bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Vi vill se en ambitiös klimatpolitik på hemmaplan för att nå det långsiktiga målet om nettonollutsläpp . Men utsläppsminskningar i måste också leda till utsläppsminskningar globalt. Den svenska industrin är koldioxideffektiv. Forskning visar att svensk export av varor bidrar till minskade globala utsläpp. Genom att tränga undan varor som genererar högre utsläpp vid tillverkningen i andra länder bidrar den svenska industrin till att de totala utsläppen i världen är lägre än vad de annars skulle vara. exporterar alltså utsläppsminskningar. En viktig del av svensk klimatpolitik är därför att behålla hög tillväxt och konkurrenskraft i svensk industri så att vi kan exportera ännu mer klimatsmarta produkter. Klimatpolitiken får inte styra mot mindre utrikeshandel för att minska de inhemska koldioxidutsläppen eftersom detta skulle ske på bekostnad av ökade globala utsläpp. Översynen av lagstiftningen för att det klimatpolitiska ramverket ska få genomslag får därför inte påverka svensk konkurrenskraft negativt. Vi vill att utsläppen med hänsyn till exportens klimatnytta ska börja mätas och följas upp på samma sätt som mäter territoriella och konsumtionsbaserade utsläpp. Vi vill förhindra att politiken skapar dåliga förutsättningar för svensk industri och därmed tvingar klimatsmart produktion att flytta till andra länder. bör därför få i uppdrag att beräkna och redovisa klimatnyttan av export. Industri och export, punkt 14 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 25–28 och 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 4. Det är positivt att regeringens handlingsplan tar upp den betydelse som näringslivet har i fråga om att minska utsläppen i och vikten av forskning och innovation. En brist är däremot att handlingsplanen inte tar upp den potential som finns för svensk industri att genom klimatvänlig export bidra till minskade utsläpp på global nivå. Dessutom pliktar en stor del av svensk industri under EU:s system för handel med utsläppsrätter som är lagstadgat att nå nettonollutsläpp . Industri som pliktar under detta system är därmed per definition mer klimatvänlig än industri som ligger utanför. Att främja svensk industri, särskilt exportindustri, bör därför vara en prioriterad del av klimatpolitiken. Givet målsättningen att utsläppen av växthusgaser ska vara låga i ett internationellt perspektiv som den ekonomiska utvecklingen fortgår är det generellt sett positivt om industriell produktion stannar i i och med att vår energiförsörjning är koldioxidsnål jämfört med andra industriländers. Det är i detta sammanhang viktigt att svenska klimatmål inte formuleras på ett sätt som leder till att industrietableringar i försvåras. Industri och export, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 25–28 och 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3479 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3482 av m.fl. (M) yrkande 4. Jag välkomnar att regeringen anser att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas bör förbjudas. Av handlingsplanen framgår att frågan bereds inom samt att regeringen bedömer att ett förbud bör införas och en ny lagstiftning planeras träda i kraft . Det finns således inget som binder regeringen att återkomma med lagstiftning som förbjuder denna fossila verksamhet . Klimathandlingsplanen bör tydliggöra att ett förbud för nyexploatering av fossil energi ska införas inom mandatperioden. Lagstiftning som innebär förbud mot prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas ska införas . Jag delar regeringens uppfattning i propositionen att produktionen av batterier genomförs med bristande social och ekologisk hållbarhet och med hög insats av fossil el. En svensk batteriproduktion är därför av flera skäl välkommen. IVL har undersökt energiåtgång och utsläpp av växthusgaser vid tillverkning av batterier till elbilar. Utsläppen per kWh batteri var i genomsnitt 150–koldioxid, och utsläppen tycks öka linjärt med batteriets storlek. I stor skala saknas också återvinningssystem. Studien konstaterar att det är stora skillnader i utsläpp men att det finns goda möjligheter att minska miljöpåverkan. Vid tillverkning kan