bet · H701KrU8 · 2020-04-24 00:00:00 — Utskottet anser att det är en fråga för RF att närmare prioritera och fördela de statliga medlen till idrotten och avstyrker därmed motion 2019/20:802 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om större mästerskap. Jämför reservation 12 (SD) och särskilt yttrande 1 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:802 yrkande 5 att tillsammans med övriga nordiska länder framöver bör ansöka om att få arrangera stora mästerskap. Motionärerna anser att det är rimligt med tanke på vad ett större mästerskap kostar. ligger i framkant när det gäller miljöhänsyn och våra länder kompletterar varandra. I samma motion yrkande 3 anser motionärerna att , som riktar sig till personer med en intellektuell funktionsnedsättning och som ska arrangeras i Åre och 2021, bör uppmärksammas med en nationell strategi. Per Åsling (C) anser i motion 2019/20:3113 att det bör göras en nationell satsning på en svensk ansökan om att få arrangera i , och att och regeringen redan nu bör ta ställning för en ansökan. Genom () har RF byggt upp stöd för specialidrottsförbunden (SF) i arbetet med att arrangera idrottsevenemang. Genom att skapa utbildningar, verktyg, mötesplatser och nätverk arbetar RF för att höja kompetensen att utveckla evenemang och försöker fånga upp idrottens behov av stödfunktioner. RF samverkar med besöksnäringen i en gemensam strategi för olika internationella idrottsevenemang. Strategin fastställdes och ska revideras . Arbetet i CIE leds av en styrgrupp med representanter för RF, SF, destinationer, regeringen och besöksnäringen. De 72 SF som vill arrangera idrottsevenemang kan söka ekonomiskt stöd till en förstudie om eller ansökan om internationella idrottsevenemang i . Det finns enligt RF en trend inom flera idrotter att arrangörskapet av mästerskap delas mellan flera länder. När det gäller motionsyrkandet om i kan nämnas att tävlingen ställdes in . Skälet var bl.a. att tävlingen inte kunde genomföras på helt kommersiell grund. SOK genomför /20 en utvärdering av ansökan till . Utvärderingen ska presenteras på . När det gäller motionsyrkandet om att tillsammans med övriga nordiska länder bör ansöka om att få arrangera större mästerskap, konstaterar utskottet att det är upp till idrotten att ta initiativ till samarbete mellan förbund i olika länder. För att förbättra de generella förutsättningarna för svenska förbund att söka arrangörskap för internationella idrottsevenemang har RF byggt upp CIE, som framgår ovan. Utskottet noterar att det är en trend inom flera idrotter att arrangörskapet av mästerskap delas mellan flera länder. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida, och avstyrker därmed motion 2019/20:802 (SD) yrkande 5. När det gäller motionsyrkandet om att bör uppmärksammas med en nationell strategi noterar utskottet att tävlingen har ställts in. Motion 2019/20:802 (SD) yrkande 3 avstyrks. När det gäller motionsyrkandet om att det bör göras en nationell satsning på en ansökan om att få arrangera i , anser utskottet att SOK:s utvärdering av ansökan till inte bör föregripas, och motion 2019/20:3113 (C) avstyrks därmed. Nationell strategi för bättre mästerskap i alla divisioner Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör påbörja en dialog med Kommuner och Regioner (SKR) för att ta fram en nationell strategi för mästerskap i alla divisioner. Jämför reservation 13 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:802 yrkande 2 att regeringen bör påbörja en dialog med SKR om att ta fram en nationell strategi för hur vi bättre kan anordna mästerskap i alla divisioner i . Som exempel påpekar motionärerna att vissa städer kan fokusera på att ansöka om mästerskap för barn och ungdomar medan andra städer kan eller bör fokusera på vuxenmästerskap. Enligt uppgift från RF har de på nationell nivå bjudit in ett stort antal evenemangsdestinationer och SF till samtal och öppna möten för att matcha rättighetsägarens idrott med lämplig och intresserad