bet · H801UU5 · 2020-11-27 00:00:00 — Bidragen syftar inte i första hand till att påverka den innevarande programmeringsprocessen. För det kommer granskning för sent i tiden. Möjlighet för att påverka den löpande programmeringsprocessen ges i stället genom kontakter med regeringen i form av information, överläggning och samråd enligt de bestämmelser som finns för utskotten och . Syftet med granskningen är snarare att föra fram synpunkter av värde för genomförandet av arbetsprogrammet, dvs. för beredningen av de enskilda initiativen, men också till att föra fram synpunkter av värde för nästkommande arbetsprogram som ska läggas fram . På så sätt kan granskningen av det aktuella arbetsprogrammet för utskotten ändå vara framåtsyftande och bidra till att uppmärksamma frågor i ett tidigt skede av EU:s beslutsprocess. För att något kommentera genomförandet av det föregående arbetsprogrammet önskar utskottet särskilt uppmärksamma att kommissionen presenterade den första rapporten om rättsstatsprincipen, COM(2020) 580, vilken sammanfattar den första årscykeln i EU:s nya rättsstatsmekanism. Utskottet uppmuntrar kommissionen att fortsätta detta arbete eftersom respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna utgör fundament i en demokrati och förutsättningar för den inre marknaden, det rättsliga samarbetet och en i övrigt väl fungerande union. Utskottet välkomnar den koppling kommissionen gör i rapporten till EU:s globala roll som försvarare av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen i hela världen. Kammaren har hänvisat rapporten för granskning till som kommer att redovisa sina slutsatser i ett utlåtande. När det sedan gäller hanteringen av coronakrisen finns det skäl att diskutera om rätt åtgärder har vidtagits vid rätt tillfälle och hur arbetet ska föras vidare för att hantera den aktuella krisen och också stärka förmågan att stå emot och hantera framtida kriser. Det är en komplicerad diskussion, bl.a. för att den måste föras mot bakgrund av EU:s och medlemsstaternas olika befogenheter. Utskottet inser att det kan vara oundvikligt att frågor om vilken nivå som bör besluta om vad kommer upp till diskussion i den förestående konferensen om EU:s framtid. Utskottet vidhåller emellertid uppfattningen att fokus för konferensen bör ligga på att främja delaktighet och medborgerlig förankring på nationell nivå. Konferensen bör enligt utskottet inte vara ett forum för institutionell dragkamp och diskussioner om befogenhetsfördelningen (utl. 2019/20:UU5). I detta sammanhang noterar utskottet att flera utskott, däribland skatteutskottet, socialutskottet och arbetsmarknadsutskottet, inom sina respektive områden betonar vikten av att upprätthålla befogenhetsfördelningen mellan medlemsstaterna och EU. Mot bakgrund av det aktuella arbetsprogrammet vill utskottet på ett övergripande plan återigen betona vikten av kommissionens arbete med bättre lagstiftning, från beredningen av förslag till genomförande, tillämpning och efterlevnad av antagna rättsakter. Det är som kommissionen påpekar centralt för den inre marknadens funktion och för att säkerställa de medborgerliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att kommissionen nu går vidare med sitt åtagande att enligt principen ”en in, en ut” kompensera för nya administrativa bördor genom att i motsvarande grad lätta på befintliga bördor på samma område. Ambitionen bör dock enligt utskottet vara att totalt sett minska de administrativa bördorna och utskottet välkomnar därför kommissionens fortsatta arbete med att utvärdera den befintliga lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat inom ramen för Refitprogrammet. Vidare önskar utskottet påminna om vikten av att nya förslag baseras på välgrundade konsekvensbedömningar och att allt arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. I fråga om arbetet med bättre lagstiftning noterar utskottet kommissionens nya ansats till strategisk framsyn för att etablera en framåtblickande kultur i politikutformningen och beredningen av nya initiativ. Utskottet delar synen på behovet av att analysera långsiktiga trender som ett sätt att göra unionen mer proaktiv och ser fram emot att följa utvecklingen av detta arbete. Utskottet understryker emellertid att formuleringar om strategiskt oberoende inte får stå i konflikt med strävan efter en fri och rättvis utrikeshandel. Som regeringen anför i faktapromemoria 2019/20:FPM46 måste EU vara en stark röst för multilateralism och frihandel globalt, utan protektionism men med en tydlig koppling mellan handel och genomförandet av . Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att kommissionen i arbetsprogrammet lyfter fram världshandeln och dess integrerade värdekedjor som en viktig motor för tillväxt och en nyckel till verkligt global återhämtning. Detta är i linje med vad utskottet tidigare uttalat om den gemensamma handelspolitiken (bet. 2019/20:UU10). Till detta önskar utskottet lägga att en fri och rättvis världshandel kräver ett aktivt engagemang från kommissionens sida, inte minst för att upprätthålla respekten för . Detta ser utskottet som en viktig faktor för EU:s långsiktiga konkurrenskraft. En annan faktor för detta är att satsa på utbildning och forskning som en grund för ett dynamiskt näringsliv och internationellt konkurrenskraftiga företag. En särskild sektor av strategisk vikt som utskottet önskar lyfta fram i detta hänseende är artificiell intelligens (AI). Det är enligt utskottet avgörande att EU intar en ledarposition i utvecklingen av AI och dess olika tillämpningar för att kunna styra inriktningen på vad som kan förutses utgöra en bas för morgondagens ekonomi, i enlighet med det förhållningssätt som kommer till uttryck i utbildningsutskottets granskning av kommissionens vitbok om AI (utl. 2019/20:UbU20). Sammanfattningsvis välkomnar utskottet kommissionens ansats att utnyttja återhämtningen för att ställa om samhället och ekonomin till framtidens krav. Även om det är naturligt att arbetsprogrammet har fokus på den rådande situationen är det viktigt att ta sig an unionens utmaningar på . När det kommer till arbetsprogrammets innehåll inom utskottets eget område är det främst de initiativ som nämns under rubriken i världen som står i fokus. Utskottet anser liksom kommissionen att EU ska vara en stark global aktör och att EU som sådan har en viktig uppgift att försvara en regel- och värdebaserad multilateral världsordning. Utskottet ser därmed fram emot det meddelande om EU:s bidrag i detta arbete som ska presenteras . När det gäller de bilaterala och regionala relationerna välkomnar utskottet att kommissionen även fortsättningsvis prioriterar västra och det östra grannskapet. Utskottet uppfattar detta, tillsammans med omnämnandet av utvidgningsprocessen i arbetsprogrammets inledning där viktiga framsteg redovisas, som ett åtagande att upprätthålla dynamiken i EU:s fortsatta utvidgning. Utskottet anser att utvidgningsprocessen är ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. I detta sammanhang noterar utskottet kommissionens årliga meddelande om utvidgningsprocessen, COM(2020) 660, och den kritik som där framförs mot utvecklingen i och att bedömningen alltjämt är att landets medlemskapsförhandlingar inte kan föras framåt. informerade om utvidgningsprocessen vid utskottets sammanträde . När det gäller det östra grannskapet hänvisar utskottet till sin granskning av meddelandet om det östliga partnerskapet efter 2020 (utl. 2019/20:UU16). har emellertid situationen i förändrats och nya strider brutit ut mellan och i konflikten kring . Detta kräver EU:s och medlemsstaternas uppmärksamhet, t.ex. genom stöd till de processer som tillhandahålls genom , i vilken är ordförande . När det gäller välkomnar utskottet att EU snabbt kunde samla sig till ett fördömande av hur presidentvalet genomfördes och den illegitima regimens övergrepp mot civila. Utskottet välkomnar också den skärpta kritiken av och de tydligare kraven på den belarusiska regimen som inkluderades i den svenska ståndpunkten inför utrikesrådets möte , efter den förberedande diskussion om ståndpunkten som hölls i samband med regeringens information till utskottet inför rådsmötet vid sammanträdet . Däremot kan utskottet inte annat än beklaga att den första omgången nya sanktionslistningar, genom vilka EU:s fördömande ord omsätts i handling, kunde komma på plats först efter en utdragen process som länge blockerades av en medlemsstat. Denna omständighet riskerar att skada förtroendet för EU och aktualiserar frågan om beslutsformerna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Utskottet påminner om att en majoritet bestående av , , och vid en överläggning med regeringen ansåg att regeringen bör titta på möjligheten att under vissa förutsättningar och inom vissa områden gå över från krav på enhälliga beslut till beslut med kvalificerad majoritet. och Liberalerna ansåg att regeringen bör verka för en sådan förändring. och ställde sig avvisande. Det är, anser utskottet, glädjande att EU efter att den första blockeringen kunde hävas på ett mer skyndsamt sätt har enats om ytterligare sanktionslistningar