bet · H701UbU22 · 2020-05-28 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med regeringen att studerande inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive på gymnasial nivå ska ges samma rätt till utbildning i en annan kommun som de som studerar på komvux på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Utskottet ser inte skäl att ändra övriga bestämmelser i regelverket i denna fråga. Regelverket är enligt utskottets mening väl avvägt. Vad gäller frågan om de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna bedömer regeringen i propositionen att förslagen inte påverkar det sammantagna elevantalet i komvux som särskild utbildning. Därmed bedöms inte kommunernas kostnader påverkas av förslaget, eftersom hemkommunen skulle ha haft en kostnad för elevens utbildning ändå. Däremot kan det för en hemkommun innebära en skyldighet att bekosta en elevs utbildning i en annan kommun. Utskottet delar denna bedömning. Med det anförda avstyrks motion 2019/20:3551 (KD) yrkandena 1–3. Mål för komvux och prioriteringsregeln Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ändrade mål för komvux och tidigareläggande av den nya prioriteringsregelns ikraftträdande. Jämför reservation 5 (M) och 6 (V). Enligt kommittémotion 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 1 är det bl.a. viktigt att förslagen följs upp i efterhand för att se hur de faller ut och vad konsekvenserna blir. I yrkande 2 anför motionärerna att det övergripande målet med komvux bör ändras till att vara att vuxna och unga ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet och unga som ej fått godkänd gymnasieexamen eller vill byta spår ska få möjlighet till det. Komvux ska för att uppnå detta mål bl.a. arbeta med att stödja och stimulera vuxna och unga i deras lärande och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. I yrkande 3 välkomnar motionärerna den nya urvalsdefinitionen ”störst behov av utbildning”. Det är däremot enligt desamma bekymmersamt att det ges stort utrymme för i princip oändliga tolkningar av innebörden av detta. Enligt yrkande 6 bör syftet med sfi förtydligas i skollagen med mål om etablering på arbetsmarknaden. Att komma i jobb bör vara målet med utbildningen. I kommittémotion 2019/20:3529 av m.fl. (V) begärs i ett tillkännagivande att prioriteringsbestämmelserna ska träda i kraft . Det är enligt motionärerna positivt att regeringen föreslår en lagändring som gör att de som har störst behov av utbildning prioriteras. Utifrån rådande läge kan man dock inte vänta på att den lagstiftningen träder i kraft. De övergripande målen för komvux När det gäller de övergripande målen för komvux är det enligt regeringen fråga om kumulativa mål, dvs. huvudmannen för komvux måste dimensionera utbildningen så att den kan uppfylla alla målen. Breddningen av målen för komvux innebär således inte att de redan existerande målen tappar i betydelse. Att målen anges utan någon inbördes prioritering innebär således inte att en kommun kan välja att enbart ta hänsyn till något eller några av målen. Bestämmelsen har i stället utformats på ett sådant sätt att kommunerna behöver ta hänsyn till samtliga mål. Det föreslagna nya delmålet om kompetensförsörjning har relevans inte bara för komvux på gymnasial nivå, utan även för komvux på grundläggande nivå och sfi. En utbildning på grundläggande nivå är sällan slutmålet, utan utbildningen behöver kompletteras med utbildning på gymnasial eller eftergymnasial nivå för att eleven ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Många elever i sfi har redan en gymnasial eller eftergymnasial utbildning, och för dem är det svenska språket nyckeln till etablering. Genom det nya målet betonas att även utbildning i komvux på grundläggande nivå och sfi har som mål att bl.a. bidra till kompetensförsörjningen. Urvalet till komvux – störst behov av utbildningen Av propositionen framgår bl.a. följande. Regeringen fäster vikt vid att det blir tydligt vad som avses med begreppet ”störst behov” i den föreslagna nya prioriteringsregeln och att kommunerna får god vägledning inför tillämpning av bestämmelsen. Regeringen avser att återkomma med mer detaljerade regler i förordning för urval till komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Detta inkluderar hur prioriteringar ska göras mellan olika grupper av sökande som alla har ett stort behov av utbildningen. Då samhället och arbetslivet förändras , och därmed även olika gruppers behov av utbildning, kan regeringen åter behöva se över vilka grupper som bör