bet · H801SoU5 · 2020-12-07 00:00:00 — Övervägande av vårdnadsöverflyttning, revidering av vårdplan för placerade barn och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden Utskottet föreslår att antar utskottets förslag till ändring i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och i socialtjänstlagen. Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag till ändring i samma lagar. Förslagen innebär sammantaget följande: • Ett tydliggörande av vad socialnämnden särskilt ska beakta när nämnden, efter det att barnet eller den unge varit placerad i samma familjehem , överväger om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning. • En skyldighet för nämnden att, efter det att nämnden övervägt ovan nämnda fråga, överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden. • En vårdplan som gäller ett barn ska revideras senast när barnet varit placerat . Vårdplanen ska , om det inte möter särskilda hinder, särskilt avse barnets långsiktiga boende. • Särskilda lämplighetskrav ska ställas på det offentliga biträdet för den unge i mål och ärenden enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen om • tidpunkten för övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning (s. 27–28) • övervägande av vården (s. 29) • utvärdering av de särskilda lämplighetskraven för offentliga biträden (s. 31). Utskottets förslag grundas på fem motionsyrkanden i följdmotionerna. I betänkandet finns tre reservationer (S, V, MP) där det föreslås att inte ska göra några tillkännagivanden till regeringen och ett särskilt yttrande (S, V, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram förslag till lagändring. Proposition 2020/21:35 Regelbundna överväganden av vårdnadsöverflyttning och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden. Fem yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökad förutsebarhet och enhetlighet vid övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning (utskottsinitiativ) Tydligare fokus i vårdplanen på placerade barns långsiktiga boende (utskottsinitiativ) Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser (utskottsinitiativ) Regeringens lagförslag (prop. 2020/21:35) Regelbundna överväganden av vårdnadsöverflyttning (följdmotioner) skyldighet att överväga vården (följdmotioner) Särskilda lämplighetkrav för offentliga biträden (följdmotion) Konsekvenser (avseende utskottsinitiativet) Författningskommentar (avseende utskottsinitiativet) 1.Tidpunkten för övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning, punkt 2 (S, V, MP) 2.Övervägande av vården, punkt 3 (S, V, MP) 3.Utvärdering av de särskilda lämplighetskraven för offentliga biträden, punkt 4 (S, V, MP) Särskilt yttrande (S, V, MP) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Sammanfattning av Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU (SOU 2015:71) i valda delar Bilaga 4 Utredningens lagförslag i valda delar Bilaga 5 Förteckning över remissinstanserna Bilaga 6 Utskottets lagförslag Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag Bilaga 8 Lagrådsyttrande som utskottet begärt Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar utskottets förslag i bilaga 6 till 1. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2020/21:35 punkterna 1 och 2. Tidpunkten för övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning ställer sig bakom det som utskottet anför om tidpunkten för övervägande av ansökan om vårdnadsöverflyttning och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3753 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2020/21:3755 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, V, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om övervägande av vården och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3753 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2020/21:3755 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Reservation 2 (S, V, MP) Utvärdering av de särskilda lämplighetskraven för offentliga biträden ställer sig bakom det som utskottet anför om utvärdering av de särskilda lämplighetskraven för offentliga biträden och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2020/21:3753 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 3 (S, V, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (SD), (S), (SD), (MP), (S), (M), (V), (KD), (L) och (C). Ärendet och dess beredning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag (dir. 2012:79) att göra en översyn av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, samt analysera behovet av förändringar och förtydliganden av regelverket. Syftet med utredningen var bl.a. att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga som tvångsvårdas enligt LVU samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. kompletterades uppdraget med att göra en översyn av hur långsiktighet och stabilitet i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långvarigt placerade (dir. 2014:87). Utredningen tog namnet Utredningen om tvångsvård för barn och unga (S 2012:07). överlämnades utredningens slutbetänkande, Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU (SOU 2015:71). I betänkandet lämnades bl.a. förslag till en ny lag med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utredningens slutbetänkande har remissbehandlats av regeringen. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. lämnade ett förslag till utskottsinitiativ med ett antal förslag till lagändringar från utredningen (prot. 2029/20:24 § 7). informerade statssekreterare utskottet om LVU och därmed sammanhängande frågor. Utskottet beslutade att ge kansliet i uppdrag att som ett underlag för den fortsatta beredningen av förslaget till utskottsinitiativ ta fram en tidsplan. Mot beslutet reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna och som hänvisade till den tidsplan som redovisats av (prot. 2019/20:31 § 6). fortsatte utskottet behandlingen av förslaget till utskottsinitiativ och beslutade att bilda en referensgrupp bestående av en representant från varje partigrupp (prot. 2019/20:37 § 7). Arbetet med beredningen av förslaget till utskottsinitiativ fortsatte sedan med stöd av referensgruppen. Vid två av referensgruppens möten deltog dels och , som var särskild utredare respektive expert i den ovan nämnda utredningen, dels , sekreterare i nämnda utredning. beslutade utskottet att begära in ett yttrande från Lagrådet över de lagförslag i utredningen som gäller dels revidering av vårdplanen med fokus på barnets långsiktiga boende, dels ett tydliggörande av vilka omständigheter som socialnämnden särskilt ska ta hänsyn till när den överväger om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 8 § . Ledamöterna från Socialdemokraterna och anförde att de i och för sig inte hade något att invända mot beslutet, men ansåg att den omständigheten att samma frågor är föremål för beredning i kunde behöva beaktas i det fortsatta arbetet (prot. 2019/20:59 § 3). Lagrådsremissens lagförslag finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8 och Lagrådets synpunkter behandlas i samband med respektive förslag. I betänkandet behandlar utskottet även regeringens proposition 2020/21:35 Regelbundna överväganden av vårdnadsöverflyttning och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden med förslag från utredningen som innebär att socialnämnden har en skyldighet att, efter det att barnet varit placerat i samma familjehem , överväga frågan om vårdnadsöverflyttning och att det ska införas särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt LVU. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Med anledning av propositionen har två motioner väckts. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. höll utskottet en offentlig utfrågning på temat Ökad trygghet för placerade barn och unga. Utskottet planerar att behandla motioner om placerade barn och unga från allmänna motionstiden /21 i ett särskilt betänkande. I detta betänkande kommer även uppteckningar från utfrågningen att publiceras. Betänkandet inleds med en bakgrundsbeskrivning. Därefter följer utskottets förslag om ändrade regler om dels socialnämndens övervägande inför en ansökan om överflyttande av vårdnad, dels placerade barns vårdplan (utskottsinitiativ enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen). Utskottet övergår sedan till att behandla proposition 2020/21:35 Regelbundna överväganden av vårdnadsöverflyttning och särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden och de motioner som väckts med anledning av propositionen. Avslutningsvis gör utskottet ett sammanfattande ställningstagande och lämnar därefter en redogörelse för konsekvenserna av och en författningskommentar om utskottsinitiativet. I slutbetänkandet av utredningen om tvångsvård för barn och unga konstateras att det är väl dokumenterat att instabilitet i form av såväl sammanbrott, dvs. när vården avbryts plötsligt, som planerade omplaceringar är ett stort problem inom samhällsvården. har flera utredningar haft i uppdrag att analysera behovet av lagändringar eller andra åtgärder för att minska osäkerheten i tillvaron för de barn som vistas i familjehem (SOU 2015:71, s. 568). ansåg att den svenska modellen är viktig att värna men att det finns situationer där hänsynen till barnets bästa inte överensstämmer med lagens intentioner. Utredningen ansåg att barnets