bet · H701FiU22 · 2020-03-12 00:00:00 — Även motionsförslag om försäkringsrelaterade instrument har behandlats av utskottet tidigare, senast under förra (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte då förslaget och ansåg att det inte fanns skäl att utreda förutsättningarna för försäkringsrelaterade instrument. Regeringen arbetar med frågan om skadereglering vid personskada och har en pågående dialog med FI som har lämnat två rapporter, dels Skadereglering vid personskada 2017, dels Skadereglering vid personskada – en uppföljning 2019 (FI2017/04750/FPM). Försäkringsrelaterade instrument () finns det förutsättningar för att vara hemvist för försäkringsrelaterade instrument genom specialföretag som regleras i försäkringsrörelselagen (2010:2043). Denna reglering genomför ett harmoniserat EU-direktiv, vilket innebär att möjligheter att se över reglerna för dessa bolag är begränsade. När det gäller tillsynen över försäkringsläkare noterar utskottet att frågan bereds inom . Förutsättningarna för att vara hemvist för försäkringsrelaterade instrument finns genom att specialföretag regleras i försäkringsrörelselagen. Möjligheterna att se över reglerna för dessa bolag är dock begränsade eftersom reglerna genomför ett harmoniserat EU-direktiv. Mot den bakgrunden avstyrks de aktuella motionsyrkandena. Penningtvätt och finansiering av terrorism Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om penningtvätt och terrorism. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 9 (SD), 10 (KD) och 11 (L). I kommittémotion 2019/20:609 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att regeringen ska utreda hur lagstiftningen kan förändras så att föreningar och stiftelser inte används för penningtvätt eller för att bekosta terrorhandlingar. Som skäl anför motionärerna att det har visat sig att föreningar och stiftelser har utnyttjats för sådana ändamål och även för att tillskansa sig offentliga medel på felaktiga grunder. (M) anser i motion 2019/20:841 att penningtvättslagen bör utvidgas till att omfatta sakförsäkringar. Enligt motionären pågår ett systematiskt utnyttjande av försäkringssystemet, vilket kostar stora summor för försäkringsbolagen. Det medför också att kriminella nätverk kan fortsätta att tvätta sina pengar. I motion 2019/20:2469 yrkande 3 av och (båda MP) vill motionärerna att arbetet mot penningtvätt prioriteras i kampen mot organiserad brottslighet. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2019/20:2794 yrkande 17 att arbetet mot penningtvätt stärks genom förbättrat informationsutbyte mellan banker och myndigheter, både brottsbekämpande myndigheter och tillsynsmyndigheter. I kommittémotion 2019/20:2818 av m.fl. (KD) framhålls att behöver bidra inom EU och andra internationella organisationer så att det internationella arbetet mot penningtvätt förstärks. Utskottet behandlade liknande motionsförslag om tillämpningsområdet för penningtvättslagen under förra (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte förslagen och hänvisade till det omfattande regelverket som genomför det fjärde penningtvättsdirektivet i svensk rätt och som trädde i kraft . Utskottet konstaterade vidare att det inte varit aktuellt att utvidga tillämpningsområdet till sakförsäkringsrörelse. antog ett paket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Paketet utgör startpunkten för ytterligare förbättringar i verkställandet och genomförandet av befintlig lagstiftning och för eventuella framtida lagstiftningsmässiga och institutionella reformer. antogs ett nytt direktiv, det femte penningtvättsdirektivet[8]. Direktivet syftar till att förbättra det unionsrättsliga regelverket särskilt med tanke på den ökade användningen av nya tekniska tjänster och risker kopplade till virtuella valutor. Direktivet reglerar t.ex. virtuella valutor och förbetalda kort, och fler aktörer än tidigare omfattas av begreppet verksamhetsutövare. Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna upprättar centraliserade automatiserade mekanismer som tillåter identifiering av innehavare av bank- och betalkonton och bankfack och att samarbetet mellan tillsynsmyndigheter förbättras. Direktivet innehåller även skärpta åtgärder som ska vidtas när en kund är etablerad i ett s.k. högrisktredjeland. Vidare ska skyddet för s.k. visselblåsare stärkas. fattade beslut om att genomföra direktivet i svensk rätt (prop. 2018/19:150, bet. 2019/20:FiU15, rskr. 2019/20:38). De nya reglerna gäller fr.o.m. . tillkännagivande om stärkta åtgärder mot penningtvätt tog finansutskottet ett utskottsinitiativ om att skulle tillkännage för regeringen att regeringen ska utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. fattade beslut (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Uppdraget bör enligt innefatta en noggrann analys av kapacitet att bedriva tillsyn inom området och av berörda myndigheters befogenheter i förhållande till bankerna och bankernas befogenheter i förhållande till sina kunder samt en granskning av ändamålsenligheten i befintlig myndighetsstruktur och ansvarsfördelningen mellan de penningtvättsbekämpande myndigheterna. Med anledning av tillkännagivandet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en analys av vilka åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt och terrorism (dir. 2019:80). Uppdraget ska redovisas . Som utskottet redogjort för ovan har det kommit en rad nya lagändringar i syfte att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. Ett omfattande regelverk som genomför det femte penningtvättsdirektivet i svensk rätt trädde i kraft . Det nya regelverket innebär att ramverket för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism har förstärkts ytterligare. Till detta kommer det tillkännagivande som fattade beslut om om att regeringen skulle utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka arbetet mot penningtvätt. Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 12 (V). I kommittémotion 2019/20:1842 av m.fl. (V) anser motionärerna att regeringen bör ändra ägardirektiven så att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därmed bli ett samhällsnyttigt företag (yrkande 11). Vidare framförs att bör få i uppdrag att se över hur de kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas (yrkande 12). Slutligen föreslår motionärerna att bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden (yrkande 13). (M) föreslår i motion 2019/20:2377 att regeringen ser över möjligheten att sälja . Som skäl anför motionären att problemet är att staten genom att äga både agerar aktör och kontrollant på marknaden. Utskottet har tidigare behandlat frågor om att sälja , senast under föregående (bet. 2018/19:FiU22). avslog då motionen med motiveringen att har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad. Utskottet har tidigare även behandlat frågor om att ändra ägardirektiven för , senast under /17 (bet. 2016/17:FiU22). avslog då motionen med hänvisning till att den parlamentariska landsbygdskommittén (SOU 2017:1) föreslagit en alternativ modell för finansiering av byggande på landsbygden. Den föreslagna modellen skulle innebära ett samhällsuppdrag till . Utskottet såg ingen anledning att föregripa den fortsatta beredningen av landsbygdskommitténs förslag. Den landsbygdspolitiska propositionen överlämnades av regeringen till (prop. 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop). fattade beslut om det övergripande målet . I propositionen, kap. 7.2.1, gör regeringen bedömningen att det bör övervägas hur de finansiella förutsättningarna för om- och nybyggnation av bostäder på landsbygden kan underlättas. Regeringen gav i uppdrag att utarbeta förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som underlättar finansieringen av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden. redovisade sådana förslag i rapporten av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden (rapport 2019:11). Förslagen bereds inom . Utskottet anser att har en viktig roll för att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad gentemot sina kunder, oavsett var i landet de bor. Enligt utskottet är det därför inte aktuellt att sälja statens innehav av aktier i bolaget. I sammanhanget kan nämnas att redovisat förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som underlättar finansieringen av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden och att förslagen bereds inom . Mot den bakgrunden avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kreditupplysning och betalningsanmärkningar. Jämför reservation 13 (SD) och 14 (KD). I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 58 föreslås att regeringen ser över kreditupplysningslagen så att inte bara privatpersoner utan även företag omfattas av regeln att en faktura måste vara välgrundad och ha slagits fast i