anses ha störst behov av utbildning i komvux på gymnasial nivå. Bestämmelsen innebär, i likhet med vad som gäller , såväl att innehållet i utbildningen ska anpassas efter elevens behov och förutsättningar som att upplägget av utbildningen ska anpassas så att den kan möta den vuxnes behov av t.ex. undervisning , deltid, på distans och av flexibla undervisningsformer i övrigt. Regeringen bedömer att vuxna med kort tidigare utbildning kan anses ha stort behov av utbildningen och därmed även i fortsättningen bör vara en av de grupper som ska prioriteras vid urval till utbildning i komvux. De bör, till skillnad från , dock inte vara den enda grupp som prioriteras. Regeringen har genomfört omfattande satsningar på utbildning inom komvux, inom ramen för satsningen på . Satsningarna innebär bl.a. medel till huvudmännen för fler utbildningsplatser inom komvux. Regeringen gör därför bedömningen att nu aktuell grupp kommer att kunna prioriteras jämte de nya grupperna som också ska kunna prioriteras De lagändringar som innebär att de med störst behov av utbildning ska prioriteras inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå kräver enligt regeringen visst förberedelsearbete. Nya urvalsregler behöver tas fram på förordningsnivå och huvudmän behöver ges tid för nödvändiga förberedelser. Vidare kan behöva revidera stöd- och informationsmaterial. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen om den nya prioriteringsregeln ska träda i kraft . För att samma regler ska gälla för alla som söker till en viss utbildning, oberoende av som ansökan skickas in eller antagningsprocessen genomförs, ska tidpunkten för när prioriteringsregeln ska börja tillämpas knytas till tidpunkten för när utbildning påbörjas, dvs. den nya prioriteringsbestämmelsen ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet. De övergripande målen för komvux m.m. När det gäller frågan om de övergripande målen för komvux ställer sig utskottet bakom de överväganden som presenteras i propositionen om att bredda målen samt att dessa ska anges utan någon inbördes prioritering. Vad gäller det nya delmålet om kompetensförsörjning har detta relevans inte bara för komvux på gymnasial nivå, utan även för bl.a. sfi. Genom det nya målet betonas att även utbildning i sfi har som mål att bl.a. bidra till kompetensförsörjning. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3550 (M) yrkandena 2 och 6. Vad gäller motionsyrkandet om uppföljning av regeringens förslag, ser utskottet detta som ett naturligt steg längre fram. Utskottet finner inga skäl att nu föreslå för att några åtgärder ska vidtas med anledning av motionsyrkandet. Därmed avstyrks motion 2019/20:3550 (M) yrkande 1. Urvalet till komvux – störst behov av utbildningen När det gäller urvalet till komvux och störst behov av utbildning konstaterar utskottet och ser positivt på att regeringen fäster vikt vid att det blir tydligt vad som avses med begreppet ”störst behov” i den föreslagna nya prioriteringsregeln och att kommunerna får god vägledning inför tillämpning av bestämmelsen. Regeringen avser att återkomma med mer detaljerade regler i förordning för urval till komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Detta inkluderar hur prioriteringar ska göras mellan olika grupper av sökande som alla har ett stort behov av utbildningen. Då samhället och arbetslivet förändras , och därmed även olika gruppers behov av utbildning, kan regeringen åter behöva se över vilka grupper som bör anses ha störst behov av utbildning i komvux på gymnasial nivå. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3550 (M) yrkande 3. Vad gäller motionsyrkandet om tidigareläggande av den nya prioriteringsregelns ikraftträdande vill utskottet anföra följande. De lagändringar som innebär att de med störst behov av utbildning ska prioriteras inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå kräver enligt regeringen visst förberedelsearbete. Nya urvalsregler behöver tas fram på förordningsnivå och huvudmän behöver ges tid för nödvändiga förberedelser. Vidare kan behöva revidera stöd- och informationsmaterial. Utskottet anser att regeringens överväganden om ikraftträdandedatumet är väl avvägda och avstyrker därmed motion 2019/20:3529 (V). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om hur ett gemensamt och sammanhållet betygssystem kan fortsätta. Jämför reservation 7 (M). I kommittémotion 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs bl.a. att förslaget om ett nytt förenklat betygssystem kan bli otydligt för elever som läser sfi samt grundskole- och gymnasiekurser parallellt att ha olika betygsbeteckningar. Motionärerna vill därför att regeringen ska återkomma till med ett förslag om hur ett gemensamt och sammanhållet betygssystem kan fortsätta. Betygen inom komvux på grundläggande nivå och i sfi fyller inte någon funktion som urvalsinstrument. Betygssättningen inom komvux tar vidare betydande lärarresurser i anspråk, inte minst eftersom många elever läser flera kurser parallellt för att förkorta sina studier och komma vidare i utbildningssystemet eller ut på arbetsmarknaden. Regeringen gör bl.a. bedömningen att det finns skäl att anta att en förenklad betygsskala kan frigöra tid för lärarna vilket kan leda till en mer effektiv utbildning och att detta kan leda till en ökad genomströmning. Vidare anför regeringen att den är medveten om att förslaget, framför allt i en övergångsperiod, kan skapa en viss otydlighet i förhållande till de elever som studerar inom olika delar av komvux, men anser att detta uppvägs av de fördelar som förslaget för med sig ur ett elevperspektiv. En sådan fördel är bl.a. att förslaget, genom att öka genomströmningen, skulle kunna leda till en minskad skuldsättning för eleverna. Sammanfattningsvis anser regeringen att en förenklad betygsskala kan innebära ett flertal fördelar ur ett elevperspektiv och att dessa fördelar uppväger den otydlighet det kan innebära för vissa elever som kan behöva möta två olika betygsskalor. Utskottet har förståelse för den oro för otydlighet som framförs i motionsyrkandet och att det precis som regeringen anför, under framför allt en övergångsperiod, kan skapa en viss otydlighet i förhållande till de elever som studerar inom olika delar av komvux. Utskottet delar emellertid den bedömning som regeringen gör att denna eventuella otydlighet uppvägs av de fördelar som förslaget för med sig ur ett elevperspektiv. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3550 (M) yrkande 4. Komvux för stärkt kompetensförsörjning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2019/20:3533 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2019/20:105 punkterna 1–9. Det finns ett starkt värde i att ha en vuxenutbildning som håller hög kvalitet och som förbereder eleverna för framtida yrken eller studier. Vi är i grunden positiva till möjligheten att även senare i livet kunna omskola sig för att bli mer attraktiv på en föränderlig arbetsmarknad. Detta gäller såväl de som saknar grundläggande utbildning som de som har en längre utbildning bakom sig. Regeringen verkar emellertid snarare ha utgångspunkten att vuxenutbildningen ska vara ännu ett integrationsprojekt för att försöka reparera en katastrofal migrationspolitik med omfattande bristande studieresultat som följd, snarare än att värna kvalitet och kunskap och att ställa höga krav och förväntningar. Det är uppenbart tydligt att propositionens omnämnande av ”bättre genomströmning” och ”förändrad målgrupp” vittnar om detta. Vi är djupt negativa till att ambitionerna med vuxenutbildningen inte är högre än så. Vi kan förvisso se vissa ljuspunkter i att propositionen understryker att vuxenutbildningen även riktar sig till dem som har en längre utbildning bakom sig. I likhet med ett antal remissinstanser menar vi däremot att det finns goda skäl att ifrågasätta vad som menas med begreppet ”i störst behov av utbildning”. Vi ser en fara i att vissa målgrupper får stå tillbaka för andra med en sådan prioriteringsordning. En ny prioriteringsordning får heller inte leda till rättsosäkerhet eller olika bedömningar i olika kommuner. Vi anser det vara ett stort misstag att låta särvux upphöra som särskild skolform och uppgå i den ordinarie vuxenutbildningsverksamheten. Det kommer att få förödande konsekvenser för kvaliteten på utbildningarna, som det finns en överhängande risk för att dessa elever blir marginaliserade. Vi delar den kritik och oro som framförts av en rad remissinstanser. Vi är också djupt oroade över att denna målgrupp kommer att få stå tillbaka för andra målgrupper om den föreslagna prioriteringsordningen införs. Vidare anser vi att förslagen om en förenklad betygsskala och att göra om gymnasiearbetet till ett komvuxarbete drastiskt sänker kunskapskraven och skapar en orättvis relation till den ordinarie grund- och gymnasieskolan. Vi anser att det måste råda likhet mellan studier i den allmänna grund- och gymnasieskolan och komvux på motsvarande nivå. Förslaget om att införa en förenklad betygsskala står i strid med denna övergripande princip. Med