destination. Det har lett till en allt bättre anpassning att hitta rätt nivå på destination och evenemang i samarbete, och kan vara till nytta i arbetet med att få såväl internationella idrottsevenemang som lokala evenemang i mindre skala. Utskottet anser att det är en fråga för idrotten tillsammans med evenemangsdestinationerna att se över vilka behov som finns och avgöra vad som eventuellt bör göras när det gäller frågor om att anordna mästerskap i olika divisioner. Utskottet noterar att de samtal och öppna möten som RF bjudit in evenemangsdestinationer och SF till kan vara till gagn för alla divisioner. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker motion 2019/20:802 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om strategier för och satsningar på idrottsanläggningar med hänvisning till att det främst är en fråga för kommuner, idrottsföreningar och andra aktörer. Jämför reservation 14 (SD) och 15 (L). och (båda S) anser i motion 2019/20:637 yrkande 1 att regeringen i samverkan med Kommuner och Regioner (SKR) och RF bör arbeta fram en nationell strategi för idrottsanläggningar. m.fl. (S) anser i motion 2019/20:2335 att regeringen bör se över hur staten kan stödja kommunerna så att hela landets befolkning också kan ha tillgång till badhus och simhallar. och (båda M) framhåller i motion 2019/20:1154 att svensk ridsport är unik i världen, både i omfattning och i tillgänglighet, och anser att bör initiera en översyn av förutsättningarna för investeringar i ändamålsenliga ridanläggningar. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2019/20:802 yrkande 10 behovet av en nationell satsning som ser över anläggningsbristen inom idrotten och hur man kan bygga och/eller renovera bort bristen. I samma motion yrkande 11 vill motionärerna utreda möjligheten att införa en anläggningsfond liknande lokal- och anläggningsfonden (LOA-fonden) i . m.fl. (L) anser i kommittémotion 2019/20:3379 yrkande 4 att det bör skapas en utvecklingsfunktion för idrottsanläggningar för att möta behovet av inspiration, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och rådgivning till kommuner, ideella föreningar, myndigheter och andra samhällsfunktioner. På anges följande: Enligt RF är ett av Idrottslyftets prioriterade områden att öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer. RF avsätter därför medel till ett anläggnings- och idrottsmiljöstöd. beslutade Riksidrottsstyrelsen om ett nytt ramverk för anläggningsstödet som började gälla från . Det finns sju olika stöd som går att söka inom anläggningsstödet: – Stöd till nya aktivitetsytor, mindre projekt (i stöd) – Stöd till nya aktivitetsytor, större projekt (i stöd) – Stöd till energi- och miljöprojekt – Stöd till renoveringsprojekt – Stöd till säkerhetsprojekt – Stöd till utrustning för parasport – Stöd till speciella anläggningssatsningar. Stöden administreras i första hand av respektive distriktsidrottsförbund. Utöver RF:s stöd till anläggningar och idrottsmiljöer kan föreningar ofta söka för anläggningar och idrottsmiljöer från flera organisationer och myndigheter. Hos Arvsfonden kan man söka lokalstöd för en ny verksamhet för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning. har ett stöd som syftar till att skapa och behålla anläggningar för idrotts- och fritidsaktiviteter på landsbygden. Det finns också på vissa platser lokala stiftelser som delar ut stöd till anläggningar och idrottsmiljöer. Det mest vanligt förekommande är att det finns lokala sparbanksstiftelser som delar ut stöd till detta ändamål. RF ställde i en kommunundersökning frågan hur idrottsrörelsen kan vara ett stöd för kommunen i anläggningsfrågor. Svaren visar enligt RF att det finns en stor efterfrågan på nyckeltal och planeringsverktyg, stöd vid utformning samt innovativt tänkande vid nybyggnation. Hälften av alla kommuner upplever enligt RF att de behöver stöd i dessa frågor. SKR anger på sin webbplats att den största delen av samhällets stöd till idrotten är relaterad till