mer grön el användas och material skulle kunna återvinnas effektivt. Detta är av stor betydelse då elbilar har stora miljöfördelar och stor potential. IVL konstaterar att det behövs ekonomiska styrmedel som gör det lönsamt att använda återvunna material och att de svenska skatterna på fordon och bilförmåner också behöver ta hänsyn till utsläppen i tillverkningsstadiet. Då elbilar har stora miljöfördelar och hög kapacitet att minska trafikens klimatpåverkan är det av stor vikt att vidta åtgärder tidigt för att förhindra att en del av miljövinsten äts upp av batteritillverkning och bristande återvinning. Regeringen bör därför återkomma med förslag på styrmedel som ger ökat incitament för att återvinna elbatterier från elbilar. Regeringen bör även återkomma med förslag på åtgärder och styrmedel som gynnar elbilar med lägre miljö- och klimatpåverkan i tillverkningsskedet. Vidare anser jag att elbatterier, likaväl som drivmedel, ska produceras socialt och miljömässigt hållbart. Det borde inte vara möjligt att importera mineraler och metaller som inte producerats hållbart för människor och miljö till eller inom EU. För att kunna spåra att mineraler inte kommer från länder som t.ex. med fruktansvärda konsekvenser för människor måste spårbarhet och hållbarhetsmärkning tas fram. har också ett nationellt ansvar att själva utvinna metaller och mineraler hållbart för att möta ökad efterfrågan. Regeringen bör därför återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra import av batterimetaller som inte är hållbart producerade. Samarbete med kärnkraftsländer, punkt 15 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 9. I den nationella strategin för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet ska beaktas, måste kärnkraften finnas som lösning om elektrifieringens vinster ska kunna tillvaratas. Nya, säkrare kärnkraftsreaktorer är något som bl.a. och senast valt att satsa på, som en förutsättning för att behålla den elintensiva industrins konkurrenskraft utan att ersätta dagens elproduktion med fossilbaserad produktion. borde samarbeta med andra kärnkraftsländer både i och i andra världsdelar för att utveckla ett fåtal standardiserade kärnkraftverk och standardiserade kärnkraftskomponenter. Ett sådant arbete har potential att sänka kostnaderna och korta ledtiderna för byggnation. Samarbete med kärnkraftsländer, punkt 15 – motiveringen (L) av (L). I motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 9 föreslås ett samarbete med andra kärnkraftsländer. Frågan om elproduktion och olika energislag omfattas inte av klimathandlingsplanen på ett sådant sätt att detta motionsförslag bör behandlas i samband med handlingsplanen. Motionsyrkandet avstyrks därför. Kärnkraftsfrågor i övrigt, punkt 16 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (M), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 10. På flera sätt uttrycker propositionen ambitioner att förändra och utveckla kritiserade eller utdömda satsningar. Propositionens största brist är emellertid frånvaron av energipolitiska överenskommelser som garanterar en koldioxidneutral energiproduktion motsvarande den starkt ökande energikonsumtion som propositionen upprepade gånger tillstår är att vänta. Efter nedstängningen av femdubblas importbehovet av energi under kalla vinterdagar, med följden att fossila energikällor gynnas. Regeringen anger ökad elektrifiering som en viktig komponent i omställningen till nollutsläpp och skriver om vikten av ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Men i den förda politiken stänger regeringen i stället ned fungerande anläggningar som levererar precis den formen av produktion. I den nationella strategin för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet ska beaktas, måste kärnkraften finnas som lösning om elektrifieringens vinster ska kunna tillvaratas. Konsekvenserna av nedläggningen av för genomförandet av planerade satsningar i propositionen bör därför beaktas. Den fjärde generationens kärnkraft kan förbättra och underlätta elförsörjningen . Fjärde generationens kärnkraft är mångfalt mer effektiv än dagens teknik, och kan återanvända lagrat kärnbränsle. saknar en färdplan mot fjärde generationens kärnkraft. Vi