bet · H801SkU3 · 2020-10-28 00:00:00 — Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023. Syftet med ändringarna är att bestämmelserna ska bli tydligare och enklare, att registerkvaliteten ska bli bättre samt att taxeringsvärdena även i fortsättningen ska vara rättvisande. Regeringen föreslår även att inom fastighetstaxeringen ska kunna fatta omprövningsbeslut genom automatiserad behandling. En sådan förändring innebär att hanteringstiden för omprövningsbeslut förkortas och att handläggarresurser frigörs hos . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bestämmelserna som avser lantbruksenheter ska tillämpas första gången vid den allmänna fastighetstaxeringen 2023. Utskottet anser att bör avslå motionsförslaget. I betänkandet finns en reservation (KD). Proposition 2019/20:196 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen Utvärdering av förändrade bestämmelser Utvärdering av förändrade bestämmelser, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen antar regeringens förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Därmed bifaller proposition 2019/20:196. Utvärdering av förändrade bestämmelser 2020/21:365 av m.fl. (KD). Reservation (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Per Åsling (C), (M), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2019/20:196 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. I ärendet har det väckts ett motionsyrkande, (mot. 2020/21:365), som återges i bilaga 1. har i tre promemorior som överlämnats till kommit med förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Promemorian Vissa fastighetstaxeringsfrågor överlämnades till och innehåller förslag om ett förtydligande om byggnader på allmänt vatten, en ändring av indelningen av ridhus och ett förslag om en förbättring av underlaget för förtryckning av skogsbruksvärde i fastighetsdeklarationen. Det senare förslaget har ersatts med ett nytt förslag från . Promemorian Ökade möjligheter till automatiserat beslutsfattande på fastighetstaxeringsområdet överlämnades till med förslag om att 20 kap. 2 a § fastighetstaxeringslagen ska upphävas för att möjliggöra att omprövningsbeslut fattas genom automatiserad behandling. Promemorian Vissa ändringar av bestämmelserna om fastighetstaxering av lantbruksenheter överlämnades och innehåller lagförslag inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023. Ett av förslagen ersätter lagförslaget i promemorian Vissa fastighetstaxeringsfrågor i den del som avser förbättring av underlaget för förtryckning av skogsbruksvärde i fastighetsdeklarationen. Regeringen föreslår ändringar i fastighetstaxeringslagen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023. Syftet med ändringarna är att bestämmelserna ska bli tydligare och enklare, att registerkvaliteten ska bli bättre samt att taxeringsvärdena även i fortsättningen ska vara rättvisande. Regeringen föreslår även att inom fastighetstaxeringen ska kunna fatta omprövningsbeslut genom automatiserad behandling. En sådan förändring innebär att hanteringstiden för omprövningsbeslut förkortas och att handläggarresurser frigörs hos . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bestämmelserna som avser lantbruksenheter ska tillämpas första gången vid den allmänna fastighetstaxeringen 2023. Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023. Ändrad normenhet för ekonomibyggnader har påtalat att det inför den senaste allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2017 uppkom problem för flera av anlitade värderingstekniker med att relatera nyckeltal till normbyggnaden för ekonomibyggnader. Problemet berodde på att normbyggnaden, som är djurstall för nötkreatur, har blivit alltmer sällsynt förekommande på lantbruksenheterna. För att motverka problemet med ett minskat antal normenheter för ekonomibyggnader på lantbruksenheter föreslår regeringen att normenheten djurstall för nötkreatur ersätts med en annan och mer frekvent förekommande byggnadskategori. Regeringen instämmer i bedömning att den mest lämpliga byggnadskategorin är 32 Maskinhall, gårdsverkstad