domstol eller annan myndighet för att ett kreditföretag ska få lämna ut uppgifter. (SD) tar i motion 2019/20:24 upp frågan om kreditvärdighet efter kreditupplysning. Motionären anser att regeringen bör utreda om omfrågeuppgifter enligt kreditupplysningslagen om privatpersoner ska gallras än . Motionären pekar på att kreditupplysningar kan få negativa konsekvenser för en person eftersom varje upplysningsansökan kan reflektera individens betalningsförmåga oberoende av om krediten kvitterades ut eller inte. Detta kan i sin tur påverka möjligheterna och villkoren för kreditköp och lån. (SD) föreslår i motion 2019/20:2013 att regelverket kring betalningsanmärkningar ändras så att en betalningsanmärkning upphör i samband med att skulden regleras. Ett likadant förslag finns också i samma motionärs motion 2019/20:3231. Utskottet behandlade liknande motionsförslag under förra (bet. 2018/19:FiU22). Utskottet avstyrkte då motionerna och hänvisade till de lagändringar i kreditupplysningslagen som trädde i kraft och som bl.a. innebär att en gäldenär som betalar en skuld i samband med underrättelse inte drabbas av någon betalningsanmärkning. Genom lagändringarna ska kreditupplysningar bättre spegla gäldenärens betalningsvilja och betalningsförmåga. Utskottet påminde också om de åtgärder som genomförts för att motverka överskuldsättning. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att överväga en ändring i kreditupplysningslagen så att kreditupplysningar om näringsidkare inte omfattar skulder som inte blivit fastställda av en domstol eller (bet. 2015/16:FiU22, rskr. 2015/16:194). Syftet med tillkännagivandet var att komma till rätta med problemen med fakturabedrägerier. Med anledning av tillkännagivandet tog regeringen upp frågan i proposition 2017/18:120. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det inte bör införas något sådant förbud. Skälet är att integritetsskyddsintressena inte gör sig lika starkt gällande för näringsidkare som för privatpersoner och att i stället intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet träder i förgrunden. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU37, rskr. 2017/18:250). Statsrådet besvarade en skriftlig fråga av riksdagsledamoten (SD) om försämrad kreditvärdighet efter kreditupplysning (skriftlig fråga 2017/18:1169). Statsrådet anförde bl.a. att en kreditgivare är skyldig att göra en kreditprövning innan en kredit beviljas. Krediten får beviljas endast om den som ansöker om krediten har ekonomiska förutsättningar att fullgöra sitt åtagande enligt kreditavtalet. Som ett led i kreditprövningen inhämtar kreditgivaren ofta en kreditupplysning, som ger en uppdaterad bild av sökandens betalningsförmåga. Statsrådet konstaterade att det är vanligt att kreditupplysningsföretag registrerar och sparar en uppgift om att en kreditupplysning om en person har begärts eller lämnats ut (en s.k. omfrågeuppgift). En omfrågeuppgift kan vara av betydelse för att bedöma en persons kreditvärdighet, eftersom uppgiften kan indikera att han eller hon har tagit andra krediter eller avser att ta sådana. Regleringen i kreditupplysningslagen om vilka uppgifter som får lämnas i kreditupplysningar bygger på en avvägning mellan intresset av en väl fungerande kreditmarknad och skyddet för den kreditsökande. Regleringen ska också minska risken för att enskilda överskuldsätter sig. Det har i lagen införts begränsningar som innebär att omfrågeuppgifter om privatpersoner ska gallras senast . Kreditgivaren ska också – utifrån den samlade informationen om en person – i varje enskilt fall värdera vilken betydelse de olika uppgifterna i en kreditupplysning har för kreditsökandens kreditvärdighet. Statsrådet underströk att det är viktigt att värna balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för enskildas integritet. Hon såg dock inte något behov av lagstiftningsåtgärder för att ytterligare begränsa vilka uppgifter som får tas med i en kreditupplysning. Som utskottet anger ovan beslutade att inte ändra reglerna i kreditupplysningslagen vad gäller kreditupplysningar om näringsidkare. Skälet till beslut var att man ansåg att integritetsskyddsintressena inte gör sig lika starkt gällande för näringsidkare som för privatpersoner och att det i stället är intresset av en effektiv kreditupplysningsverksamhet som träder i förgrunden. Balansen mellan kreditgivarnas intressen och skyddet för enskildas integritet gör sig också gällande när det gäller frågan om efter hur omfrågeuppgifter ska gallras. Utskottet anser inte att det finns något behov av lagstiftningsåtgärder i frågan. Mot den bakgrunden avstyrks de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om inkassoverksamhet. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår på EU-nivå. (M) föreslår i motion 2019/20:2562 att det ska ställas högre krav än vad som gäller för att få starta och bedriva inkassoverksamhet. Som skäl anför motionären att bluffakturor är ett stort och växande problem för dagens företag. Enligt motionären är det angeläget att myndigheterna ser över hur kontrollen och tillståndsbedömningen går till så att oseriösa och kriminella aktörer hindras från att starta egna inkassoverksamheter, som ofta utgör en del av kriminell verksamhet. Regelsystem och lagar bör anpassas och samarbete mellan myndigheterna bör intensifieras i arbetet mot bluffakturor. Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare, senast under /18 (bet. 2017/18:FiU22). Utskottet avstyrkte då förslagen med hänvisning till att det införts en ny straffbestämmelse i för grovt fordringsbedrägeri. Syftet med regleringen är att mer effektivt kunna motverka dessa typer av systematiska bedrägerier (prop. 2016/17:131, bet. 2016/17:JuU13, rskr. 2016/17:272). presenterade ett paket med åtgärder som bl.a. innehåller ett förslag till direktiv om verksamhet med hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter (COM[2018] 135 slutlig). Syftet med förslaget är att minska risken för att kreditinstitut får problem med s.k. nödlidande lån (non-performing loans). Med nödlidande lån avses sådana krediter som gäldenären inte klarar av att betala i enlighet med vad som avtalats. Kommissionen föreslår gemensamma regler om tillstånd för och tillsyn över aktörer som bedriver verksamhet med hantering, t.ex. bevakning och indrivning, av krediter som har lämnats av kreditinstitut. Arbete pågår fortfarande på EU-nivå. höll finansutskottet en överläggning med finans-marknadsminister om direktivet. Ytterligare en överläggning hölls med statssekreterare . Utskottet informerades om förhandlingarna med anledning av direktivet av . Ytterligare information lämnades av finansminister och statssekreterare samt av statssekreterare . Utskottet konstaterar att det på EU-nivå pågår ett arbete med att ta fram regler för verksamheter som hanterar och köper krediter samt om ianspråktagande av säkerheter. Kommissionens förslag innehåller regler om tillstånd för och tillsyn över aktörer som bedriver verksamhet med hantering av krediter som har lämnats av kreditinstitut. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det arbete som pågår på EU-nivå. Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:746 av m.fl. (SD). Vi anser att regeringen bör återkomma med en handlingsplan för att åtgärda problemen inom Asiatiska infrastrukturinvesteringsbanken (AIIB). Grundproblemet med AIIB ligger enligt vår uppfattning i bankens organisation. Dess president utses av kinesiska staten som först och främst ser till övergripande utrikespolitiska prioriteringar. Medlemsländerna, som representeras i styrelsen, beslutar endast om en övergripande strategi. Styrelsens övervakande roll begränsas bl.a. av bristande rätt till information. AIIB är en institution som präglas av kinesisk förvaltningskultur med dess bristande respekt för mänskliga rättigheter, miljö och öppenhet, och många av bankens medlemsländer står själva i beroende till . Regeringen bör därför utforma en handlingsplan för att åtgärda bristerna, och om detta visar sig omöjligt bör medlemskap avslutas. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och i (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:589 av m.fl. (V), 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:772 av (SD), 2019/20:833 av (M), 2019/20:1795 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:1835 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 2. har länge varit framgångsrikt när det gäller att attrahera riskkapital från övriga världen och vi har en av de största riskkapitalsektorerna i världen, framför allt när det gäller it och life science. För att möjliggöra att fler investeringsfonder förläggs i vill vi att det införs en modell med associationsrättsliga fonder. Dessa investeringsbolag ska enligt vår mening ha ett rörligt aktiekapital i enlighet med förslaget i SOU 2016:45 En hållbar, transparent och konkurrenskraftig fondmarknad. Vi är övertygade om att en välkänd och internationellt etablerad legal struktur skulle öka utländska investerares benägenhet att investera i svenska fonder och därmed öka det investerade kapitalet i . Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:589 av m.fl. (V), 2019/20:772 av (SD), 2019/20:833 av (M), 2019/20:1795 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:1835 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi eftersträvar ett välfungerande samhälle där lagar och regler är logiska och så enkla som möjligt att förstå. Som konsument behöver man känna en trygghet och ha möjlighet att få den information som behövs för att fatta bra och korrekta beslut i varje situation. Konsumenternas villkor behöver dock ständigt ses över. Vi vill därför att det utreds om lagstiftningen kan utvecklas så att onödiga regler och avtalstider förhindras. Detta så att konsumenterna inte fastnar i långa bindningstider, vilket i sin tur leder till att konsumenterna inte i praktiken har möjlighet att göra aktiva val på grund av inlåsning. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:589 av m.fl. (V), 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:772 av (SD), 2019/20:833 av (M), 2019/20:1795 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:1835 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 8. Förutsättningarna för att få fram kapital för investeringar och nya affärsidéer är allt för ofta bristfälliga. Jag anser att det är nödvändigt att hela landet har tillgång till såväl det offentliga riskkapitalet som till privat lånekapital. Lokala banker och andra investerare spelar redan en avgörande roll. Men mer behöver enligt min mening göras om människors fulla potential ska komma till sin rätt. I har man infört s.k. sparbanksbevis för att möjliggöra bredare utlåning för sparbankerna. Jag menar att behöver sträva i den riktningen, där ett viktigt steg är en moderniserad sparbankslag. Skälet för detta är att sparbanker som inte väljer att bli aktiebolag saknar reella möjligheter att stärka kapitalbasen. Den befintliga sparbankslagen förhindrar nämligen sparbankerna att ta in externt kapital. Genom bättre tillgång till externt kapital kan sparbankerna växla upp sin verksamhet för att bidra till att stärka företagande och jobb på landsbygden. En modernisering av spelreglerna skulle också kunna innebära verksamma sparbanker i fler delar av . Regelverket kring kapitalförsörjning behöver enligt min mening också förstärka förutsättningarna för samverkan mellan privat och offentligt kapital. Detta ska förenas med tillsyn och kontroll, men behovet av riskvilligt kapital i hela landet motiverar en moderniserad lagstiftning. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:589 av m.fl. (V) och 2019/20:157 av och (båda C) yrkande 4, 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:772 av (SD), 2019/20:833 av (M), 2019/20:1795 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:1835 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1–3, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 2. gjorde de fyra storbankerna en sammanlagd vinst på . En stor del av bankernas vinster kommer från bolånen. Bankernas vinster på bolånen, bolånemarginalen, ligger på historiskt höga nivåer. Utvecklingen i har delvis varit annorlunda. Medan de svenska bankernas bolånemarginaler ökade ända fram /18 började de finska bankernas marginaler på bolånen att vända ned /14. En av anledningarna till att de svenska bankerna har kunnat pressa upp sina bolånemarginaler är enligt min mening den svaga sits som de svenska bolånekunderna har gentemot banken vid en förhandling om bolåneräntan. Kunder vet i allmänhet inte hur stora bankers upplåningskostnader för bolånen är, vilket gör det svårt för en kund att värdera bankernas erbjudanden. I sätts bostadsräntorna ofta som ett påslag på internbankräntan i euroområdet, Euribor. Det gör det tydligt för kunden hur stort påslag banken gör. Jag föreslår att ett liknande system införs i . Bankerna ska enligt min mening vara tvungna att presentera den s.k. stiborräntan, som är den svenska internbanksräntan. Vidare ska de vara tvungna att redovisa påslaget på stiborräntan uttryckt både i procentenheter och i kronor. Medlemskap i europeiska bankunionen, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 5.