bet · H701CU15 · 2020-03-12 00:00:00 — Hushållningen med mark- och vattenområden Utskottet föreslår att avslår de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena handlar om bl.a. kartläggning av vattenresurser, särskilda frågor om tillståndsregleringen för vattenverksamheter, va-infrastruktur och vattenförvaltning. I betänkandet finns fyra reservationer (C, KD) och ett särskilt yttrande (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Särskilda frågor om tillståndsregleringen för vattenverksamheter Va-infrastruktur och vattenförvaltning m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Kartläggning av vattenresurser, punkt 1 (C) 2.Särskilda frågor om tillståndsregleringen för vattenverksamheter, punkt 2 (C) 3.Va-infrastruktur och vattenförvaltning m.m., punkt 3 (C) 4.Va-infrastruktur och vattenförvaltning m.m., punkt 3 (KD) Motioner som bereds förenklat, punkt 4 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 1 (C) Särskilda frågor om tillståndsregleringen för vattenverksamheter 2019/20:403 av (C), 2019/20:1482 av (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 2 (C) Va-infrastruktur och vattenförvaltning m.m. 2019/20:181 av (C) yrkande 1, 2019/20:365 av (KD), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 33, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 62 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2, 7, 8, 15 och 16. Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Motioner som bereds förenklat 2019/20:181 av (C) yrkande 2, 2019/20:218 av m.fl. (V), 2019/20:267 av och (båda C), 2019/20:413 av (C), 2019/20:534 av (KD), 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 34, 2019/20:611 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2019/20:665 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:771 av (SD), 2019/20:846 av (S), 2019/20:858 av (SD) yrkande 1, 2019/20:1008 av (M), 2019/20:1011 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2019/20:1037 av (S), 2019/20:1115 av (S), 2019/20:1442 av m.fl. (S), 2019/20:1454 av m.fl. (M), 2019/20:1511 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2019/20:1586 av (SD), 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:1803 av (M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2043 av (M), 2019/20:2328 av m.fl. (S), 2019/20:2542 av (M) yrkande 4, 2019/20:2642 av (M), 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 43 och 44, 2019/20:2987 av (M), 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 30, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 27 och 28, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 10, 11 och 17, 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 17, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkandena 4, 15, 16, 22 och 24, 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2019/20:3372 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (L), (SD), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /20 och som rör frågor om hushållningen med mark- och vattenområden i vid bemärkelse. Motionsyrkandena handlar om hushållningsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden m.m., tillstånd för vattenverksamhet, allmänna vattentjänster och stranderosion. Av dessa behandlas ca 70 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör kartläggning av vattenresurser. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (C). m.fl. (C) föreslår i partimotion 2019/20:3107 yrkande 38 ett tillkännagivande om att använda ny teknik för att kartlägga underjordiska vattenresurser och stimulera initiativ för grundvattenåterskapning. Samma yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 22. Mark- och vattenområden som är särskilt lämpliga för anläggningar för bl.a. vattenförsörjning ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna (3 kap. 8 § ). Bestämmelsen tar sikte på att mark ska reserveras för anläggningar för bl.a. vattenförsörjningen. Bestämmelsen innebär också att åtgärder som kan försvåra driften av sådana anläggningar inte bör tillåtas i anläggningens närhet. Anläggningar för vattenförsörjning kan utgöras av tunnlar, ledningar m.m. som har stor betydelse för överföringen av exempelvis dricksvatten mellan eller inom olika regioner i landet. Bestämmelsen gör det möjligt för staten att peka ut särskilda områden som är av betydelse för vattenförsörjningen. I 7 kap. finns vidare bestämmelser om bl.a. vattenskyddsområden. Genom att ett vattenskyddsområde inrättas kan en vattenförekomst