och liknande. Maskinhallar förekommer i betydligt större utsträckning än djurstallar för nötkreatur och är därmed bättre representerade bland lantbruksenheterna. Genom bytet av normenhet blir värderingen av ekonomibyggnader enklare. Det innebär enligt regeringen även en pedagogisk fördel att normenheten är en byggnadskategori som är vanligt förekommande på lantbruksenheterna. Syftet med normenheterna är att dessa ska vara så vanligt förekommande och representativa som möjligt för att rättvisande värde ska kunna beräknas. Regeringen föreslår därför att normenheten för ekonomibyggnader ska ändras från djurstall för nötkreatur till maskinhall, gårdsverkstad och liknande. Ridhus ska alltid indelas som ekonomibyggnad Ridhus på en lantbruksenhet kategoriseras som ekonomibyggnad med stöd av 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen, som föreskriver att med en ekonomibyggnad avses en byggnad som är inrättad för jordbruk eller skogsbruk, bl.a. djurstall. För att ett ridhus ska indelas som ekonomibyggnad är kvalifikationen att byggnaden är inrättad för jordbruk eller skogsbruk. Det kan enligt regeringen i vissa fall vara tveksamt om ett ridhus uppfyller detta krav. Regeringens bedömning är att det är en fördel om ridhus konsekvent indelas som ekonomibyggnad oavsett var de ligger. På så sätt behöver det inte längre bedömas om ridhuset ska vara en ekonomibyggnad eller specialbyggnad. Regeringen föreslår därför att ridhus alltid ska indelas som ekonomibyggnader, oavsett anknytning till jord- eller skogsbruk. Ridhus utan anknytning till jord- eller skogsbruk ska enligt förslaget bilda en egen lantbruksenhet. Förenkling av normenheten för och värdefaktorn dränering Värdefaktorn dränering är indelad i tre klasser. Av 2 § föreskrifter (SKVFS 2019:7) om värderingen av lantbruksenheter vid förenklade fastighetstaxering framgår klassindelningen enligt följande. – klass 1: som är tillfredsställande dränerad genom systemtäckdikning. – klass 2: annan än sådan som tillhör klass 1, om den är tillfredsställande dränerad eller självdränerande. – klass 3: som är otillfredsställande dränerad. Regeringen konstaterar att den nuvarande metoden med tre dräneringsklasser inte ger ett rättvisande taxeringsvärde eftersom redovisningen i fastighetstaxeringen inte överensstämmer med verkliga förhållanden. Regeringen anser, i likhet med , att värderingen av åkermarkens dränering bör förenklas genom att man minskar antalet klasser till två. En sådan förändring kommer enligt regeringen att få till följd att fastighetstaxeringen blir mer korrekt och rättvisande eftersom det finns uppgifter som talar för att det finns en hög andel felredovisningar av dräneringsklasserna. Att endast ha två klasser överensstämmer också bäst med vad som kommit fram om dräneringens egentliga inverkan på åkermarkens marknadsvärde. Regeringen föreslår därför att antalet dräneringsklasser ska ändras från högst tre till två. Att antalet dräneringsklasser minskar innebär enligt regeringen att normenheten för behöver uttryckas på ett annat sätt. Normenheten uttrycks som som är tillfredsställande dränerad genom självdränering eller äldre täckdikning. I stället för att ange dräneringens beskaffenhet bör bestämmelsen enligt regeringen föreskriva att dräneringen på en normenhet ska vara tillfredsställande. Regeringen konstaterar att det nya uttryckssättet får till följd att normenheten i fråga om dränering kommer att bestämmas utifrån funktion i stället för egenskaper. Ändringen innebär även att normenheten i realiteten utvidgas till att omfatta alla typer av dränering. Regeringen föreslår därför att normenheten för ska ändras så att dräneringen på en normenhet ska vara tillfredsställande. När det gäller åkermarkens dränering bestäms den av befintliga täckdikningars och huvudavlopps beskaffenhet samt av markens behov av dränering. Med dränering bör i stället enligt regeringen avses åkermarkens dräneringsförhållanden. Alla omständigheter som har betydelse för markens torrläggning ska enligt förslaget beaktas vid klassificeringen. Även värdefaktorn