bet · H701UbU15 · 2020-03-11 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om högskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. resurstilldelning, tillträde till högskolan, högskolans digitalisering, validering, dimensionering av högskoleutbildning och högskoleutbildningarnas innehåll samt vissa studentfrågor. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). 190 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om universitet och högskolor Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (SD) 2.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (C) 3.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (V) 4.Övergripande om universitet och högskolor, punkt 1 (KD) 5.Resurstilldelning, punkt 2 (M) 6.Resurstilldelning, punkt 2 (SD) 7.Resurstilldelning, punkt 2 (KD) 8.Tillträde till högskolan, punkt 3 (M) 9.Tillträde till högskolan, punkt 3 (SD) 10.Tillträde till högskolan, punkt 3 (V) 11.Vissa studentfrågor, punkt 4 (M) 12.Vissa studentfrågor, punkt 4 (V) 13.Högskolans digitalisering, punkt 5 (M) 14.Validering, punkt 6 (M) 15.Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 7 (M) 16.Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 7 (SD) 17.Dimensionering av högskoleutbildning, punkt 7 (KD) 18.Lärarutbildning på färre lärosäten, punkt 8 (M, SD) 19.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 9 (M) 20.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 9 (SD) 21.Högskoleutbildningarnas innehåll, punkt 9 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i punkt 10 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om universitet och högskolor 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:872 av (M), 2019/20:983 av (S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 61 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:813 av (SD), 2019/20:1052 av (S), 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 55. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2028 av m.fl. (M), 2019/20:2155 av och (båda M) och 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:1102 av (MP) yrkande 2, 2019/20:1512 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 16. Reservation 11 (M) Reservation 12 (V) 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 13 (M) 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 14 (M) 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2019/20:737 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1208 av (S), 2019/20:1440 av Kadir Kasirga och (båda S), 2019/20:1956 av (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 52. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) Lärarutbildning på färre lärosäten 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 18 (M, SD) 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2019/20:1625 av (M), 2019/20:1949 av (M), 2019/20:2073 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 33, 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkande 11, 2019/20:3075 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 7. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (S), (MP), (L), (SD), (S), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 190 motionsyrkanden om högskolan från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 139 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. resurstilldelning, tillträde till högskolan, högskolans digitalisering, validering, dimensionering av högskoleutbildning och högskoleutbildningarnas innehåll samt vissa studentfrågor. höll utbildningsutskottet ett seminarium om livslångt lärande. fick utskottet information från om kompetensförsörjning. höll bl.a. utbildningsutskottet en offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda 2030-perspektiv om bl.a. psykisk hälsa hos studenter. Övergripande om universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande universitets- och högskolefrågor. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). I motion 2019/20:983 av (S) lyfter motionären fram frågan om partipolitiska föreningars tillträde till universitet och högskolor och menar att man bör överväga att se över bestämmelsen i högskoleförordningen om användning av undervisningslokaler. I motion 2019/20:872 av (M) anser motionären att man ska verka för etableringen av ett nordiskt nätverkscentrum på . I kommittémotion 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 1 lyfter motionärerna fram frågan om att öka undervisningsfriheten. De anser att det är oacceptabelt att lärosätets styrelse och studentorganisationer har inflytande över lärarnas litteraturlistor. I samma motion yrkande 5 anser motionärerna att lärosätenas styrelse ska bestå av en tredjedel externt tillsatta ledamöter, en tredjedel akademiker från det egna lärosätet och en tredjedel akademiker från andra lärosäten. I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 30 anser motionärerna att möjligheterna till fristående lärarutbildning bör ses över. I kommittémotion 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 2 framför motionärerna att projektet i högskolor och universitet, som löpte ut , bör utvecklas och fortsätta. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 61 lyfter motionärerna fram frågan om att värna akademins autonomi. De menar att forskning kräver integritet och möjlighet att tänka såväl nytt som fritt och obekvämt. I motion 2019/20:1956 av (L) yrkande 2 menar motionären att man bör se över möjligheten att ge lärosätena även ett regionalt ansvar. Bakgrund och gällande rätt Av regeringsformen framgår att forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag (2 kap. 18 § regeringsformen). En sådan bestämmelse finns i 1 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). Enligt bestämmelsen ska för forskningen som allmänna principer gälla att forskningsproblem får väljas fritt, att forskningsmetoder får utvecklas fritt och att forskningsresultat får publiceras fritt. Styr- och resursutredningen har i sitt betänkande (SOU 2019:6) behandlat frågan om statens ansvar att värna de akademiska grundvärdena. Utredningen har föreslagit att en bestämmelse förs in i högskolelagen om att både lärosäten och staten som huvudman ska främja och värna akademisk frihet, som en förutsättning för forskning och utbildning på vetenskaplig grund samt för lärosätenas roll som en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället. Utredningen har också föreslagit att lärosätenas frihet att utforma utbildningen kan markeras genom att i högskolelagen slå fast att lärosätena inte får ges instruktioner om utbildningens innehåll utöver vad som anges i högskolelagen om de allmänna målen för utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå (1 kap. 7–9 §§) och regeringens föreskrifter om examina. En sådan bestämmelse skulle enligt utredningen kunna kompletteras med en bestämmelse som slår fast den enskilda lärarens självständiga ansvar för sin undervisning, inom de ramar som lärosätet fastställer. Utredningen har remitterats och beredningen av utredningens förslag pågår i (). Det framgår av högskolelagen (1992:1434) att studenterna ska ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid lärosätena, och lärosätena ska verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen (1 kap. 4 a §). Enligt högskoleförordningen (1993:100) ska ett lärosäte ge de studenter som deltar i eller har avslutat en kurs en möjlighet att framföra sina erfarenheter av och synpunkter på kursen genom en kursvärdering som anordnas av högskolan. Lärosätet ska sammanställa kursvärderingarna samt informera om resultaten och eventuella beslut om åtgärder som föranleds av kursvärderingarna. Resultaten ska hållas tillgängliga för studenterna (1 kap. 14 §). Styrelsens sammansättning och utseende av styrelsens ledamöter Av 2 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att styrelsen för ett lärosäte har inseende över lärosätets alla angelägenheter och svarar för att dess uppgifter fullgörs (2 §). För ledningen av verksamheten närmast under styrelsen ska varje lärosäte ha en rektor (3 §). Vidare framgår att det är regeringen som utser ordföranden i ett lärosätes styrelse och att rektor ska ingå i styrelsen. Lärare och studenter vid lärosätet har rätt att utse ledamöter i styrelsen. Regeringen utser övriga ledamöter i styrelsen (4 §). Av 2 kap. högskoleförordningen (1993:100) framgår att styrelsen för ett lärosäte ska bestå av ordföranden och fjorton andra ledamöter. Ordföranden får inte vara anställd vid lärosätet (1 §). Lärarna har rätt att utse tre ledamöter i styrelsen, och studenterna har rätt att utse tre ledamöter i styrelsen (7 §). Ordföranden och de övriga ledamöter som enligt högskolelagen ska utses av regeringen, utses efter förslag av två nomineringspersoner. Förslaget ska föregås av ett samråd inom och utom lärosätet och avse personer med kompetens och erfarenhet från verksamhet av betydelse för lärosätets uppdrag. I förslaget ska en jämn könsfördelning bland ledamöterna beaktas (7 a §). De två nomineringspersonerna utses av regeringen, varav en av personerna efter förslag från lärosätet. Den person som utses efter förslag från lärosätet ska ha god kännedom om det aktuella lärosätets verksamhet. Personen får inte ha något pågående ledningsuppdrag vid lärosätet. Den andra personen ska företräda ett övergripande statligt intresse. Nomineringspersonerna ska utses för en bestämd tid, högst . Tiden för förordnandena får inte vara som den som styrelsen är utsedd för. Ett förslag till ordförande och ledamöter får inte avse någon av nomineringspersonerna för det lärosätet (7 b §). Målet för jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (skr. 2016/17:10). Utifrån detta arbetar regeringen efter sex delmål, bl.a. jämställd utbildning, och använder jämställdhetsintegrering som en strategi för att uppnå målen. Det innebär att ett jämställdhetsperspektiv ska ingå i all politik som påverkar människors villkor, så att alla kvinnor och män, flickor och pojkar kan leva jämställda liv. En särskild myndighet, , inrättades 2018 för att bidra till ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. har alla statliga lärosäten samt och haft i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering genom programmet Jämställdhetsintegrering i högskolor och universitet (JiHU), som löpte . Av regleringsbrevet för framgår att universitet och högskolor ska fortsätta utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen, t.ex. i fråga om lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning. och högskola ska fortsätta arbeta utifrån en individuell plan för lärosätet med utvecklingsbehov, mål och aktiviteter som lärosätet avser att vidta samt beskriva på vilket sätt jämställdhet ska integreras och bli en del av lärosätets ordinarie verksamhet, exempelvis i lärosätets styrprocesser. Åtgärder och resultat utifrån planen ska redovisas. Universitet och högskolor ska också redovisa hur de beaktar jämställdhet vid fördelning av forskningsmedel. Det finns , utöver de 31 statliga universiteten