ställning vid långvarig familjehemsplacering borde utredas särskilt och att man då borde överväga att utöka möjligheterna till adoption eller annan permanent placering (SOU 1998:31 s. 216). ansåg att intentionerna i lagstiftningen inte står i överensstämmelse med den verklighet som många barn lever i, med ovisshet om sin framtid. borde i större utsträckning ansöka om vårdnadsöverflyttning även om vårdnadshavaren inte lämnar sitt samtycke. Möjligheten till adoption borde utredas för barn som placerats som spädbarn och som fått hela sin känslomässiga tillhörighet i familjehemmet. föreslog införandet av en särskild prövning efter att barnet varit placerat (SOU 2000:77 s. 134 f.). Regeringen föreslog att införa en bestämmelse om att vårdnadsöverflyttning ska övervägas när ett barn varit placerat i samma familjehem (prop. 2002/03:53 s. 84 f). tillstyrkte förslaget, och efter beslut trädde bestämmelsen i kraft (bet. 2002/03SoU15, rskr 2002/03:225). gjorde bedömningen att kontinuitet i placeringar lika mycket handlar om goda och fungerande relationer mellan berörda vuxna (föräldrar, familjehemsföräldrar och socialsekreterare) som om de juridiska lösningar som väljs. arbete behöver utvecklas genom att de möjligheter som finns att, i samråd med föräldrarna, planera för långsiktighet tas till vara på ett systematiskt och medvetet sätt. Vilken långsiktig lösning som bäst gagnar det enskilda barnet är högst individuellt. Det är inte heller alltid säkert att den lösning som valts håller , och behöver ha en beredskap för det. Oavsett lösning gäller det att sträva efter att bygga täta skyddsnät runt barnet med såväl goda professionella kontakter som barnets eget nätverk (SOU 2009:61 s. 508 f.). Enligt propositionen bör frågan om barnets framtida boende regelbundet föras på tal så snart det står klart att barnet behöver stanna kvar och växa upp i familjehemmet (prop. 2012/13:10 s. 82). Lagbestämmelser som berör långvarigt placerade barn och unga Utredningen om tvångsvård för barn och unga har identifierat de lagbestämmelser som bedöms ha störst relevans när det gäller barn och unga som är eller bedöms bli långvarigt placerade. I fråga om det som är aktuellt kommer reglerna om vårdnadsöverflyttning på talan av socialnämnden, vårdnadsöverflyttning till familjehemsföräldrar och vårdplan, att beröras. Till det bör läggas att är FN:s konvention om barnets rättigheter svensk lag (prop. 2017/18:186, bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). I konventionen framgår att vid alla åtgärder som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Övervägande inför ansökan om vårdnadsöverflyttning Vårdnadsöverflyttning på talan av socialnämnden Vårdnadsöverflyttning regleras i , förkortad FB. kan ansöka om vårdnadsöverflyttning i följande tre situationer, nämligen • om en förälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling (6 kap. 7 § FB), • om ett barn stadigvarande vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet och det är uppenbart att det är bäst för barnet att det rådande förhållandet får bestå (6 kap. 8 § FB), eller • om barnets föräldrar, eller en av dem, är varaktigt förhindrade att utöva vårdnaden (6 kap. 8 a § FB). Överflyttning av vårdnaden prövas av allmän domstol. Det betyder att socialnämnden i de tre situationerna ovan ska ansöka hos tingsrätten om vårdnadsöverflyttning. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av reglerna om vårdnadsöverflyttning och adoption vid familjehemsplaceringar (bet. 2019/20:CU17, rskr. 2019/20:235). Den rättsliga innebörden av en vårdnadsöverflyttning Det rättsliga vårdnadsansvaret innebär ett ansvar för barnets personliga förhållanden och för att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran tillgodoses (6 kap. 1–2 §§ FB), se prop. 1993/94:251 s. 192. De biologiska föräldrarna är fortsatt underhållsskyldiga och har som huvudprincip rätt till umgänge med barnet. Barnets arvsrätt kvarstår enligt regler. En förälder kan väcka talan enligt 6 kap. 10 § FB om att återfå vårdnaden (prop.2004/05:136 s. 42). De rättsliga banden mellan barnet och vårdnadshavaren upphör . En särskilt förordnad vårdnadshavare kan lämna sitt uppdrag genom en begäran om entledigande med stöd av 6 kap. 10 b § FB. Vårdnadsöverflyttning kan ha nära samband med LVU Om en förälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför fara för barnets hälsa eller utveckling kan tingsrätten besluta om ändring i vårdnaden. Det anges i 6 kap 7 § första stycket FB. Vårdnadsöverflyttning med stöd av denna bestämmelse har ett nära samband med LVU. En förälder kan fråntas vårdnaden om barnet befinner sig i en sådan situation att ett ingripande med