idrottsanläggningar. SKR undersöker bestånden av anläggningar och publicerar statistik över ägande och driftformer. SKR påpekar att en viktig utgångspunkt är att idrott och motion inte enbart avgränsas till den verksamhet som bedrivs av den organiserade idrottsrörelsen. SKR ger ut som innehåller detaljerade mått för ca 70 olika idrotter. Det handlar bl.a. om färger och linjer, storlek på planer samt bassängdjup. ska vara ett stöd till bl.a. kommuner, anläggningsägare, arkitekter, konsulter, idrottsföreningar och andra idrottsföreträdare i hur idrottsmiljöer och idrottsanläggningar kan byggas. När det gäller ridanläggningar angav kultur- och demokratiminister i sitt svar på skriftlig fråga 2019/20:157: har frågat mig om jag ämnar vidta några särskilda åtgärder för att främja svensk ridsport. För den här regeringen är det en självklarhet att idrotten ska vara till för alla, oavsett bakgrund, funktionsnedsättning, ambitionsnivå och andra förutsättningar. Regeringen fattar emellertid inte beslut om stöd till enskilda idrotter, utan det statliga idrottsstödet fördelas av utifrån statens syften med stödet. Regeringen för en löpande dialog med få till stånd behövliga förändringar mot ökad jämlikhet och jämställdhet i den statliga bidragsgivningen till idrottsverksamhet. Jag följer frågan nära och ser med tillförsikt fram emot en utveckling där de motions- och idrottsverksamheter som bäst bidrar till den statliga idrottspolitikens måluppfyllelse kommer att få en allt större del av det statliga idrottsstödet. RF har med anledning av motionsyrkandet om ridanläggningar angett att en av fyra kommuner upplever att de har en större efterfrågan än tillgång på platser för ridsporten, och att många anläggningar är slitna och inte lever upp till dagens standard. Den nya djurskyddslag (2018:1192) som trädde i kraft innebär dessutom att många stall (drygt 200) behöver byggas om för att tillgodose de nya kraven. RF har med anledning av motionsyrkandet om simhallar angett att fyra av tio kommuner påpekar att de har en klart större efterfrågan än utbud vad gäller simhallar, och särskilt påtaglig är bristen i storstadsområdena. Problemen i glesbygden är enligt RF att man inte har råd att ersätta befintliga anläggningar. Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är av stor betydelse att det finns idrottslokaler att tillgå. Utskottet konstaterar att det finns en möjlighet att söka visst statligt stöd till idrottsanläggningar via RF, men att det i övrigt främst är en fråga för kommuner, idrottsföreningar och andra aktörer att stödja arbetet med anläggningsfrågor. Utskottet anser därför inte att motionerna bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed motionerna 2019/20:637 (S) yrkande 1, 2019/20:802 (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:1154 (M), 2019/20:2335 (S) samt 2019/20:3379 (L) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en fristående antidopningsenhet. Utskottet hänvisar till att den pågående beredningen av frågan inte bör föregripas. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD) och 18 (KD). m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2019/20:3046 yrkande 7 att bruket av illegala hormonpreparat har ökat under framför allt bland unga män som styrketränar och utövar kampsport, som mycket få svenska elitidrottare fälls för fusk på grund av dopning. Dopning har därmed enligt motionärerna gått från att vara ett idrottsproblem till att bli ett allvarligt samhällsproblem. Motionärerna anser att arbetet mot illegalt bruk av hormonpreparat bör flyttas till en fristående antidopningsenhet. Även (M) anser i motion 2019/20:2061 att regeringen bör ta initiativ till att skapa en fristående antidopningsenhet. Motionären anser att denna bör ligga i anslutning till ett universitetssjukhus. m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2019/20:802 yrkande 9 att dopning förekommer allt mer bland amatöridrottare på gym. Motionärerna anser att regeringen bör utreda möjligheten till ett nytt system för dopningskontroller av amatöridrottare. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2019/20:2782 yrkande 1 vikten av att antidopningsorganisation blir helt fristående och organisatoriskt oberoende från RF, av att det nationella förebyggande antidopningsarbetet stärks (yrkande 2) och av att man tillsätter en utredning som tittar på förutsättningarna för att införa en antidopningslicensiering av gym enligt dansk modell. I är det enligt lag obligatoriskt för alla gym att med en väl synlig dekal ange om man samarbetar med den danska antidopningsorganisationen eller inte (yrkande 3). Den viktigaste plattformen för samordning och harmonisering av antidopningsarbetet inom idrotten är ,[3] där representanter för internationell idrott och världens regeringar sedan bildandet arbetar tillsammans i kampen mot dopning. har utvecklat det globala regelverket världsantidopingkoden, som stora delar av den organiserade idrotten har att rätta sig efter. En ny världsantidopningskod börjar gälla . ansvarar även för dopningslistan, laboratoriernas utveckling och satsningar på forskning. Dessutom arbetar med att ta fram strategier för bl.a. dopningskontroller, underrättelser, information och utbildning. RF är ansvarig för antidopningsarbetet i och är nationella antidopningsorganisation. Det operativa arbetet bedrivs under namnet Svensk Antidoping. Arbetet leds och koordineras av , som väljs av RF-stämman och är operativt oberoende av andra organ inom RF. Enligt RF pågår ett arbete med att genomföra den nya världsantidopningskoden med de förändringar som koden kräver. De beslut som RF behöver fatta som en konsekvens av den nya koden behöver förtydligas och genomföras /21. Enlig RF finns det i den nya koden klara direktiv för vem som får ha en roll i antidopningsverksamheten, för att eventuella intressekonflikter och risker för otillbörlig påverkan ska undvikas. RF initierade ett arbete med att klarlägga vilken alternativ associationsform som är aktuell för en ny, alternativ svensk antidopningsorganisation, och presenterade arbetet för Riksidrottsstyrelsen . Riksidrottsstyrelsen fattade beslut om att verka för en fristående nationell antidopingorganisation. RF har därefter angett att de avser att föra en dialog med regeringen för att se hur den fortsatta processen bör ske. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 7) framgår följande: RF ansvarar för antidopningsarbetet inom idrottsrörelsen. Dopning utanför idrotten förekommer framför allt bland unga män i gymmiljöer. För att nå dessa miljöer fördelar medel till verksamhet vid PRODIS (Prevention av dopning i ) och antidopningsprojektet ren hårdträning, som bl.a. omfattar gym- och träningsanläggningar över hela . Regeringen beslutade att ge till verksamhet 2020. har angett följande. Den nya Världsantidopningskoden träder i kraft . Den nya koden ställer tydliga krav på oberoende när det gäller den nationella antidopningsorganisationen. RF har initierat en egen översyn av sitt regelverk och i det ingår att pröva frågan om en ny antidopningsorganisation utanför RF och att se närmare på vilka uppgifter en sådan organisation i så fall ska ha. följer detta arbete. Som framgår ovan har Riksidrottsstyrelsen fattat beslut om att verka för en fristående nationell antidopingorganisation, och RF har angett att de avser att föra en dialog med regeringen för att se hur den fortsatt processen bör ske. Hur den nya antidopningsorganisationen ska se ut kommer också att ha betydelse för hur man kan arbeta med dopning på gym. Utskottet anser inte att den beredning som pågår bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2019/20:802 (SD) yrkande 9, 2019/20:2061 (M), 2019/20:2782 (KD) yrkandena 1–3 och 2019/20:3046 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett närmare nordiskt friluftslivssamarbete. Utskottet hänvisar till att motionsyrkandet till stor del får anses tillgodosett. Jämför reservation 19 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:343 yrkande 1 att möjligheterna till ett närmare nordiskt friluftslivssamarbete och en satsning på ett nytt nordiskt friluftslivsår bör utredas. rekommenderade att bl.a. ta fram en nordisk handlingsplan för friluftsliv och att överväga att genomföra ett gemensamt nordiskt friluftslivsår . Miljö- och klimatminister angav i sitt svar på skriftlig fråga 2019/20:991: har frågat om ansvarig minister avser att i såväl som i den arbeta för att en nordisk handlingsplan för friluftslivet tas fram. […] Regeringen satsar även på friluftsorganisationer för förberedelser inför genomförande av friluftslivets – där det sker en kraftsamling med olika slags friluftsaktiviteter. Ett första förslag om en nordisk handlingsplan för friluftslivet har tagits fram av utskott för kunskap och kultur, och hanteras nu inom ramen för Nordiska ministerrådets viktiga arbete med den nya visionen för det nordiska samarbetet. De nordiska samarbetsministrarna kommer att fatta beslut om de olika projekten vid sitt möte . Med hänsyn till att ett förslag om en nordisk handlingsplan för friluftslivet ska tas upp på de nordiska samarbetsministrarnas möte anser utskottet att motionsyrkandet till stor del får anses tillgodosett och avstyrker motion 2019/20:343 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behov av folkbildande uppdrag om svensk allemansrätt och av ett digitalt kunskapslyft. Utskottet hänvisar till att det är upp till varje studieförbund att bestämma sitt kursutbud. (M) anser i motion 2019/20:1886 yrkande 3 att det behövs ett folkbildande uppdrag i frågor som rör utbildning och utveckling av svensk allemansrätt. Hon anser att folkbildningen och studieförbunden tillsammans med Svenskt Friluftsliv kan förmedla kunskap om allemansrätten. (C) anser i motion 2019/20:402 yrkande 3 att regeringen bör se över resurserna till folkbildningen för ett digitalt kunskapslyft. Hon påtalar att eftersom det allmänna ställer krav på att invånarna ska vara digitalt delaktiga är det rimligt att invånarna också erbjuds digital folkbildning hela livet. De som står utanför den digitala utvecklingen har enligt motionären rätt till ett digitalt kunskapslyft. Enligt erbjuder studieförbunden ett brett utbud av datakurser. Flera av studieförbunden har pensionärsorganisationer eller nätverk för seniorer som medlemmar eller samverkande organisationer. Även andra organisationer som är bildade på etnisk grund eller inom funktionshindersrörelsen har omfattande studieverksamheter tillsammans med studieförbund. Exempel på verksamheter som erbjuds är Data för nybörjare, Data från grunden, Data för ovana seniorer, BankID, Swish och digital säkerhet, Kom igång med din dator, Data för skräckslagna, Officepaketet, Lär känna din telefon eller surfplatta och IT-café. , som samlar många av frilufts-organisationerna som medlemmar eller samverkande parter, har angett att en stor del av den verksamhet de bedriver själva och i samverkan med sina medlemsorganisationer handlar om natur och friluftsliv, där allemansrätten är en viktig del. Enligt Studiefrämjandet är den verksamhet som är specifikt inriktad mot allemansrätten ofta antingen för ledare eller för särskilda målgrupper som en del av integrationssatsningar. Utskottet noterar att studieförbunden erbjuder ett brett utbud av datakurser, och att det pågår en hel del verksamhet där allemansrätten är ett naturligt inslag. Utskottet konstaterar att det är upp till varje studieförbund att bestämma vilket kursutbud som ska finnas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:402 (C) yrkande 3 och 2019/20:1886 (M) yrkande 3. Statliga medel till Ibn Rushd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att stoppa statliga medel till studieförbundet . m.fl. (SD) anser i motion 2019/20:3220 yrkande 5 att statliga medel till studieförbundet bör stoppas. Motionärerna anser att Ibn Rushd är en underorganisation till Muslimska , som har tydliga kopplingar till extrema islamistgrupper. beslutade att anlita extern forskarkompetens i syfte att genomföra en studie av studieförbundet verksamhet i förhållande till demokrativillkor och statens syfte att statsbidraget ska stödja verksamhet som stärker och utvecklar demokratin. En rapport, När tilliten prövas – En studie av samhällsbidrag, lämnades . har angett följande: har bedömt att rapporten inte ger underlag att ompröva statsbidraget till Ibn Rushd. Den ger inte sådana indikationer om felaktig bidragsanvändning, i förhållande till statsbidragsvillkoren. agerar inom ramen för den frihet som ges i det statsbidragssystem som råder, och har vidtagit adekvata åtgärder för att komma till rätta med de misstag som har begåtts. pekar rapporten på ett antal områden som Ibn Rushd behöver utveckla för att i större utsträckning bidra till statens syften med statsbidraget, och därmed öka sitt bidrag till individers och samhällets utveckling. kommer, med utgångspunkt i de iakttagelser och den analys som görs i rapporten, noga följa utvecklingen av studieförbundet, i första hand inom ramen för det ordinarie uppföljningsarbetet. har också begärt in svar från Ibn Rushds ledning om vilka slutsatser de själva drar av rapporten, och vilka åtgärder den föranleder dem att vidta. Ibn Rushd har, i enlighet med beslut i , inkommit med en åtgärdsplan. har i sina riktlinjer fått i uppdrag av regeringen att, i samband med återrapporteringen av sin bedömning av hur de fyra syftena med statsbidraget[4] har uppnåtts, även lämna en fördjupad bedömning av demokratisyftet. Utskottet vill först understryka att det är som fattar beslut om vilka studieförbund som ska få ta del av statens stöd samt följer upp och granskar den verksamhet som får stöd. Den rapport som har beställt om Ibn Rushds verksamhet ger enligt inte stöd för att statsbidraget använts på ett felaktigt sätt. Däremot visar rapporten enligt styrelsen att Ibn Rushd behöver utvecklas på ett antal områden för att i större utsträckning bidra till statens syften med statsbidraget. Som framgår ovan har påbörjat ett arbete med att få igång denna utveckling, bl.a. genom att begära in en åtgärdsplan från Ibn Rushd, och följer detta arbete. Utskottet anser inte att motionsyrkanden bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker motion 2019/20:3220 (SD) yrkande 5. Reglering för nya folkhögskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om krav på nya folkhögskolor. Utskottet hänvisar till att yrkandet får anses tillgodosett. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:342 yrkande 3 att nuvarande regelverk bör ändras så att aspirerande folkhögskolor inte behöver vara beroende av en befintlig folkhögskola för att få sin folkbildningsverksamhet godkänd. Eftersom statsbidraget inte utökas när antalet aktörer ökar kan konkurrensen enligt motionärerna leda till att det blir svårare för nya aktörer att starta sin verksamhet. Detta i sin tur kan enligt motionärerna hämma folkbildningens demokratisyfte. Enligt 5 § förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen beslutar vilka som ska få statsbidrag och fördelar tillgängliga medel mellan dem. Vidare beslutar om tillstånd att bedriva nya folkhögskolor med statsbidrag. godkänner nya statsbidragsmottagare för en prövoperiod . Inför det fjärde året ansöker den nya statsbidragsmottagaren om att bli ordinarie mottagare av statsbidrag, och då görs en utvärdering av genomförd verksamhet och av ansökan. har angett följande: beslutade att ta bort kravet på samverkan med befintlig statsbidragsmottagare och istället infördes en försöksperiod . gör årliga uppföljningar . En befintlig statsbidragsmottagare kan få i uppdrag av att bistå med administrativ hantering, samt för folkhögskolor kunskap om utbildningsformen. Efter försöksperioden måste ny ansökan göras om den sökande organisationen önskar bli självständig statsbidragsmottagare. Vid beredning av denna ansökan tillämpas samma kriterier som inför försöksperioden. För att ge förutsättningar för stabilitet, spridning och fortsatt tillväxt ska en folkhögskola nå en volym .