det nu aktuella förslaget skapas snarare snabbspår för vissa målgrupper, inte minst nyanlända och elever med bristande kunskaper i svenska språket. Det är inte rimligt att sänka trösklarna för denna målgrupp och därmed göra det betydligt lättare att komma in på gymnasial utbildning eller att få en gymnasieexamen. Vi delar uppfattningen att sfi-undervisningen är av avgörande betydelse för att kunna bli anställningsbar och därmed bli en del av det svenska samhället. Till skillnad från regeringen anser vi däremot att det måste ställas betydligt högre krav på sfi än vad som görs , inte lägre. Mot denna bakgrund anser vi att bör avslå propositionen. Särvux ska upphöra som egen skolform , punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3536 av Per Lodenius m.fl. (C) och 2019/20:3551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Vi motsätter oss förslaget om en sammanslagning av komvux och särvux. Skälet till detta är tudelat. I den situation vi befinner oss nu där komvux är under stor press att kunna leverera utbildningar och kommunerna är under stor press att klara uppgifterna, anser vi att kommunerna ska kunna fokusera på den uppgiften i första hand. Kommunerna ska inte behöva omorganisera sina skolorganisationer i detta läge. Vidare har det framkommit att det saknas statistik och fördjupad analys av skolformen särvux som en grund för förslaget, vilket gör att vi vill avvakta tills det finns ett bättre underlag. Vi vill därför att regeringen återkommer till med ett förslag om hur samarbetet mellan komvux och särvux kan stärkas utan att man slår ihop skolformerna. Särvux ska upphöra som egen skolform , punkt 2 (C) av Per Schöldberg (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3536 av Per Lodenius m.fl. (C) och 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Jag instämmer i de förslag som syftar till att stärka möjligheterna för vuxna elever med intellektuell funktionsnedsättning att uppnå högskolebehörighet. Däremot delar jag inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras är uppfyllt. Att förbättra förutsättningarna för särskoleelever att uppnå högskolebehörighet är en del men för att förbättra tillgången krävs också att hänsyn tas till studiefinansiering, utbildningens utformning och möjligheten att studera på annan ort. För de personer som utbildats i särskolan saknas alternativ. Utbildningsplatserna har blivit färre på folkhögskolorna som universitet och högskolor inte alls erbjuder några anpassade utbildningar. En del av problematiken är ersättningen. Särskoleelever som går vidare till högskola har inte rätt till studiemedel eftersom deras studietakt är långsammare än på andra utbildningar och de därför inte skulle ta det antal poäng som krävs. förlorar den som studerar på högskola rätten till aktivitetsersättning. Dessa elever hamnar i ett moment 22 som är oacceptabelt. Aktivitetsersättning utgör den största inkomstkällan för många som har utbildats i särskolan, och förlorar personen sitt stöd blir det givetvis svårt att studera vidare. Det är därför viktigt att studiemedelssystemet anpassas och blir mer flexibelt. En annan del av problemet är att utbildningarna inte är anpassade efter studenternas förutsättningar utan är utformade efter studenter som utbildats inom gymnasieskolan. Vidare är det svårt att studera på annan ort. Det är hemkommunen som bestämmer om det stöd som krävs ska ges vid en flytt. För många innebär detta i princip en ”kommunarrest”, vilket starkt begränsar utbildningsutbudet. Eftersom betydande hinder fortfarande kvarstår för elever med intellektuell funktionsnedsättning för att ta del av eftergymnasial utbildning anser jag att tillkännagivandet inte är uppfyllt. Jag vill därför att frågan utreds ytterligare. Särvux ska upphöra som egen skolform , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3536 av Per Lodenius m.fl. (C) och 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 5. Jag har förståelse för förslaget att särskild utbildning för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada (särvux) ska ingå i komvux. Det finns dock en överhängande risk att en redan utsatt grupp ska marginaliseras. Jag vill särskilt framhålla den särskilda kompetens som behövs bland lärare och annan personal, såsom studie- och yrkesvägledare, för att möta denna grupps särskilda behov. Jag anser därför att frågan bör följas noga och utvärderas efter ikraftträdandet. Det är rimligt att man, oavsett i vilken kommun man bor, har möjlighet att läsa in de olika nationella program som