dränering, och klassindelningen av denna, kommer därmed att bestämmas av funktion i stället för egenskaper. Regeringen föreslår därför avslutningsvis att värdefaktorn dränering ska ändras så att med dränering avses åkermarkens dräneringsförhållanden. Förbättrat underlag för bedömningen av skogsbruksvärdet Regeringen konstaterar att skogsbruksvärdet inte är underlag för något skatteuttag, men att värdet dock har betydelse för vissa inkomstskatterättsliga frågor. Regeringen anser att skogliga grunddata bör användas för att ta fram ett mer exakt värde på de ingående virkesförråden. Enligt regeringen skulle registerkvaliteten förbättras om skogliga grunddata användes vid beräkningen av förslaget till skogsbruksvärde i stället för att man utgår från värdet vid föregående fastighetstaxering. Noggrannheten i mätningarna som ingår i skogliga grunddata är enligt regeringen i nivå med vad som används inom traditionell skogsbruksplanering eller högre. En beräkning som utgår från uppgifterna i skogliga grunddata ger därför enligt regeringen sannolikt en bättre noggrannhet än de metoder som används . En övergång till skogliga grunddata som underlag för beräkningen bör därmed innebära att skogsbruksvärdet kommer att överensstämma bättre med verkligheten än vad som är fallet . Taxeringen skulle också enligt regeringen bli mer likvärdig och rättvis. Regeringen konstaterar dock att skogliga grunddata dock inte är ett helt perfekt underlag för alla typer av fastigheter. För dessa fastigheter bör förslaget till skogsbruksvärde i fastighetsdeklarationen även fortsättningsvis beräknas utifrån värdet vid föregående taxering. Regeringen föreslår därför att förslaget till lagtext ska utformas så att det ger möjlighet att undanta vissa taxeringsenheter från förtryckning med stöd av uppgifter i skogliga grunddata. Den möjligheten bör även utnyttjas när de uppgifter som lämnats vid den närmast föregående fastighetstaxeringen bedöms vara mer aktuella än de som förekommer i skogliga grunddata. Precis som tidigare ska ingångsvärdet på virkesförrådet enligt förslaget sedan justeras för årlig volymtillväxt och gjorda avverkningar. Sammanfattningsvis föreslår regeringen därför att förslag till skogsbruksvärde i fastighetsdeklarationen i första hand ska grundas på det virkesförråd som finns på taxeringsenheten enligt skogliga grunddata och i andra hand på de uppgifter som bestämts vid närmast föregående fastighetstaxering. ska enligt förslaget justeras med områdesvis fastlagda volymtillväxtprocent och kända uppgifter om avverkningar efter den senast verkställda laserskanningen från skogliga grunddata eller taxeringen. Ökade möjligheter till automatiserat beslutsfattande Enligt regeringen skulle hanteringstiden för vissa omprövningsbeslut kunna förkortas om även dessa beslut kunde fattas genom automatiserad behandling. Handläggarresurser skulle dessutom kunna frigöras och i stället kunna läggas på sådana ärenden som kräver utredning. Därigenom skulle även den sistnämnda typen av ärenden enligt regeringen kunna avgöras snabbare. Regeringen föreslår därför att även andra beslut på fastighetstaxeringsområdet än grundläggande beslut ska få fattas automatiserat. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Även andra beslut på fastighetstaxeringsområdet än grundläggande beslut ska enligt förslaget få fattas automatiserat fr.o.m. denna dag. Ändringarna i övrigt i fastighetstaxeringslagen föreslås tillämpas första gången vid den allmänna fastighetstaxeringen 2023. Förslaget om automatiserade omprövningsbeslut påverkar inte beskattningen eller uttaget av avgifter och ger därför enligt regeringen inte upphov till några offentligfinansiella effekter. De övriga förslagen berör lantbruksfastigheter. Statlig fastighetsskatt tas inte ut för , betesmark, produktiv skogsmark, skogliga impediment eller ekonomibyggnader. Förslagen i propositionen påverkar därför enligt regeringen inte uttaget av statlig fastighetsskatt och har inga offentligfinansiella effekter. Regeringen gör bedömningen att det sammantaget inte kan uteslutas att förslagen kan ge upphov till offentligfinansiella effekter, men dessa bedöms vara försumbara. Effekter för företag och enskilda Förslaget om automatiserat omprövningsförfarande kommer att medföra förkortade handläggningstider för , vilket gynnar fastighetsägare. Förslagen om ändrade bestämmelser för lantbruksenheter berör fastighetsägare, såväl företag som enskilda, som har en lantbruksenhet med en ekonomibyggnad, ett ridhus, eller produktiv skogsmark utan avverkningsrestriktioner. Förslaget om ändrad normenhet för ekonomibyggnad syftar till att öka kvaliteten på uppgifterna i fastighetstaxeringsregistret. Detta bedöms vara en fördel för fastighetsägarna. Det är emellertid svårt att avgöra hur värdena i fastighetstaxeringen kommer att påverkas. Till följd av förslaget om ändrad normenhet för ekonomibyggnader kan fastighetsägarna behöva redovisa vissa tillkommande uppgifter vid den första fastighetstaxeringen efter förändringen, vilket kan medföra en något högre tidsåtgång för administrativa uppgifter . Regeringen gör bedömningen att den ökade tiden för samtliga berörda kommer att understiga . När det gäller förslaget om ändrad indelning av ridhus gör regeringen bedömningen att den tillkommande tidsåtgång som uppkommer som en följd av skyldigheten att lämna ytterligare uppgifter får anses vara så försumbar att den inte leder till någon ökning av de berördas administrativa kostnader. Förslaget om ändrad normenhet för och ändrade dränerings-klasser bedöms av inte innebära några stora förändringar i taxeringsvärdena. En minskning av klasserna till endast två kan komma att innebära vissa små skillnader i fastighetstaxeringen i det enskilda fallet. Dessa bedöms dock marginella i förhållande till fördelarna som uppstår med att klassindelningen förenklas. Den eventuella minskningen i tidsåtgång vid deklaration för fastighetsägarna är dock marginell. Förslaget om ändrad normenhet för och ändrade dränerings-klasser bedömer inte innebär några stora förändringar av taxeringsvärdena. En minskning av antalet klasser till endast två kan komma att innebära vissa små skillnader i fastighetstaxeringen i det enskilda fallet. Dessa bedöms dock marginella i förhållande till de fördelar som uppstår i och med att klassindelningen förenklas. Den eventuella minskningen i tidsåtgång vid deklaration för fastighetsägarna är dock marginell. När det gäller förslaget om förbättrat underlag för skogsbruksvärdet är det enligt regeringen svårt att uppskatta hur stor den faktiska förändringen blir. Det finns sannolikt fastigheter som är undervärderade och fastigheter som är övervärderade jämfört med verkligheten. Regeringens bedömning är dock att de deklarerade skogsbruksvärdena snarare är för höga än för låga. Det bör dock noteras att relationen mellan de delar som tillsammans bildar fastighetens taxeringsvärde kan ändras genom de föreslagna ändringarna. Regeringen gör bedömningen att effekterna vid överlåtelse av en fastighet kan vara betydelsefulla i det enskilda fallet, men att de sammantaget är marginella. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Regeringen bedömer sammantaget att de kostnader som uppstår för med anledning av ändringarna i bestämmelserna för lant-bruksenheter ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna. För att förtydliga och förenkla bestämmelserna, förbättra registerkvaliteten och säkerställa att taxeringsvärdena även i fortsättningen är rättvisande har regeringen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023 föreslagit ändringar i fastighetstaxeringslagen. För att hanteringstiden för omprövningsbeslut ska förkortas och handläggarresurser ska frigöras hos har regeringen vidare föreslagit att det ska bli möjligt för att inom fastighetstaxeringen fatta omprövningsbeslut genom automatiserad behandling. Utskottet har inga invändningar mot regeringens förslag och tillstyrker därmed propositionen. Utvärdering av förändrade bestämmelser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en utvärdering av de ändrade bestämmelserna senast efter den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter 2023. Jämför reservationen (KD). I kommittémotion 2020/21:365 av m.fl. (KD) föreslås att tillkännager för regeringen att det bör göras en utvärdering av de förändrade bestämmelserna senast efter den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter 2023. Motionärerna anför att regeringen föreslår ändringar i fastighetstaxeringslagen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023 för att bestämmelserna ska bli tydligare och enklare, med bättre registerkvalitet och rättvisande taxeringsvärden. I propositionen föreslås också att omprövningsbeslut inom fastighetstaxeringen ska kunna fattas genom automatiserad behandling, i syfte att förkorta handläggningstider och frigöra resurser. Motionärerna anför vidare att det i remissvaren framkommer kritik mot att konsekvensbeskrivningarna av de olika förslagen är bristfälliga. , som företräder många av de som berörs av förändringarna, delar i sitt remissvar de problembeskrivningar som anförs som motiv till förändringarna. Eftersom de inte kan överblicka konsekvenserna av förändringarna kan de inte ta ställning till förslagen. Motionärerna anser att det är mycket beklagligt att ärenden skickas på remiss med så bristfälliga konsekvensbeskrivningar att de som berörs inte kan ta ställning till dem. De övriga remissinstanserna tillstyrker förslagen eller framför att de inte har några synpunkter på dem. Motionärerna anser därför att förslagen ska genomföras, men att det är viktigt att förändringarna utvärderas med en öppenhet för att återigen förändra systemet om det anses nödvändigt. Utskottet utgår från att regeringen vid behov återkommer med nödvändiga åtgärder vad gäller uppföljning av tillämpningen och utvärdering av de föreslagna ändringarna i fastighetstaxeringslagen. Utskottet ser därför inte något behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en utvärdering av de förändrade bestämmelserna senast efter den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter 2023. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget. Utvärdering av förändrade bestämmelser, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:365 av m.fl. (KD). Regeringen föreslår ändringar i fastighetstaxeringslagen inför den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter 2023 för att bestämmelserna ska bli tydligare och enklare, med bättre registerkvalitet och rättvisande taxeringsvärden. I propositionen föreslås också att omprövningsbeslut inom fastighetstaxeringen ska kunna fattas genom automatiserad behandling, i syfte att förkorta handläggningstider och frigöra resurser. I remissvaren framkommer kritik mot att konsekvensbeskrivningarna av de olika förslagen är bristfälliga. , som företräder många av de som berörs av förändringarna, delar i sitt remissvar de problembeskrivningar som anförs som motiv till förändringarna. Eftersom de inte kan överblicka konsekvenserna av förändringarna kan de inte ta ställning till förslagen. Vi anser att det är mycket beklagligt att ärenden skickas på remiss med så bristfälliga konsekvensbeskrivningar att de berörda inte kan ta ställning till dem. De övriga remissinstanserna tillstyrker förslagen eller framför att de inte har några synpunkter. Vi anser därför att förslagen ska genomföras, men att det är viktigt att förändringarna utvärderas med en öppenhet för att återigen förändra systemet om det anses nödvändigt. Vi föreslår att tillkännager för regeringen att en utvärdering av de förändrade bestämmelserna ska genomföras senast efter den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter 2023. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:196 Ändrade regler för taxering av lantbruksenheter och för automatiserat beslutsfattande vid fastighetstaxeringen: antar regeringens förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). 2020/21:365 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att senast efter den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksfastigheter 2023 genomföra en utvärdering av de förändrade bestämmelserna och tillkännager detta för regeringen.