med betydelse som nuvarande eller framtida vattentäkt särskilt skyddas genom föreskrifter som begränsar verksamhet inom området. Det är eller kommunen som kan besluta om att inrätta ett vattenskyddsområde. För ett vattenskyddsområde ska eller kommunen utfärda sådana föreskrifter om inskränkningar i rätten att förfoga över fastigheter inom området som behövs för att tillgodose syftet med området. Genom att ett vattenskyddsområde inrättas tydliggörs vad som utifrån bl.a. gäller för verksamhetsutövare och andra inom området för att vattenförekomsten ska få ett tillräckligt skydd. Länsstyrelserna får då även ansvar för tillsynen. Som ett alternativ till att inrätta vattenskyddsområden enligt 7 kap. finns också en möjlighet för kommuner att utfärda lokala skyddsföreskrifter kring en vattentäkt. Det finns även bestämmelser i (2010:900) som anknyter till vattenförsörjningsfrågor. geologiska undersökning har fått i uppdrag av regeringen att –2020 redovisa genomförda insatser för att förfina och utöka kartläggning och karaktärisering av grundvattenresurser i särskilt utsatta områden. Redovisningen ska minst omfatta en beskrivning av insatser, dess resultat samt eventuella förbättringsförslag inom områdena tredimensionell modellering, förbättrat geologiskt underlag vid ras- och skredproblematik, identifierade potentiella grundvattentillgångar samt utvecklade mätningar beträffande grundvattnets kvantitet, kvalitet och prognostisering. Uppdraget har delredovisats i två delrapporter, Regeringsrapport 2018:06 och Regeringsrapport 2019:04, och ska slutredovisas . har i en rapport, Fysisk planering för en trygg dricksvattenförsörjning – behov och möjligheter (2018:35), analyserat lägesbild, behov och möjligheter att bidra till en långsiktigt trygg vattenförsörjning genom insatser vid fysisk planering. anför att vattenförsörjningen är landets mest samhällskritiska försörjningsystem. För att trygga en långsiktig vattenförsörjning för samhällets alla behov behövs ett system som har god kapacitet utifrån behoven och är robust mot påfrestningar. Vattenuttagen behöver dessutom utformas på ett sätt som ger goda förutsättningar för väl fungerande naturmiljöer. bedömer att det är tydligt att hushållningen med mark- och vattenområden behöver utvecklas och föreslår därför bl.a. att det ska tas fram en nationell strategi för vattenförsörjningen för att ramarna för utvecklingen ska kunna sättas i ett långsiktigt perspektiv. Vidare föreslås att dricksvattenförsörjningen ska ges en tydligare roll vid fysisk planering och att det ska göras ökade insatser som t.ex. vägledning för att stimulera en sådan utveckling samt att regelverket kring dagvattenfrågor i bl.a. bör ses över. Med anledning av rapporten har genom regleringsbrevet 2020 fått i uppdrag att utveckla sin vägledning till kommuner och länsstyrelser rörande tillämpningen i för att trygga dricksvattenförsörjningen. Den delen av rapporten som avser behov av översyn och ändringar i för att skydda nuvarande och framtida behov av dricksvattenförsörjning bereds fortfarande inom . Som utskottet redogör för ovan har geologiska undersökning ett pågående uppdrag att redovisa genomförda insatser för att förfina och utöka kartläggning och karaktärisering av grundvattenresurser i särskilt utsatta områden. Även har analyserat och lämnat förslag i frågor som är relevanta för motionsyrkandena. Utskottet ser inte någon anledning att föregripa det pågående arbetet genom ett initiativ från . Motionsyrkandena bör därmed avslås. Särskilda frågor om tillståndsregleringen för vattenverksamheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör tillståndsregleringen av vattenverksamheter. Utskottet hänvisar bl.a. till befintliga bestämmelser. Jämför reservation 2 (C). I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att se över dagens vattenlagstiftning så att den anpassas till att samla upp vatten och inte bara leda bort vatten. Enligt motionärerna kan det exempelvis handla om att anlägga bevattningsdammar och kombidammar. Samma yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 21. (C) föreslår i motion 2019/20:403 ett tillkännagivande om förenklingar av gamla förlegade vattendomsregler. I motion 2019/20:1482 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda och införa ett ackrediteringssystem för vattentorn och stora vattenreservoarer med vatten som utgör dricksvatten. Allmänt om tillstånd eller anmälningsplikt för vattenverksamhet Bestämmelser om vattenverksamhet finns i 11 kap. . Med vattenverksamhet avses bl.a. uppförande, ändring, lagning eller utrivning av en anläggning i ett vattenområde. För att få bedriva vattenverksamhet krävs som huvudregel tillstånd. I 11 kap. 12 § första stycket finns ett undantag som innebär att tillstånd inte behövs om det är uppenbart att varken allmänna eller enskilda intressen skadas genom vattenverksamhetens inverkan på vattenförhållandena. Tillstånd för vattenverksamhet prövas av mark- och miljödomstolen. Till vattenverksamhet räknas även sådana dammar som definieras som vattenanläggningar vars syfte är att dämma upp eller utestänga vatten eller blandningar av vatten och annat material (11 kap. 4 § ). Begreppet omfattar avbördningsanordningar och intag samt invallningar, slussportar och gruvdammar (prop. 2013/14:38 s. 56 f.). Alla vattenverksamheter är således inte tillståndspliktiga. För de flesta mindre vattenverksamheter räcker det med en anmälan till en länsstyrelse. Som exempel på åtgärder som inte kräver tillstånd men som behöver anmälas kan nämnas anläggandet av våtmark där vattenområdet har en yta som inte överstiger fem hektar och uppförandet av en anläggning, fyllning eller pålning i ett vattendrag, om den bottenyta som verksamheten omfattar i vattendraget uppgår till högst (se 19 § förordningen [1998:1388] om vattenverksamheter). Vidare krävs normalt sett inte tillstånd för rensningar i vattenområden, såväl naturliga sådana som vattenanläggningar, t.ex. diken, eller för att återställa vattendrag. Exempelvis krävs inte tillstånd för rensningar som utförs för att bibehålla vattnets djup eller läge (11 kap. 15 § ). Särskilt om tillstånd för vattenverksamheter som producerar vattenkraftsel gäller nya bestämmelser i 11 kap. för vattenverksamheter som har eller har tillkommit för att ha en funktion för att producera vattenkraftsel (se prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383). Sådana vattenverksamheter ska ha moderna miljövillkor. Det är verksamhetsutövaren som ansvarar för att ansöka om omprövning av tillståndet. I prövningen ska det finnas ett nationellt helhetsperspektiv med avvägningar mellan behovet av åtgärder som förbättrar vattenmiljön och behovet av en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. För helhetssynen ska regeringen se till att det finns en nationell plan som ska vara vägledande för myndigheternas arbete med prövningarna och för vattenförvaltningen. Det finns även ett bemyndigande för regeringen att utfärda generella föreskrifter om försiktighetsmått i fråga om alla vattenverksamheter. I enlighet med 34 § förordningen om vattenverksamheter lämnades ett förslag till nationell plan för moderna miljövillkor till regeringen . Förslag till ändringar i planen ska lämnas till regeringen av Havs- och vattenmyndigheten i takt med hur arbetet fortskrider (31–33 §§). gäller enligt lagen (1998:811) om införande av att äldre beslut har rättsverkan enligt . gäller också att om en verksamhet bedrivs med stöd av urminnes hävd, privilegiebrev eller annan s.k. särskild rättighet, ska den rättigheten anses ha tillkommit enligt motsvararande bestämmelse i . De tidigare bestämmelserna som angav att sådana äldre rättigheter skulle omprövas upphävdes från samma tidpunkt. I propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243 s. 173) gjorde regeringen bl.a. bedömningen att det finns behov av en uppföljning av de nya bestämmelserna. Regeringen angav att en första uppföljning ska ske 18 månader efter det att bestämmelserna om omprövning för moderna miljövillkor har trätt i kraft. Vidare angav regeringen att berörda myndigheter kommer att få i uppdrag att bl.a. – ta fram en vägledning för hur en miljöanpassning av vattenkraften kan ske på ett kostnadseffektivt sätt i förhållande till eftersträvad miljönytta, och – utveckla sitt vägledande material vad gäller bedömningsgrunder, vad som kan anses vara samhällsnyttig verksamhet, för statusklassning och för kraftigt modifierade vatten. Som framgår ovan avses med vattenverksamhet även sådana dammar som definieras som vattenanläggningar vars syfte är att dämma upp eller utestänga vatten eller blandningar av vatten och annat material. Dessa dammar omfattas därmed av gällande regler om tillstånd etc. Utskottet anser inte att det framkommit några övervägande skäl för att se över lagstiftningen i syfte att möjliggöra fler dammar. Även vattentorn kan ses som vattenverksamhet i de fall syftet är att förändra vattnets djup eller läge, eller att utföra en anläggning för grundvatten. Vad gäller motionsyrkandet om förenklingar av gamla förlegade vattendomsregler anser utskottet att förslaget får anses tillgodosett genom de ändringar i som infördes . Ändringarna innebär att om en verksamhet bedrivs med stöd av urminnes hävd, privilegiebrev eller annan s.k. särskild rättighet, ska den rättigheten anses ha tillkommit enligt motsvararande bestämmelse i och att äldre rättigheter inte längre omprövas. En första uppföljning av bestämmelserna om omprövning för moderna miljövillkor kommer dessutom att ske , och utskottet finner inte anledning att föregripa den kommande analysen. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionsyrkandena bör avslås. Va-infrastruktur och vattenförvaltning m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om allmänna vattentjänster. Utskottet hänvisar bl.a. till en aviserad proposition. Jämför reservation 3 (C) och 4 (KD). m.fl. (C) föreslår i partimotion 2019/20:3107 yrkande 33 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur en vattenavgift på offentligt vatten kan införas för att delvis bekosta nödvändiga investeringar, reinvesteringar och klimatanpassningar i va-infrastrukturen. Samma yrkande finns i kommittémotion 2019/20:3267 m.fl. (C) yrkande 15. I den sistnämna motionen föreslås även fler tillkännagivanden som gäller frågor om allmänna vattentjänster. Motionärerna lämnar förslag om att utveckla vattenförvaltningen för att kunna förena äganderätt och kulturmiljöhänsyn genom effektiva miljöåtgärder samt skydd av värdefull natur och arter med rimliga kostnader för enskilda (yrkande 1). Ett annat förslag från motionärerna är att verka för en effektiv och säker vattenförvaltning som möjliggör implementering av digitala verktyg för en ökad spårbarhet och säkerhet med syftet att stärka skyddet och förvaltningen av strategiska dricksvattenförekomster (yrkande 2). Motionärerna vill vidare öka möjligheterna för kommunerna att reglera dagvattenfrågorna genom exempelvis förtydligad lagstiftning (yrkande 7), utreda möjligheterna att införa incitament för fastighetsägare att minska tillförseln av dagvatten till va-nätet (yrkande 8) och att det ska ske en översyn av lagstiftningen i syfte att kunna medge extern finansiering av va-infrastruktur (yrkande 16). Samma yrkande om extern finansiering finns i motion 2019/20:181 av (C) yrkande 1. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om att införa en nationell leveransgaranti för vattenförsörjning. En leveransgaranti, liknande den som finns för el-nätet, skulle enligt motionärerna öka fokus för och pressen på kommunerna att tillgodose invånarnas behov och genomföra de investeringar som behövs. (KD) föreslår i motion 2019/20:365 ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för ett nationsövergripande regelverk för bevattningsförbud. Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster (vattentjänstlagen) avser olika tjänster för vattenförsörjning och avlopp som tillhandahålls genom en allmän va-anläggning. Lagen syftar till att säkerställa tillgången till sådana vattentjänster för i första hand bostadsbebyggelsens behov. Kommunen har en långtgående skyldighet att ordna allmänna vattentjänster. Om det med hänsyn till skyddet för människors hälsa eller miljön behöver ordnas vattenförsörjning eller avlopp i ett större sammanhang för en viss befintlig eller blivande bebyggelse, ska kommunen bestämma det verksamhetsområde inom vilket vattentjänsten eller vattentjänsterna behöver ordnas och sedan se till att behovet , och så länge behovet finns kvar, tillgodoses i verksamhetsområdet genom en allmän va-anläggning. kan vitesförelägga kommunen att fullgöra denna skyldighet. En va-anläggning kan bl.a. bestå av vattenverk, vattenreservoarer, avloppsreningsverk, pumpstationer och olika ledningsnät. En allmän sådan anläggning ska ordnas och drivas så att den uppfyller de krav som kan ställas med hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön och med hänsyn till intresset av en god hushållning med naturresurser. Anläggningen ska vara försedd med de anordningar som behövs för att den ska fylla sitt ändamål och tillgodose skäliga anspråk på säkerhet. Huvudmannen ansvarar för funktionen och säkerheten. Enligt 10 kap. 10–15 §§ ellagen (1997:857) har elanvändare rätt till avbrottsersättning vid avbrott som varar om minst , med undantag för vissa angivna situationer. Under vissa förutsättningar kan avbrottsersättningen också jämkas. Regeringen har i propositionsförteckningen för /20 aviserat att en proposition rubricerad Vägar till hållbara vattentjänster ska överlämnas till . Propositionen bygger på betänkandet SOU 2018:34 med samma namn som Utredningen om hållbara vattentjänster lämnade . Utredningen föreslår bl.a. en ändring av 6 § vattentjänstlagen som innebär att kommunerna ska lägga ett större fokus på att bedöma behovet av vattentjänster. Det föreslås att kommunerna ska utreda om det finns en möjlighet att på ett annat sätt än med en allmän va-anläggning uppnå ett motsvarande skydd för människors hälsa och miljön. Två sätt att nå ett motsvarande skydd kan enligt utredningen vara att använda tillsyn enligt som leder till att enskilda fastigheters anläggningar ska åtgärdas på frivillig väg eller att enskilda på frivillig väg inrättar och driver en gemensam anläggning. En sådan lösning kan väljas om den kan förväntas vara samhällsekonomiskt fördelaktig och hållbar sett både till de enskildas förutsättningar och till den kommunala planeringen. Enligt utredningen ger förslaget kommunerna större flexibilitet vid tillämpningen av lagrummet. De statliga myndigheter som arbetar med vattentjänsterna ska enligt utredningen samverka mer för att stödja kommunerna och styra mot hållbara vattentjänster. Utredningen föreslår därför att en plattform för detta bildas med som koordinator. Utskottet anser att det är viktigt att kommunerna har väl fungerande tjänster för vattenförsörjning och avlopp. Utredningen om hållbara vattentjänster har lämnat förslag om en översyn av lagstiftningen, och regeringen har aviserat att den under innevarande kommer att överlämna en proposition med förslag på området. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ i frågorna om regleringen och finansieringen av va-infrastruktur och vattenförvaltning. Utskottet ser inte heller anledning att vidta någon åtgärd med anledning av yrkandena om leveransgaranti och regelverk för bevattningsförbud. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, C, V, KD, L). I motioner från allmänna motionstiden /20 har väckts förslag som rör hushållningsbestämmelser och behovet av bostäder, skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, skyddet av vattenområden m.m., tillstånd för vattenverksamhet, allmänna vattentjänster och stranderosion. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsyrkanden har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandet 2018/19:CU5, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Kartläggning av vattenresurser, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 22. Dricksvattnet är vårt mest kritiska försörjningssystem och en förutsättning för att samhället ska fungera. Jag anser att det måste vidtas åtgärder som möjliggöra en mer effektiv vattenanvändning. Som ett led i detta bör staten ta initiativ till att ytterligare kartlägga vilka underjordiska vattenresurser som kan finnas med hjälp av ny karteringsteknik, för att få veta hur stora och tillgängliga de är, och stimulera initiativ och innovationer för grundvattenåterskapning. Det är upp till regeringen att ta nödvändiga initiativ i detta avseende. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Särskilda frågor om tillståndsregleringen för vattenverksamheter, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2019/20:403 av (C) och 2019/20:1482 av (M). God tillgång till vatten har länge varit en självklarhet i stora delar av . har dock visat att detta kan tas för givet. Bevattningsförbud och låga grundvattennivåer har blivit allt vanligare runtom i landet. Dricksvatten är ett livsmedel, och vatten är en livsavgörande resurs som vi behöver hushålla med i högre grad. Genom enkla åtgärder kan den onödiga förbrukningen minska betydligt som förutsättningar för fortsatt god tillgång på både dricksvatten och vatten till bevattning säkerställs. Jag ser ett behov av en översyn av dagens vattenlagstiftning, så att den anpassas till att inte bara leda bort vatten utan även samla upp vatten, eftersom detta skapar en möjlighet att använda vatten mer effektivt. Det kan exempelvis handla om att anlägga bevattningsdammar och kombidammar. Det är regeringens uppgift att göra en sådan översyn och därefter återkomma till med nödvändiga lagförslag. Det anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Va-infrastruktur och vattenförvaltning m.m., punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:181 av (C) yrkande 1,