stöd av 2 § LVU kan komma i fråga. Därutöver krävs att situationen ska innebära bestående fara för barnet. Enligt förarbetena bör socialnämnden se till att inte vård enligt LVU inleds eller fortsätter i fall där byte av vårdnadshavare hade varit en bättre åtgärd för barnet (1979/80:44 s. 99 och prop. 1989/90:28 s. 92). Det torde emellertid höra till undantagen att en fråga om att flytta vårdnaden aktualiseras på denna grund utan en föregående placering enligt LVU (prop.1981/82:168 s. 68). Underlaget för rättens bedömning är främst socialnämndens utredning som bör innehålla uppgifter om föräldrarna och barnet. Av utredningen bör också framgå tänkbar vårdnadshavare, vederbörandes situation, relation till barnet samt inställning till att bli barnets vårdnadshavare och att ge möjlighet för barnet att ha umgänge med ursprungsfamiljen (2017:47). Har ett barn stadigvarande vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet (i regel ett familjehem) och är det uppenbart att det är bäst för barnet att det rådande förhållandet får bestå och att vårdnaden flyttas över till dem som tagit emot barnet, ska domstolen utse dessa till särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet (6 kap. 8 § FB). Bestämmelsen om möjligheten att flytta över vårdnaden till familjehemsföräldrar infördes . Den har som främsta syfte att förhindra att barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckta ur en miljö där de funnit sig till rätta och känner en större samhörighet och känslomässig förankring än till sitt föräldrahem (prop. 2012/13:10 s. 89). I propositionen motiverades förändringen med behovet av att stärka barnets rättsliga ställning och markera hänsynen till barnets behov (prop.1981/82:168). Bestämmelsen innebär att föräldrar kan fråntas vårdnaden även om de inte brustit i omvårdnaden om sitt barn på ett sätt som medför bestående fara för barnet. Bestämmelsen gäller oberoende av med stöd av vilken lag (SoL, LVU eller LSS) barnet har vårdats i ett annat hem än föräldrahemmet (, Om barnet behöver en ny vårdnadshavare [2007]. Enligt bestämmelsen ska vistelsen i ett annat enskilt hem än föräldrarnas, som regel i ett familjehem, ha varit stadigvarande. Någon absolut tidsgräns finns inte. Vårdnaden kan dock flyttas över först när barnet har rotat sig i familjehemmet och funnit sig till rätta där. Det andra rekvisitet, vid sidan om stadigvarande vård och fostran, är att överflyttningen av vårdnaden ska vara uppenbart bäst för barnet. Enligt () bör, vid prövning av vårdnadsfrågan, fästas viss vikt vid att frågans betydelse ökar i och med att barnet kommit upp i skolåldern. Det kan enligt utredningen tolkas som att det är bäst för barn som påbörjar sin skolgång att familjehemsföräldrarna – med hänsyn till att ett barns skolgång medför ett omfattande beslutsfattande som kräver vårdnadshavarens medverkan – ges denna självständiga möjlighet att fatta alla viktiga beslut kring barnet (2014 s. 307 punkten 17). I propositionen Vårdnad och umgänge anges vissa faktorer som är nödvändiga att utreda, nämligen vilken anknytning barnet har till familjehemmet och hur kontakterna mellan barnet och de biologiska föräldrarna har förlöpt. Det krävs att barnet har fått en så stark bindning till sitt nya hem att det uppfattar det som sitt eget. En överflyttning av vårdnaden ska inte heller få genomföras om det inte är klarlagt att familjehemsföräldrarna verkligen önskar att få vårdnaden anförtrodd åt sig (prop. 1981/82:168 39 ff och LU 1982/83:17 s. 22). Stort avseende måste vidare alltid fästas vid barnets egen inställning (prop. 1981/82:168 s. 70). En dom i HD belyser betydelsen av barnets åsikter. Ärendet gällde en 14-årig pojke som hade bott i sitt familjehem och som uttryckte att han ville bo kvar. HD uttalade i domen att pojken uppnått en sådan ålder och mognad att hans egen inställning i vårdnadsfrågan borde tillerkännas stor betydelse (NJA 1993 s. 666). Underlaget för rättens bedömning är också i denna situation främst socialnämndens utredning. Myndigheten för föräldrarätt och föräldraskapsstöd har utfärdat allmänna råd om vad utredningen bör innehålla m.m. när det gäller uppgifter om barnet, föräldrarna och familjehemsföräldrarna och har tagit fram en handbok om handläggningen av ärenden som rör vårdnadsöverflyttning (HSLF-FS 2017:47 och , Om barnet behöver en ny vårdnadshavare [2007]). Ursprungligen har lagstiftaren betonat vikten av att tillämpa bestämmelsen med viss restriktivitet. Målet är att barnet och föräldrarna återförenas. Arbetet med att nå dit kan emellertid ta tid. Enbart det förhållandet att barnet varaktigt bor hos någon annan än sina föräldrar bör därför inte i sig leda till att