finns inom gymnasieskolan eller yrkesvuxutbildningar som erbjuds i andra kommuner. Om en kommun inte tillhandahåller ett visst program bör den kommuninvånare som vill läsa just det programmet kunna få göra det i en annan kommun. Kommuner bör vidare kunna skriva samarbetsavtal med varandra så att exempelvis mindre kommuner kan tillhandahålla några gymnasieprogram per kommun, i stället för att alla kommuner nödvändigtvis ska ha beredskap för precis alla utbildningar. Att däremot tillåta komvuxelever att läsa sådana utbildningar på annan ort som redan erbjuds i kommunen kan leda till omotiverade kostnader, särskilt för små kommuner. Jag menar att rätten att läsa i annan kommun bör begränsas till att gälla utbildningar som inte erbjuds i hemkommunen eller samarbetsområdet. I fall då en kommun inte erbjuder den komvuxutbildning som studenten behöver för sin etablering på arbetsmarknaden eller för vidare studier kan det alltså vara rimligt att studenten kan gå en sådan utbildning i annan kommun. Vid sådana fall uppstår dock en betydande interkommunal kostnad för kommunen, som kan spräcka hela komvuxbudgeten i synnerhet som detta främst drabbar mindre kommuner med begränsade ekonomiska resurser. När särvux kommer att ingå i komvux kommer det sannolikt att kunna bli fler sådana fall. Detta är något som särskilt bör följas upp och som man eventuellt bör åtgärda. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med vad som anförts ovan. Mål för komvux och prioriteringsregeln , punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 6 samt 2019/20:3529 av m.fl. (V). Vi anser att målsättningen med komvux måste vara att ge vuxna de verktyg som är nödvändiga att kunna fungera i både arbets- och samhällslivet. De andra förslag som regeringen listar som målsättningar uppfyller inte kraven som mål utan bör snarare ses som medel för att uppnå den överordnande målsättningen. Det självklara som borde styra och vara det övergripande målet med all utbildning är att vi ska kunna fungera i vårt samhälle, både och . Att dessutom som i enlighet med regeringens förslag låta samtliga fyra målsättningarna väga lika skapar problem. Målsättningen med att gå i skolan kan inte bli ett självändamål. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag på ny målsättning för komvux enligt följande: Det övergripande målet för komvux bör ändras till följande: − Vuxna och unga ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet och unga som ej fått godkänd gymnasieexamen eller vill byta spår ska få möjlighet till det. Komvux ska för att uppnå detta mål bl.a. arbeta med att − stödja och stimulera vuxna och unga i deras lärande − utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Vi välkomnar också den nya urvalsdefinitionen ”störst behov av utbildning”. Det är däremot bekymmersamt att det ges stort utrymme för i princip oändliga tolkningar av innebörden av detta. påpekar att den föreslagna förändringen innebär att det ges ett ökat tolkningsutrymme när det gäller vem som ska prioriteras och därmed en ökad risk för icke likformiga bedömningar. Vi kan inte nog understryka vikten av att det tas fram riktlinjer som förhindrar godtyckliga tolkningar av urvalskriterierna. Det är viktigt att studenter som inte gått klart gymnasiet, bytt program eller av andra skäl behöver komplettera sin gymnasieutbildning har möjlighet att studera på komvux. Propositionen innehåller många goda förslag men saknar en ordentlig beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av de föreslagna förändringarna. Därför är det särskilt viktigt att förslagen analyseras och följs upp i efterhand för att se hur de faller ut och vad konsekvenserna blir. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförts ovan. Mål för komvux och prioriteringsregeln , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3529 av m.fl. (V) och 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 6. Ekonomiska kriser går sällan att förutse. Vi vet inte hur länge den som orsakats av coronapandemin kommer att pågå. Men det är troligt att många människor kommer att behöva omskola sig när krisen är över, och vi kan redan se konsekvenserna inom många sektorer. För många människor har vuxenutbildningen inneburit en andra chans när tidigare skolformer har misslyckats. För andra har den inneburit en chans till yrkesväxling. är särskilda insatser inom både vuxenutbildningen och arbetsmarknadspolitiken nödvändiga för att förbättra möjligheten till utbildning och för att underlätta den framtida kompetensförsörjningen.