föreslår att en sådan plan utvecklas. En sådan färdplan bör inkludera svensk forskning och frågan om en pilotanläggning i . Kärnkraftsfrågor i övrigt, punkt 16 – motiveringen (L) av (L). I motion 2019/20:3480 (KD) yrkandena 2 och 10 lämnas förslag som berör nedläggningen av och en plan för fjärde generationens kärnkraft. Frågan om elproduktion och olika energislag omfattas inte av klimathandlingsplanen på ett sådant sätt att dessa motionsförslag bör behandlas i samband med handlingsplanen. Motionsyrkandena avstyrks därför. Elproduktion i övrigt, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 29 och 65. slipper villaägare energiskatt på den el de själva producerar för eget bruk. Det är ett utmärkt sätt att öka produktionen av förnybar energi i form av t.ex. solel. Jag anser att samma möjligheter ska finnas för de som bor i lägenhet, i enlighet med den utredning som regeringen själv tillsatte om detta (dir. M2017/02099/Ee). Regeringen bör därför återkomma med ett förslag till om en breddad skattereduktion till de som bor i lägenhet, oavsett upplåtelseform, och som vill producera förnybar el tillsammans för sin egen förbrukning. En gemensam lösning för utbyggnad av vindkraft behövs. Försvarsmakten har stora möjligheter att påverka utbyggnaden av förnybar energi genom att sätta stopp för nya vindkraftverk. Till exempel måste objekt som vindkraftverk, telemaster eller liknande som överstiger , i bebyggelse, ha Försvarsmaktens godkännande. Genom att hänvisa till totalförsvarets riksintresse har Försvarsmakten möjlighet att lägga in sitt veto mot viktig utbyggnad av förnybar energi. Ett aktuellt exempel är i . Där sa Försvarsmakten nej till ett planerat bygge av havsbaserad vindkraft eftersom man upplevde att det skulle kunna komma att inkräkta på vad man använder som militärt övningsområde. Trots att det finns en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. finns det sex havsbaserade vindkraftsparker. De är främst lokaliserade i den södra delen av landet. Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft dessutom fler jobb i , eftersom mycket arbete måste utföras på plats. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. Det måste vara fullt möjligt att både bygga ut vindkraften, inte minst den havsbaserade, där förutsättningarna är som bäst och ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. När sådana här knutar uppstår där en myndighet helt kan sätta stopp för en viktig utbyggnad av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning. Jag delar uppfattningen att totalförsvarets intressen är viktiga. Regeringen bör därför utreda hur havsbaserade vindkraftsparker kan inrättas utan att Försvarsmaktens verksamhet påverkas negativt på lång sikt. Cirkulär ekonomi, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 24, 30 och 31 samt 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 11. Plast har, förutom en rad negativa effekter för miljö och klimat, även fördelar och är mycket användbart, t.ex. inom sjukvården. Plast ska därför användas där det är mest lämpligt. För att få till stånd en hållbar plastanvändning krävs därför, förutom att användning av plast minskas, att så mycket som möjligt av använd plast kan återanvändas och återvinnas och att råvara av plast blir mindre fossilberoende. konsumerar vi dock en stor mängd plast i som inte är möjlig att vare sig återanvända eller återvinna. innehåller plastprodukter ämnen som är miljö- och hälsoskadliga, vilket gör att de inte lämpar sig för materialåtervinning, men i många fall består plastprodukterna av så olika typer av plast att materialåtervinning inte är möjlig. Det är en ohållbar situation som måste åtgärdas genom att högre krav ställs på producenterna. Även om EU har antagit en i delar ambitiös handlingsplan för den cirkulära ekonomin får det inte begränsa vår nationella rådighet i fråga om skyndsamma nödvändiga åtgärder. Regeringen bör därför återkomma med förslag på lagstiftning med krav på ökat producentansvar samt krav på standardisering av plasttyper så att ökad återanvändning och återvinning möjliggörs. Regeringen gör i handlingsplanen bedömningen att en nationell strategi för cirkulär ekonomi bör tas fram samt att utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi bör stärkas. Jag ser positivt på inriktningen men vill betona vikten av att framarbetade strategier med nödvändighet innehåller konkreta åtgärder och regleringar. Regeringen har tillsatt en rad utredningar samt uppdrag till berörda myndigheter för att utforma lämpliga åtgärder i denna riktning. Jag välkomnar detta men saknar tydlighet i handlingsplanen när det gäller i vilken utsträckning regeringen kommer att lämna förslag till åtgärder till . Jag ser särskilt behov av att detta tydliggörs för att minska de negativa miljö- och klimateffekterna av plastanvändningen. Regeringen bör därför återkomma med förslag på en nationell plaststrategi med åtgärder och regleringar för att minska de negativa klimat- och miljöeffekterna från plast. Enligt EU:s direktiv ska förbrukningen av plastbärkassar minska för att förbättra miljön och effektivare nyttja våra resurser. I införde regeringen en ny förordning 2016 om plastbärkassar för att minska förbrukningen av plastbärkassar. beslutade att butiker och restauranger ska informera om plastkassars miljöpåverkan och medverka till att förbrukningen ska minska. I förbrukade vi 102 plastbärkassar per person 2018. Målet till 2025 är 40 plastkassar per person och år. Statistik visar att av den sålda plasten materialåtervanns. Enligt Håll Rents skräprapport kommer plastpåsar på sjunde plats bland det vanligaste skräpet längs våra stränder. Det krävs kraftigare reglering av plastbärkassar för att minska deras miljöpåverkan. Användning av plastbärkassar bör avskaffas. Att främja biobaserade plaster i stället för fossilbaserade plaster kan vara motiverat i en del fall för att minska plastförbrukningens miljöpåverkan och minska beroendet av fossila råvaror som råolja och naturgas. Inte heller biobaserade plastpåsar bryts dock ned, och även de förorsakar skada på ekosystemen. Det finns biologiskt nedbrytbar plast, som kan vara tillverkad av både förnybar och fossil råvara, men denna kräver speciella förhållanden för att brytas ned. Skatt på plastbärkassar infördes . Jag välkomnar att initiativ tas av regeringen för att med starkare styrmedel minska användningen av plastbärkassar men menar att det är otillräckligt. Ett flertal länder har valt att införa förbud mot plastbärkassar och bör ansluta sig till dessa länder. Även bör därför införa ett förbud mot plastbärkassar. Cirkulär ekonomi, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 24, 30 och 31. Skatteväxlingar som innebär lägre skatter på arbete och företagande och högre skatter på konsumtion, inte minst skadlig konsumtion, kan fungera även för att reducera miljöskadligt beteende. Vi behöver lägre skatter i rent generellt, men vi behöver också förändra vad det är som beskattas. I remissvaren till regeringens förslag till en ny avfallsförbränningsskatt anförde Avfall och Energiföretagen att det måste gå minst ett kalenderår mellan det slutliga beslutet om en skatt och när den kan träda i kraft, detta bl.a. med anledning av att kommunernas beslutsprocess för att införa skatten i de kommunala avgifterna förutsätter en tillräckligt för beredning och kommunala beslut. Jag anser att regeringen borde ha lyssnat till kritiken och i ett första skede ha förskjutit tidpunkten för införande av skatten. Skogens bidrag för att minska utsläppen, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 16. Skogen har en avgörande betydelse för att minska utsläppen av koldioxid. Klimatrapporten från FN:s klimatpanel 2018 om förutsättningarna att hålla uppvärmningen innehåller rekommendationer om att öka tillväxten i skogen och att genom substitution övergå till biobaserade material och bränslen. Men detta får inte genomslag i . Det skapar negativa incitament, som gör det mindre kostsamt att inte bruka skogen, eftersom all avverkning resulterar i ett bokfört utsläpp. Detta minskar möjligheterna att nå klimatmålen. Skogens bidrag för att minska utsläppen bör därför få genomslag i internationella klimatavtal och klimatmål. Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt, punkt 20 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:2858 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 43, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 27, 50 och 51 samt 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 32–35. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kapslar in koldioxid, och genom substitution ersätts fossilbaserade produkter och energi med fossilfria alternativ från skogsnäringen. I praktiken sker substitution när trävaror ersätter betong i byggnadskonstruktioner, när träförpackningar ersätter förpackningar i plast eller när biobaserad energi används i stället för olja i bränslen och drivmedel. Betydelsen av substitution uppmärksammas bl.a. i förra årets rapport från FN:s klimatpanel, när den diskuterar hur temperaturökningen ska hållas till . En förutsättning för detta är dock att skogen kan brukas effektivt och hållbart. Fundamentet för ett långsiktigt hållbart skogsbruk utgörs av äganderätten. ger markägare och företagare inom de gröna näringarna i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas. Skogsägaren, och kommande generationer, måste kunna räkna med att få skörda frukterna av sitt arbete. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna underlättar omställningen till ett mer hållbart samhälle. En brukad skog växer snabbare än en skog som inte brukas och kan därför lagra mer koldioxid. När träden avverkas och används som trädprodukter fortsätter de att binda kol under hela sin livslängd. Slutligen kan produkterna användas till energiproduktion. Om skogsbruket skulle ställas om till lägre tillväxt skulle det därmed göra det svårare att nå målet om ett fossilfritt . Att det svenska skogsbruket är effektivt framgår av en undersökning som visar att om och tillämpade det svenska skogsbrukets metoder skulle de kunna lagra upp till mer koldioxid . Det kan jämföras med nettoutsläpp av koldioxid, som uppgick till drygt . Ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för ersättning av fossila produkter i takt med att uttaget kan bli större. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Skogen har därmed stor potential att bidra i kampen mot klimatförändringarna. Vi menar att klimathänsyn inte tillräckligt beaktas i de avvägningar som görs med stöd av . Därför föreslår vi att ses över i syfte att tydligare lyfta fram klimataspekter vid beslutsfattande. EU har ingen beslutanderätt när det kommer till skogspolitiken. När ramlagstiftning som behandlar utsläpp och upptag inom skog- och marksektorerna genomförs i är det avgörande att den svenska skogsnäringen inte begränsas. Vi förutsätter att regeringen följer riksdagsmajoritetens beslut och inför en nationell plan som inte reducerar avverkningsnivåer utan möjliggör ett fortsatt aktivt svenskt skogsbruk. har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att vi tillsammans med de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar samverkan mellan både staten och näringslivet för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. Vi ser även ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta krävs för att branschen ska våga göra större investeringar i t.ex. anläggningar för produktion av biobränslen. Skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 38, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:2858 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 43 samt 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 27, 50 och 51. Jag delar regeringens bedömning att en hållbar markanvändning som möjliggör att fossila material och fossila bränslen ersätts med förnybara produkter är betydelsefull för en växande bioekonomi. Jag välkomnar även regeringens bedömning att detta bör göras som långsiktiga kolsänkor bevaras , biologisk mångfald värnas och ekosystemtjänster bevaras. Jag efterlyser dock, nationellt och inom EU, målsättningar och åtgärder för att dessa perspektiv som är nödvändiga för klimatet och ekosystemen blir förenliga och klimatpolitiken hållbar. Regeringen bör därför återkomma med förslag på ett kompletterande långsiktigt mål om att öka kolsänkan i skog, mark och vattenmiljöer som den biologiska mångfalden bevaras och stärks. Regeringen bör även verka för att införa ett kompletterande långsiktigt mål om att öka kolsänkan i skog, mark och vattenmiljöer inom EU som den biologiska mångfalden bevaras och stärks.