och högskolorna, 17 enskilda utbildningsanordnare med examenstillstånd, varav 13 får statsbidrag för sin verksamhet. Lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina ställer upp krav som en enskild utbildningsanordnare måste uppfylla för att få examenstillstånd. Enligt lagen måste utbildningen vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och bedrivas så att den uppfyller de krav som ställs på utbildning i högskolelagens (1992:1434) första kapitel. En utbildningsanordnare med examenstillstånd måste även medverka i uppföljning och utvärdering av utbildningen och står under tillsyn på samma sätt som statliga lärosäten. Det innebär att utbildningsanordnare som inte uppfyller kraven i lagen om tillstånd att utfärda vissa examina kan få sitt tillstånd återkallat. Av 2 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att lärosätena beslutar om sin interna organisation utöver styrelse och rektor, om inte något annat är föreskrivet (5 §). När högskolan beslutar om sin organisation gäller att beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en bedömning av uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen eller organisation av eller kvalitet i forskningen. Om bedömningen ska göras av en grupp av personer, ska majoriteten av personerna i gruppen ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens. Styrelsen får dock besluta att en sådan majoritet inte behövs om det finns särskilda skäl (6 §). Studenterna har rätt att vara representerade när beslut fattas eller beredning sker som har betydelse för utbildningen eller studenternas situation (7 §). Av 1 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att ett lärosäte är skyldigt att låta en demokratiskt uppbyggd förening för studenter vid lärosätet använda undervisningslokalerna vid en sammankomst som föreningen anordnar för sina medlemmar, om sammankomsten hålls för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk. Vidare framgår att den som av föreningen har bjudits in för att medverka vid sammankomsten inte får vägras tillträde till möteslokalerna. Detta gäller dock inte om man kan anta att det vid sammankomsten kommer att uppstå någon allvarlig ordningsstörning eller inträffa någonting som strider mot lag. Detta gäller inte heller om föreningens användning av lokalerna är oförenlig med lärosätesverksamhetens behöriga gång eller med lärosätets förpliktelser mot tredje man. Av 1 kap. högskolelagen (1992:1434) framgår att staten som huvudman ska anordna lärosäten för utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet och forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I lärosätenas uppgift ska det ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid lärosätet kommer till nytta (2 §). Inledningsvis vill utskottet framhålla att lärosätena har en särskild roll i att vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället. När det gäller frågan om att värna akademins autonomi kan utskottet konstatera att forskningens frihet är reglerad i regeringsformen och skyddas genom en bestämmelse i högskolelagen. Utskottet kan också konstatera att Styr- och resursutredningen har föreslagit att en bestämmelse ska införas i högskolelagen om att både lärosäten och staten som huvudman ska främja och värna akademisk frihet. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredningens förslag och avstyrker därmed motion 2019/20:3188 (KD) yrkande 61. I fråga om lärarnas undervisningsfrihet och lärosätets och studenternas inflytande över kurslitteraturen kan utskottet konstatera följande. Enligt högskolelagen ska studenterna ha rätt att utöva inflytande över utbildningen, och lärosätena ska verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen, t.ex. genom obligatoriska kursvärderingar. Styr- och resursutredningen har föreslagit att lärosätenas frihet att utforma utbildningen kan markeras i högskolelagen och kompletteras med en bestämmelse om den enskilda lärarens självständiga ansvar för sin undervisning. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredningens förslag och avstyrker därmed motion 2019/20:618 (SD) yrkande 1. I fråga om styrelsens sammansättning anser utskottet att nuvarande bestämmelser är väl avvägda och avstyrker därmed motion 2019/20:618 (SD) yrkande 5. Utskottet bedömer att motionärernas önskemål om en fortsättning av arbetet med jämställdhetsintegrering vid universitet och högskolor är tillgodosett och avstyrker därför motion 2019/20:284 (V) yrkande 2. När det gäller frågan om att se över möjligheterna till fristående lärarutbildning ser utskottet inte något skäl att ändra gällande regelverk för enskilda utbildningsanordnare och avstyrker därmed motion 2019/20:3254 (C) yrkande 30. Mot ovanstående bakgrund ser utskottet inget skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:872 (M), 2019/20:983 (S) och 2019/20:1956 (L) yrkande 2 och avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resurstilldelning. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD) och 7 (KD). I motion 2019/20:1052 av (S) framför motionären att de ekonomiska förutsättningarna för , och Universitetsbiblioteket vid bör ses över. I kommittémotion 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 6 begär motionärerna att en del av forskningsmedlen bör omfördelas till den excellenta forskningen, i likhet med den kvalitetspott som fanns . I kommittémotion 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 2 anför motionärerna att lärosätena bör ges ett samlat anslag för forskning och undervisning, bl.a. eftersom de anser att det skulle stärka lärosätenas frihet och underlätta för lärosätenas planering. Yrkande 10 i kommittémotion 2019/20:620 av m.fl. (SD) är likalydande. I kommittémotion 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslår motionärerna att basanslagen till forskningen ska öka och att motsvarande summa ska dras ned för strategiska satsningar. I samma kommittémotion yrkande 2 begär motionärerna att andelen externa anslag inte ska överstiga av ett lärosätes forskningsanslag. I kommittémotion 2019/20:811 av m.fl. (SD) yrkande 7 framförs att behovet av resurser till samverkan mellan utbildningsväsendet, politiken och näringslivet bör utredas. Motionärerna menar att sådan samverkan skulle leda till en mer korrekt kompetensförsörjning. I motion 2019/20:813 av (SD) begär motionären att finansieringen av genusteori inom den högre utbildningen stoppas. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 55 föreslås en översyn av tilldelningen av forskningsmedel. Det bör övervägas om en större andel bör gå direkt till universitet och högskolor, men då tillsammans med krav på att en andel av basanslagen används för att säkra tydliga karriärvägar med meriteringsanställningar som beaktar forsknings- och undervisningsmeriter samt mobilitet. Bakgrund och gällande rätt och högskolor tilldelas huvuddelen av sina resurser via ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. För utbildning på grundnivå och avancerad nivå tilldelas respektive lärosäte ett s.k. takbelopp som är den ersättning lärosätet kan få för att utbilda studenter. Lärosätet beslutar i hög grad självt om sitt utbildningsutbud. Ersättningen beräknas dels utifrån antalet registrerade studenter (helårsstudenter), dels utifrån det antal högskolepoäng som studenterna presterar (helårsprestationer). Ersättningen beror också på vilket utbildningsområde som helårsstudenterna och helårsprestationerna hänförs till. Olika utbildningsområden genererar olika ersättningsbelopp, och respektive kurs klassificeras av lärosätet till ett utbildningsområde beroende på kursens ämnesinnehåll. I budgetpropositionen anges ersättningsbelopp för helårs-studenter och helårsprestationer för de olika utbildningsområdena. Regeringen har i omgångar höjt ersättningsbeloppen för vissa utbildningsområden, s.k. kvalitetsförstärkningar, vilka har inneburit nivåhöjningar av ersättningen utöver pris- och löneomräkningen. Dessa kvalitetsförstärkningar har i första hand gällt utbildningsområden med lägst ersättning, dvs. humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap. Ett lärosäte kan därutöver få finansiering för s.k. särskilt åtagande, dvs. en specifik uppgift som lärosätet fått av regeringen. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presenterades en ny modell för fördelning och årlig omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning där delar av forskningsanslagen skulle tilldelas efter kvalitet. Nya medel skulle fördelas och av befintliga anslag skulle omfördelas utifrån indikatorerna publiceringar och citeringar samt externa medel för forskning. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) höjde regeringen den andel av befintliga anslag som skulle omfördelas utifrån kvalitetsindikatorerna till av anslagen . Beräkningssättet skilde sig något mellan budgetpropositionerna –2016. I budgetpropositionerna –2020 gjordes inte någon omfördelning av befintliga anslag mot bakgrund av de principer som regeringen hade angett i den forskningspolitiska propositionen 2016 för att stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar och ge goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 och prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft). Utöver det anslag som varje lärosäte tilldelas för forskning och utbildning på forskarnivå, får högskolor och universitet en stor andel av sina forskningsmedel i form av bidrag från statliga och icke-statliga forskningsfinansiärer. Direktivet för Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) angav att utredaren bl.a. skulle föreslå på vilket sätt anslag för utbildning och forskning bör tilldelas så att lärosätena får förutsättningar att bedriva långsiktig verksamhet, kan nå målen för utbildning och forskning samt uppnå högsta möjliga kvalitet. Utredaren skulle också föreslå hur samverkan med det omgivande samhället kan premieras ekonomiskt. I fråga om lärosätenas samverkan med det omgivande samhället påminde regeringen om att den forskningspolitiska proposition (prop. 2016/17:50) konstaterade att resurstilldelningen till lärosätena har medfört att angelägna aspekter av högskolans verksamhet inte har främjats i tillräcklig utsträckning, t.ex. samverkan med det omgivande samhället. I Styr- och resursutredningens betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) föreslås att utbildning och forskning ses som en samlad verksamhetsgren där all verksamhet vid lärosätet ingår och att varje lärosäte tilldelas ett samlat anslag för denna verksamhetsgren. För det samlade anslaget redovisas en utbildningsram och en forskningsram där utbildningsramen motsvarar dagens anslag till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och forskningsramen dagens anslag till forskning och utbildning på forskarnivå. Utbildningsramen föreslås bestå av en fast bas och en årligt rörlig del. Basen och den rörliga ersättningen föreslås utgöra vardera hälften av lärosätets totala tilldelning för utbildning på grundnivå och avancerad nivå.