vårdnaden om barnet kan tas ifrån föräldrarna (prop. 1981/82:168 s. 39). upprätthölls denna restriktiva hållning. Som exempel kan nämnas att regeringen i uppdrag till beskrev två situationer då det kan vara aktuellt med överflyttning av vårdnaden. Den ena situationen var när barn placerats som spädbarn och familjehemsföräldrarna blivit barnets psykologiska föräldrar. Den andra var då äldre barn vistats i familjehem och kontakten med föräldrarna varit dålig (Ovisshetens barn, 1995:8). har statsmakterna alltmer uppmuntrat att genomföra vårdnadsöverflyttning. Det har kommit till uttryck i förarbeten, myndighetsuppdrag och utredningsdirektiv m.m. (bl.a. prop. 1989/90:28 s. 94 och prop. 2002/03:53). Enligt utredningen om tvångsvård för barn och unga bör socialnämnden i högre grad aktualisera frågan om vårdnadsöverflyttning när barnet efter en långvarig placering har rotat sig i familjehemmet. Enligt förarbetena har det ansetts särskilt angeläget i fall där föräldrarna begär att få hem barnet och det är uppenbart bäst för barnet att få stanna kvar i familjehemmet (prop. 1989/90:28 s. 94). Även socialutskottet har uttalat att möjligheterna att få vårdnaden om barn och ungdomar överflyttad till familjehemsföräldrar borde kunna utnyttjas i större utsträckning än vad dittills hade gjorts (bet. 1989/90:SoU15 s. 49). Det förändrade synsättet har resulterat i lagändringar för att underlätta vårdnadsöverflyttning och krav på socialnämnderna att regelbundet överväga överflyttning av vårdnaden, se nedan. Umgänget har betydelse för bedömningen Förarbetsuttalanden har betonat att vårdnadsöverflyttning bör användas i ökad utsträckning, men råder en viss oklarhet i tillämpningen av bestämmelsen när det gäller betydelsen av kontakten mellan barn och föräldrar. En studie av ett antal hovrättsmål illustrerar enligt , professor i offentlig rätt vid , att det finns olika inställning från rättens sida i frågan om umgänge med barnet ska utgöra hinder för vårdnadsöverflyttning eller inte (, Rätten till familj inom barn- och ungdomsvården [2010] s. 109 f). I de ursprungliga förarbetena framhölls att det givetvis inte bör komma i fråga att flytta över vårdnaden från föräldrar som håller en god kontakt med barnet medan det vistas i ett familjehem. Föräldrarna behöver i dessa fall inte tveka inför tanken på en familjehemsplacering av rädsla för att bli fråntagna vårdnaden och därmed utsättas för en risk att barnet adopteras av familjehemsföräldrarna mot deras vilja (LU 1982/83:17 s. 70). Enligt samma förarbeten kan vårdnadsöverflyttning bli aktuell om föräldrarna inte visat barnet något intresse det har vistats i familjehemmet eller om kontakterna har varit sporadiska eller skett under uppslitande former. Barnets känslor förmodas ha samband med kontakten med ursprungsfamiljen. Det barn som har haft regelbunden och god kontakt med sina föräldrar antas inte få sådan hemkänsla i familjehemmet som det barn som inte haft motsvarande kontakt (prop.1981/82:168 s. 40 och s. 70). delar den uppfattning som , professor i civilrätt vid , har gett uttryck för. En tolkning som innebär att överflyttning av vårdnaden endast kan genomföras när någon kontakt med föräldrarna inte förekommit skulle i alltför hög grad begränsa möjligheten till vårdnadsöverflyttning. har ett ansvar att se till att umgänge faktiskt blir av när barn är samhällsvårdade. Det kan därför finnas skäl som talar för en överflyttning av vårdnaden även i fall då föräldrar och barn har hållit kontakt. Avgörande bör vara om barnet kommit att uppfatta familjehemmet som sitt hem. Kontakt med föräldrarna bör således inte, enligt , utgöra ett formellt hinder för överflyttning, men får betydelse vid bedömningen av vad som är bäst för barnet. Som exempel på när vårdnadsöverflyttning bör kunna genomföras, trots att umgänge förekommit, har nämnts att barnet har varit placerat i familjehem sedan späd ålder och vuxit upp i familjehemmet (, , Föräldraskap i rättslig belysning [2000] s. 480 f. med ref. till SOU 1994:139 s. 446). Övervägande i samma familjehem infördes en bestämmelse i såväl SoL som LVU om att socialnämnden är skyldig att särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden när barnet har varit placerat i samma familjehem (6 kap. 8 § andra stycket SoL och 13 § tredje stycket LVU). Bestämmelsen motiverades med att barn som placerats i familjehem ibland blir kvar i vården och att detta kan leda till att barn lever i ovisshet om var de hör hemma och om och hur länge de får bo kvar i familjehemmet (prop. 2012/13:10 s. 89). Regeringen ansåg att det kan skapas bättre möjligheter för kontinuitet och trygghet i vården genom överflyttning av vårdnaden.