. även de som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder har svårt att utnyttja sin rösträtt därmed ska ges så jämbördiga förutsättningar som möjligt att utnyttja den rätten. I direktiven anförs också att demokratiutredning, Utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande över det politiska beslutsfattandet (Ju 2014:19), i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5 s. 149–150) uppmärksammade att valdeltagandet bland utlandssvenskar var särskilt lågt. har i ett tillkännagivande till regeringen ställt sig bakom det som anfört om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar, se nedan. Enligt tillkännagivandet bör regeringen bl.a. utreda om det borde bli möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta även från . har i ett tillkännagivande till regeringen ställt sig bakom det som anfört om att väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Utskottet framhöll att den demokratiska resan mot full tillgänglighet för att rösta måste fortsätta. Ett problem var att personer med synnedsättning inte kunde rösta i vallokalerna utan hjälp. För att dessa personer ska kunna personrösta på en kandidat måste de be om hjälp med att markera sitt val på valsedeln. Därmed tvingas de röja sin valhemlighet för den som hjälper till, låt vara att röstmottagare har tystnadsplikt. Detta förhållande borde enligt utskottet ändras så att väljare med synnedsättning kan personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen borde vara att en fullgod lösning finns på plats dock senast års allmänna val. I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen att dess avsikt var att tillsätta en utredning som bl.a. ges i uppdrag att utreda hur personer med synnedsättning kan ges förutsättningar att personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Tillkännagivandet var enligt regeringen inte slutbehandlat (skr. 2019/20:75 s. 25). I ett annat tillkännagivande till regeringen har ställt sig bakom det som anfört om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200). Utskottet anförde att valsystemet och förutsättningarna för röstning är av stor betydelse för det svenska demokratiska styrelseskicket. Det är därför viktigt att både ansvariga myndigheter och den lagstiftande församlingen är lyhörda för de synpunkter som framförs från väljare om brister och förbättringsmöjligheter i fråga om hur valen genomförs. har i sitt betänkande uppmärksammat att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Det låga valdeltagandet kan ha många orsaker. I de delar det beror på sådana hinder som står i myndigheternas och lagstiftarens makt att undanröja är det också rimligt att så sker. Ökad tillgänglighet i form av ändrade öppettider skulle sannolikt leda till ett högre valdeltagande. Öppettiderna för röstning på svenska ambassader och konsulat bör därför förbättras inför kommande val. Det gäller inte minst öppethållande och . Ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar bör vara en prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna. Vidare bör utlandssvenskar ges bättre information om reglerna för att rösta, bl.a. om att en utlandssvensk behöver anmäla sig för att finnas kvar i röstlängden. Eftersom dessa förbättringsåtgärder kan genomföras utan lagändringar anser utskottet inte att det finns skäl att avvakta beredningen av betänkande. Regeringen bör redan nu verka för att sådana förbättringar genomförs. För att en utlandssvensk ska kunna rösta i krävs ett dubblettröstkort. Det går inte att brevrösta från . Snäva tidsramar kan försvåra för utlandssvenskar som vill rösta, men som reser till innan brevröstningsmaterial finns tillgängligt. Det finns därför skäl att utreda huruvida det borde bli möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta även från . I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder anfördes att frågan om att utreda huruvida det bör vara möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta från bereddes i (skr. 2019/20:75 s. 35). Regeringens avsikt var att tillsätta en utredning med uppdrag att överväga den fråga som tillkännagivandet avser. Tillkännagivandet var enligt regeringen inte slutbehandlat. I motsvarande skrivelse 2017/18 anförde regeringen att vid bl.a. myndighetsdialogen med regeringen hade lämnat information om sin avsikt att inför valen 2018 förstärka informationsarbetet gentemot utlandssvenskar i fråga om regler för hur de tas med i röstlängden i syfte att förbättra kunskapen om förutsättningarna för att delta i valen (skr. 2017/18:75 s. 46). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valsedlar m.m. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C). I motion 2019/20:199 av (C) föreslås ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna. Motionären menar att ett sådant system skulle stärka valhemligheten och demokratin. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:546 att ett system med gemensamma valsedlar utreds (yrkande 2) liksom hur ett system med maskinell avläsning av valsedlar kan utformas och införas till de allmänna valen 2022 (yrkande 3). Motionärerna anför att den nuvarande ordningen innebär att det trycks upp fler valsedlar än vad som verkligen går åt och att systemet underlättar valfusk och sabotage. Problemet skulle enligt motionärerna kunna lösas genom att alla partier som sitter i delar på en gemensam valsedel. Vidare anför motionärerna att den nuvarande ordningen som innebär att valsedlarna räknas manuellt för hand är ett föråldrat och osäkert system. I motion 2019/20:1582 av (SD) föreslås att valhemligheten vid valet av valsedel ses över (yrkande 1) och att system med gemensamma valsedlar införs (yrkande 2). och (båda SD) föreslår i motion 2019/20:3236 att det införs gemensamma valsedlar. I kommittémotion 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del föreslås en översyn av valsedelssystemet. Att ska utses genom fria, hemliga och direkta val följer av grundlag, nämligen 3 kap. 1 § regeringsformen. Vallagen innehåller bestämmelser som syftar till att trygga genomförandet av fria och hemliga val. Bestämmelserna i vallagen avser själva röstningen och innebär att väljarens valhemlighet skyddas på samma sätt vid samtliga val. I val- och röstningslokaler (röstmottagningsställen) ska det finnas ett lämpligt antal avskilda platser med valskärmar där väljarna kan rösta utan insyn, enligt 8 kap. 1 § vallagen (2005:837). Väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm. Rösten görs i ordning genom att valsedlarna läggs i valkuvert som försluts. Valkuverten lämnas därefter till röstmottagarna som efter kontroll lägger valkuverten i valurnan. Det framgår av 7 kap. 2 och 3 §§ samt 9 kap. 7 § vallagen. Enligt 6 kap. 1 § vallagen används vid val följande slag av valsedlar: valsedlar med parti- och valbeteckning valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater, valsedlar med enbart valbeteckning. Enligt 8 kap. 2 § vallagen ska det i anslutning till ett röstmottagningsställe ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Om en sådan plats inte kan anordnas i anslutning till röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i lokalen. Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse 2018 och tillämpades vid valet till 2019. fick i regleringsbrev 2018/01042/D i uppdrag av regeringen att lämna en erfarenhetsrapport års val till , kommunfullmäktige och . publicerade rapporten från valen 2018. samlade erfarenhet var att valet hade genomförts på ett korrekt, effektivt och rättssäkert sätt. I rapporten föreslog ett flertal författningsändringar. Bland annat föreslog att valsedelssystemet skulle ses över i sin helhet, med sikte på ett förenklat, förbättrat och mindre sårbart system samt att användningen av neutrala valsedlar och ett system med tryck av en valsedel per val och person särskilt borde övervägas (s. 23 f.). anförde att den i erfarenhetsrapporter efter valen 2010 och 2014 och i remissvar hade påtalat behovet av en översyn av valsedelssystemet. ansåg i rapporten att behovet av ett nytt valsedelssystem var både stort och brådskande. Ett nytt valsedelssystem med en betydligt mindre mängd valsedlar, både totalt och vad gäller olika typer av valsedlar, skulle enligt ta bort ett antal av de största sårbarheterna i valsystemet. Vidare anfördes att det nuvarande valsedelssystemet orsakar problem som undergräver förtroendet för valet som helhet. förespråkade ett nytt valsedelssystem som är pappersbaserat men som innebär färre tryckta valsedlar per person. I rapporten anfördes vidare att det nuvarande valsedelssystemet innebär att stora mängder valsedlar trycks till höga kostnader. Till val trycktes totalt ca 673 miljoner valsedlar (namnvalsedlar, partivalsedlar och blanka valsedlar). Det motsvarar ca 83 valsedlar per röstberättigad. Den totala kostnaden för inköp av valsedelspapper, tryckning och emballage av valsedlar uppgick till . Till det kom kostnader för frakt. Valsedelssystemet i dess nuvarande utformning medför också enligt en stor miljöpåverkan i form av transporter, pappersförbrukning samt destruktion och återvinning. Vidare anförde att beställningsprocessen för valsedlar är komplicerad för partierna med beställning av valsedlar, ändringar, makuleringar och omtryck. Mot bakgrund av detta skulle enligt ett förändrat och förenklat valsedelssystem underlätta och bli mer enhetligt och rättvist för samtliga partier – stora som små. Det var också enligt viktigt att distributionen av valsedlar blir likvärdig för alla partier i det nya valsystemet. I en översyn av valsedelssystemet borde också faktorer som påverkar valsedlarna ingå, t.ex. vad som krävs för att ett parti kan delta i valet och skillnader mellan anmälda och inte anmälda kandidater. I rapporten anfördes också att ett alternativ kunde vara ett valsedelssystem med neutrala valsedlar, dvs. valsedlar utan vare sig förtryckt partibeteckning eller förtryckta kandidater, där väljaren själv på anvisad plats fyller i en siffra för parti och eventuell personröst som motsvarar partier och kandidater som ställer upp i valet enligt en skriftlig förteckning. Ett sådant system används i bl.a. . anförde vidare att ett system med neutrala valsedlar i stort sett skulle lösa problemet med bevarande av valhemligheten vid valsedelsställen och minskar otydligheten kring utläggning av valsedlar. Ett system med neutrala valsedlar skulle enligt rapporten även kunna leda till att röstningsprocessen blev enklare och likadan oavsett var och när väljaren röstar samt att partierna oavsett storlek fick tydligare och mer lika förutsättningar. Ytterligare fördelar enligt rapporten är att neutrala valsedlar skulle förbättra beredskapen för extra val och genomförande av omval eftersom tryckning och distribution av valsedlar är ett tidskrävande moment. Ett färre antal valsedlar och en möjlighet att återanvända redan tryckta valsedlar skulle också minska kostnader och miljöpåverkan. fick i regleringsbrev 2018/01042/D i uppdrag av regeringen att lämna en erfarenhetsrapport års val till . publicerade från Europaparlamentsvalet och föreslog i den ett flertal författningsändringar. samlade bedömning var att valet till genomfördes både rättssäkert och effektivt. anförde att en nyhet i valet var att det skulle ordnas en avskärmad plats för valsedlar i anslutning till, eller i, val- och röstningslokaler för att väljarna ska kunna ta valsedlar utan insyn från andra och därmed stärka valhemligheten. Nyheten ställde stora krav på kommunernas förberedelser inför valet, t.ex. vilka lokaler som skulle användas som röstmottagningsställen och hur avskärmningen skulle utformas. I enkätsvar till kunde man se att många kommuner ansåg att det hade fungerat bra vid EU-valet men uttryckte att de var bekymrade inför de kommande allmänna valen 2022. Då ska tre val genomföras vilket innebär både fler valsedelsställ och en mycket större mängd valsedlar. Det kommer även att vara ett betydligt högre valdeltagande jämfört med EU-valet, i vissa valdistrikt mer än det dubbla antalet röstande, vilket kommer att leda till många och långa köer. Fler valsedelsställ tar större plats i lokalerna och ett flertal lokaler kan behöva bytas ut av utrymmesskäl. delade den problembild som kommunerna uttryckt, allra särskilt farhågan inför de kommande valen 2022. Frågan om valsedlar har blivit ett olöst problem i valadministrationen där grundproblemet, dvs. den stora mängden valsedlar, aldrig blivit löst. Så länge har så många olika valsedlar som presenteras och distribueras på olika sätt kommer olika problem att uppstå. Därför kvarstod bedömning att valsedelssystemet är det allra viktigaste att förändra när det gäller svenska val. har i en skrivelse till regeringen lämnat förslag på en rad författningsändringar som myndigheten bedömer vara möjliga att genomföra inför nästa allmänna val till , kommunfullmäktige och regionfullmäktige 2022. Syftet med förslagen är att minska problemen med det nuvarande valsedelssystemet till valen 2022. Förslagen i hemställan fokuserar på att reducera mängden valsedlar, att minska komplexiteten i distributionskedjan och att förbättra möjligheten att hålla ordning bland valsedlarna vid röstmottagning. • allt ansvar för framställning och tillhandahållande av valsedlar överförs till valadministrationen. • endast blanka valsedlar ska vara tillgängliga vid röstning på en utlandsmyndighet. • partivalsedlar tas bort även för röstning inom landet. • partiernas beställning av valsedlar begränsas till en kandidatlista per parti och valkrets. • möjligheten för partier att gå fram med en rikslista vid sidan av valkretslistorna tas bort. • möjligheten för partier att beställa namnvalsedlar för eget bruk tas bort. • valnämnderna får ett uttalat ansvar att tillhandahålla namnvalsedlar för samtliga partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater till aktuellt val. • partier som inte har registrerad partibeteckning får inte valsedlar. överlämnade granskningsrapporten – valhemlighet, träffsäkerhet och godtagbar tid (RiR 2019:35). anförde att många problem som noterats i samband med granskningen kunde kopplas till det svenska systemet för valsedlar. I rapporten konstaterade att det finns en bestämmelse i vallagen om att platsen där valsedlarna läggs ut ska vara avskärmad. Vidare anfördes att jämfört med tidigare val där avskärmning av valsedlarna vid valsedelsställen saknats upplevde väljarna nu att valhemligheten skyddas bättre. Granskningen visade att avskärmningarna försvårade för röstmottagarna att ha uppsyn över valsedlarna och förhindra sabotage av olika slag. I valet till 2019 förekom det i nio av tio kommuner att väljare dröjde kvar länge vid valsedelsställen (ibland för att göra i ordning sin röst där) och att det uppstod köbildning. I rapporten anfördes att det fanns oro för att dessa problem kommer att bli vanligare i kommande val, vilket i förlängningen kan innebära att avskärmningarna riskerar att leda till ett lägre valdeltagande. bedömde att ett antal av de problem som noterats i granskningen sannolikt skulle kunna undvikas genom ett annat system för valsedlar. Med ett annat system skulle avskärmning av valsedelsställ sannolikt inte behövas. Problemen med köer, svårigheterna att hålla ordning bland valsedlar och förhindra sabotage av olika slag samt behov av större lokaler och fler röstmottagare har också mer eller mindre direkt koppling till det nuvarande valsedelssystemet. bedömde att ett sätt att avhjälpa dessa problem skulle kunna vara att ersätta det nuvarande valsedelssystemet med ett system som kräver färre valsedlar. För att avgöra hur ett alternativt valsedelssystem skulle kunna utformas och analysera konsekvenserna av en sådan förändring fullt ut krävdes enligt att frågan utreds vidare. I betänkandena /16:KU14 och 2017/18:KU18 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om gemensamma valsedlar. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning i frågan. hade utskottet avstyrkt en motion om gemensamma valsedlar i betänkande 2013/14:KU22. Utskottet hänvisade till att det i betänkande 2013/14:KU16 gjort bedömningen att en partibeteckning skulle få innehålla en partisymbol, vilket underlättar för väljare att ta rätt valsedel. Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en utredning av frågan. I betänkande 2015/16:KU14 avstyrkte utskottet även en motion om utskrivbara valsedlar i vallokalerna. reserverade sig i dessa betänkanden i frågan om gemensamma valsedlar. Även avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om gemensamma valsedlar (bet. 2018/19:KU12).