som också omfattar . I anslutning till detta vill utskottet även uppmärksamma de förslag om att införa en sanktionsordning för allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna som den höga representanten och kommissionen antog som arbetsprogrammet. Förslagen var föremål för information från vid utskottets sammanträde . Utskottet anser att de nu framlagda förslagen bör ges hög prioritet i rådets beslutsprocess och påminner om att på utskottets förslag gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att bör samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram en global EU-sanktionslagstiftning för mänskliga rättigheter, s.k. Magnitskijsanktioner (bet. 2019/20:UU10, rskr. 2019/20:326). Även ett fortsatt fokus på det södra grannskapet och anser utskottet prioriterat. Inför det meddelande om ett förnyat partnerskap med det södra grannskapet som ska presenteras önskar utskottet upprepa några även fortsättningsvis relevanta slutsatser från granskningen av meddelande om översynen av grannskapspolitiken (utl. 2015/16:UU5). Grannskapspolitiken måste enligt utskottet ta sin utgångspunkt i de universella värderingar som EU-samarbetet bygger på och utgöra ett djupt och brett partnerskap där säkerhetsrelaterade frågor och migration är två av många viktiga komponenter. Liksom tidigare framhåller utskottet betydelsen av en stabilisering i grannskapet och att det bara kan uppnås på en grund av respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vidare förutsätter utskottet att det finns ett tydligt jämställdhetsperspektiv i arbetet. Grannskapspolitiken har tilldragit sig utskottets intresse och även varit föremål för granskningar (utl. 2014/15:UU18 och 2011/12:UU5). Utskottet fick vid sitt sammanträde information från regeringen om arbetet med en ny strategi för förbindelserna mellan och . är under snabb förändring på grund av den globala uppvärmningen och det ökade geopolitiska intresset, med miljömässiga, ekonomiska och säkerhetspolitiska konsekvenser. Mot den bakgrunden anser utskottet att det är angeläget att EU uppdaterar sitt förhållningssätt till den arktiska regionen och ser därför fram emot det meddelande som är planerat till sista kvartalet 2021. Utskottet påminner om sina granskningar av tidigare meddelanden om EU och (utl. 2016/17:UU6 och 2009/10:UU4). Utskottet återkommer till frågan genom behandlingen av den skrivelse som regeringen lämnat till om en ny nationell strategi för den arktiska regionen (skr. 2020/21:7). Utskottet ser inte anledning att nu kommentera de övriga initiativ som finns under rubriken och som gäller • avväpning, demobilisering och återintegrering av tidigare stridande • en global strategi för forskning, innovation, utbildning och ungdomsfrågor • EU:s humanitära bistånd i ljuset av covid-19-pandemin • en översyn av om konsulärt skydd. Utskottet noterar att det finns några initiativ även under andra rubriker i arbetsprogrammet som rör utskottets beredningsområden. Det gäller särskilt det förslag om EU:s allmänna preferenssystem som ska presenteras . Det allmänna preferenssystemet reglerar EU:s ensidiga handelsförmåner för utvecklingsländer, vilka syftar till att främja en hållbar utveckling genom handel med beaktande av universella värden som mänskliga rättigheter, centrala arbetsnormer, miljöskydd och gott styre. Listan över Refit-initiativ i arbetsprogrammets bilaga II och listan över tillbakadraganden i bilaga IV innehåller inga initiativ inom utskottets beredningsområden. Däremot innehåller bilaga III med prioriterade liggande förslag två förslag som utskottet ansvarar för. Det ena handlar om att förlänga de särskilda handelsåtgärder som unionen beviljar länder och territorier som deltar i eller är knutna till stabiliserings- och associeringsprocessen, COM(2020) 135. Handelsåtgärderna syftar till en asymmetrisk handelsliberalisering till förmån för länderna på västra . Den gällande regleringen löper ut . Utskottet delar uppfattningen att förslaget bör prioriteras och noterar i sammanhanget kommissionens meddelande om en plan för investeringar och ekonomisk utveckling på västra , COM(2020) 641. Det andra prioriterade förslaget i bilagan gäller en omarbetning av den s.k. PDA-förordningen om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden, COM(2016) 616. fick utskottet skriftlig information från om resultatet i förhandlingarna. Utskottet, som inte invänder mot att förslaget prioriteras, har följt frågan sedan förslaget lades och avser att göra det även fortsättningsvis. I sammanhanget noterar utskottet även kommissionens förslag COM(2020) 692 till ändring av PDA-förordningen för att minska konsekvenserna av utträde ur unionen när övergångsperioden löper ut . Med det ovan anförda föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens arbetsprogram 2021 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att utskottet borde vara tydligare när det gäller inriktningen på kommande initiativ om och om humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete med . När det först gäller finns det från EU:s perspektiv ett intresse av att medverka i som observatör. Frågan är om behovet för EU att särskilt vara representerat i är motiverat eftersom flera av EU:s medlemsstater är medlemmar i . EU har intressen i i och med att dess medlemsstater har det. Om EU var representerat i kunde det innebära ytterligare en röst som gynnar svenska intressen. kan det innebära en risk för dubbelarbete. Vi anser alltså att det är viktigt att noga överväga om EU ska vara en observatör i . Om det finns tillräckliga skäl för att EU ska vara representerat i bör det säkerställas att det inte sker något dubbelarbete mellan EU och de medlemsstater som också är representerade i . När det gäller EU:s humanitära bistånd ser vi positivt på en ansats till ett fördjupat utvecklingssamarbete med länder i . Vi anser däremot inte att ett sådant samarbete bör kopplas till åtgärder för att stävja irreguljär migration till EU eftersom detta riskerar att utsätta EU för utpressning, vilket erfarenheterna från tydligt visar. Utvecklingssamarbetet ska heller inte ses som ett verktyg för att minska incitamenten för migration i sig, eftersom all forskning på området pekar på ett motsatt förhållande. En tydlig koppling bör däremot göras till att länderna samarbetar om återtagande av sina medborgare. Kommissionens arbetsprogram 2021 – motiveringen (V) av (V). Jag anser att utskottet dels borde lyfta fram grundläggande kritik mot hur den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU utvecklas, dels borde inta en mer avvaktande hållning i frågan om Magnitskijsanktioner inom EU. Jag motsätter mig en generell utveckling mot en ökad samordning av utrikespolitik inom EU. Jag värnar möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheter att självt avgöra när och med vilka andra länder vi vill samarbeta när det gäller att möta våra stora internationella utmaningar. Jag anser att det är viktigt med effektiva beslutsprocesser men att det inte får ske på bekostnad av medlemsstaternas inflytande. Regeringens underlag har än så länge varit otillräckligt för att det ska vara möjligt att bedöma vilka konsekvenser en förändring till beslut med kvalificerad majoritet i den gemensamma utrikespolitiken skulle få ur ett konstitutionellt perspektiv. Det är också mycket otydligt vilka delar som regeringen anser ska omfattas av förändringen med ökad användning av kvalificerad majoritet. Jag är motståndare till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Kravet på konsensus leder till att EU ofta hindras från att ta progressiva positioner i viktiga frågor, t.ex. att försvara aborträtten och stärka satsningar på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Det leder också ofta till att EU agerar långsamt och vagt med urvattnade skrivningar. Det betyder inte att jag vill gå mot en ordning där majoritetsbeslut gäller. Med en sådan ordning skulle risken för att utrikespolitiken kapas av de reaktionära och rasistiska krafterna i öka. I stället vill jag att utrikespolitiken återgår till att bli en helt nationell kompetens. I en sådan ordning skulle svensk utrikespolitik bli starkare och mer relevant i sin omvärld. EU:s utrikespolitik måste också bli mer konsekvent. behandlas lika fall olika beroende på vilka länder det handlar om. Ekonomiska och politiska relationer har större betydelse än respekten för mänskliga rättigheter och folkrätten. Regeringen bör verka för att EU konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, folkrätten och demokratin i sina relationer till andra länder. När det gäller frågan om en global EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter, s.k. Magnitskijsanktioner, avser jag att återkomma med ett ställningstagande när det finns mer information om hur sanktionerna kommer att utformas. Jag känner emellertid en stor oro för att de förslag som förhandlas inte innehåller tillräckliga rättssäkerhetsgarantier. Kommissionens arbetsprogram 2021 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. de övergripande frågorna och den del som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och i vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–11 till utlåtandet. Vi vill med detta särskilda yttrande förtydliga att vi står bakom de avvikande meningar som företrädarna för Socialdemokraterna och har avgett i civilutskottet (bilaga 6) och i miljö- och jordbruksutskottet (bilaga 10). Kommissionens arbetsprogram 2021 (M) (M), (M) och (M) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. de övergripande frågorna och den del som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och i vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–11 till utlåtandet. Vi vill med detta särskilda yttrande förtydliga att vi står bakom de avvikande meningar som företrädare för har avgett i civilutskottet (bilaga 6) och tillsammans med i miljö- och jordbruksutskottet (bilaga 10) samt tillsammans med och i arbetsmarknadsutskottet (bilaga 11). välkomnar att utskottet har anammat ståndpunkterna om ökad fokusering på världshandeln och respekten för som en viktig faktor för EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Viktiga redskap för att nå dithän är satsningar på utbildning och forskning samt att EU i den snabbrörliga internationella konkurrensen anammar de möjligheter som utvecklingen av artificiell intelligens (AI) erbjuder. Vidare vill vi understryka vad har anfört i övriga utskott. Inte minst menar vi angående den aviserade revideringen av direktivet om förnybar energi att kärnkraften på samma sätt som förnybar energi är en förutsättning för klimatomställningen och att man inför kommissionens kommande arbete bör ta höjd för att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå ett fossilfritt energisystem, inte att ställa olika fossilfria energislag mot varandra. Det i arbetsprogrammet aviserade förslaget om hållbar bolagsstyrning bör enligt oss inte läggas fram eftersom ytterligare reglering på EU-nivå av företagens hållbarhetsarbete riskerar att öka regelbördan för företagen på ett sätt som inte motsvarar nyttan. Därutöver efterlyser vi förslag på reseområdet för att stärka konsumentskyddet vid inställda resor och vid researrangörens insolvens i ljuset av den pågående krissituationen och framtida liknande situationer. Vidare anser vi att genomförandet av den sociala pelaren inte ska vara en prioriterad del i kommissionens arbetsprogram. Snarare ser vi att kommissionen behöver ta ett steg tillbaka på det socialpolitiska området och i stället fokusera på den ekonomiska återhämtningen efter coronakrisen. Detta är nödvändigt eftersom den sociala pelaren leder till mer överstatlighet på det socialpolitiska området och det är viktigt att värna om den nationella beslutskompetensen inom sysselsättningsfrågor och socialpolitiken. Kommissionens arbetsprogram 2021 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. de övergripande frågorna och den del som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och i vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–11 till utlåtandet. Vi vill med detta särskilda yttrande förtydliga att vi står bakom de avvikande meningar som företrädare för har avgett i civilutskottet (bilaga 6), socialförsäkringsutskottet (bilaga 8), socialutskottet (bilaga 9), miljö- och jordbruksutskottet (bilaga 10) och arbetsmarknadsutskottet (bilaga 11). Kommissionens arbetsprogram 2021 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. de övergripande frågorna och den del som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och i vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–11 till utlåtandet. Vi vill med detta särskilda yttrande förtydliga att vi står bakom den avvikande mening som företrädare för har avgett i arbetsmarknadsutskottet tillsammans med och (bilaga 11). Kommissionens arbetsprogram 2021 (V) (V) anför: Utskottet har i granskningen av kommissionens arbetsprogram valt att koncentrera behandlingen till de delar som är utskottets ansvar, dvs. de övergripande frågorna och den del som rör EU:s roll i världen. När det gäller arbetsprogrammets övriga delar hänvisar utskottet till de yttranden som andra utskott har lämnat i granskningen och i vilka också de politiska meningsskiljaktigheter som finns mellan partier i olika frågor framgår. Samtliga yttranden finns i bilagorna 3–11 till utlåtandet. Jag vill med detta särskilda yttrande förtydliga att jag står bakom den avvikande mening som företrädaren för har avgett i miljö- och jordbruksutskottet (bilaga 10). Jag vill även uppmärksamma det särskilda yttrande som företrädare lämnat i civilutskottet (bilaga 6). Kommissionens arbetsprogram 2021 (KD) (KD) anför: