bet · H801NU2 · 2020-12-03 00:00:00 — Det handlar även om att hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa de stora problemen kan bli ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och resurserna till välfärden växer. Inom utgiftsområde 19 har inte något annat förslag till ram eller anslagsfördelning än regeringen. Däremot skiljer sig vår principiella uppfattning om inriktningen på den regionala utvecklingspolitiken från regeringens på flera punkter. regioner, kommuner, städer och tätorter står inför olika typer av utmaningar och förutsättningar. Problemen i tätbefolkade städer tar sig inte alltid samma uttryck som de i mindre samhällen. Möjligheterna utanför storstadsregionerna är inte heller desamma som de mitt i städernas myller. Dessvärre upplever många människor som bor utanför städerna att landsbygdens villkor är otillräckliga och att det i för liten utsträckning går att påverka den egna situationen. Det behövs en politik som tar till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. Människor och företag ska ges möjligheter att växa och utvecklas, oavsett var man bor eller verkar. Det handlar om att tillvarata möjligheter som bl.a. omfattar förenklat företagande, effektiva transporter för tillväxt i hela landet, stärkt kommunalt självstyre, teknisk utveckling och digitalisering samt en pålitlig uppkoppling i hela landet. Goda förutsättningar för jobb och företagande är centralt för en levande landsbygd. En tungrodd byråkrati utgör en stor kostnad och försvårar för företag runt om i landet att både starta och växa. Vi vill därför minska regelbördan för företag för att på så sätt uppmuntra till mer företagande och lägga grunden för fler företag som växer, fler lokala arbetstillfällen och ökade investeringar i hela . Den svenska besöksnäringen är satt under hård press, inte minst i spåren av den pågående pandemins effekter på samhället i stort och på näringslivet. På många platser, både i städer och i mindre samhällen, är besöksnäringen helt avgörande och bidrar till ett stort antal arbetstillfällen i hela landet. Därför måste den svenska besöksnäringen stärkas i hela landet. Vi kan också konstatera att skillnaderna mellan olika regioner har tilltagit som en konsekvens av den pågående pandemin. Vi vill understryka både vikten av insatser för att tidigt ta itu med de växande skillnaderna och av att ha en beredskap för att pandemin och därmed även dess konsekvenser kan förvärras. Förutsättningarna för att tillhandahålla grundläggande samhällsservice skiljer sig mellan olika delar av landet. De dagligvarubutiker som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Vi menar därför att möjligheten att erbjuda flera typer av service är viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Vi vill därför förenkla för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. Statliga stöd för att bibehålla servicen på landsbygden är också av betydelse. Vi står därför bakom ett fortsatt förstärkt driftstöd till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder. Vi vill i sammanhanget framhålla vikten av att satsningen noggrant följs upp och utvärderas av ansvarig myndighet. När det gäller stöd på EU-nivå anser vi att de i så stor utsträckning som möjligt ska syfta till att bidra till verksamheter som i slutändan kan bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På nationell nivå kommer vi att verka för att det skapas programstrukturer som genererar bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt och som går i takt . Det är viktigt att svenska folkets skattepengar får så stor utväxling som möjligt utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt bra uppföljning och utvärdering. I motion 2020/21:3488 (M) om regional tillväxt presenterar vi flera förslag för att förbättra möjligheterna att bo och leva på landsbygden som ligger i linje med det som vi har redovisat här, och som vi återkommer till när dessa förslag ska behandlas av . Statens budget inom utgiftsområde 19 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 inte får överstiga 4 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och redogör i stället i detta särskilda yttrande för den politik som hade kunnat genomföras om förslag hade fått stöd. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 2 och 6 i det betänkandet. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 19. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 19 läggs fram i kommittémotion 2020/21:3119 (SD). Som framgår av motion 2020/21:3128 förordar en annan inriktning för den ekonomiska politiken än regeringen och dess samarbetspartier. I motionen framhålls att de extra ändringsbudgetar som har antagit har varit nödvändiga för att kunna hantera de akuta problem som är kopplade till covid-19. De har gjort det möjligt att väga upp för det intäktstapp som är direkt relaterat till de införda restriktionerna och att säkerställa att välmående företag kan fortsätta sin verksamhet när restriktionerna väl lyfts. Det krävs dock ytterligare åtgärder för att hantera de långtgående problemen för ekonomin i allmänhet och för arbetsmarknaden i synnerhet. I motionen avvisas regeringens ineffektiva åtgärder och i stället föreslås satsningar på sådant som på riktigt stimulerar köpkraft, jobbskapande och tillväxt. Budgetförslaget omfattar bl.a. breda, generella skattesänkningar för att kunna anställa och behålla personal. Förslaget syftar inte bara till att hantera de problem som har uppstått i sviterna av pandemin, utan också till att permanent höja ambitionsnivån i välfärden. Förslaget i den ovannämnda motionen gör att ekonomin för alla svenska medborgare stärks och att näringslivet får den stimulans som krävs för att kugghjulen åter ska börja snurra. Vidare innebär förslaget att kommunerna och regionerna får efterlängtade tillskott för att kunna hantera vårdskulden och för att täcka sina pandemirelaterade kostnader. Därutöver stärks rättsväsendet markant för att motarbeta gängkriminaliteten. Förslaget i motionen omfattar också en satsning på upprustning och utbyggnad av vägar och järnvägar. I motionen förordas även att statsskulden ska betalas av i en snabbare takt än regeringen föreslår för att ska kunna stå väl rustat när nästa kris drabbar landet. Dessa förslag möjliggörs genom politiska prioriteringar som regeringen inte vill eller inte mäktar med att göra som exempelvis att banta biståndet och slopa ineffektiva integrationsåtgärder. är ett relativt sett glesbefolkat land som präglas av långa avstånd. Omkring en tredjedel av befolkningen bor på landsbygden. Dessa personer bidrar genom sitt värv inom t.ex. jordbruks-, skogs-, gruv- och mineralindustrin till gemensamma välstånd på samma sätt som storstadsregionerna med sina lärosäten, finansiella centrum och huvudkontor och sin expansiva tjänstesektor. Samspelet mellan stad och landsbygd är oerhört viktigt för att hela landet ska ges möjlighet att leva. Coronapandemin har med full kraft slagit mot det svenska samhället såväl när det gäller folkhälsan som mer indirekta, men icke desto mindre dramatiska, effekter på ekonomi och arbetsmarknad. Vi vill understryka vikten av att ta itu med de tilltagande skillnader som har uppstått mellan olika regioner som en konsekvens av den pågående pandemin. När det gäller politikens inriktning för utgiftsområde 19 Regional utveckling vill vi inledningsvis framhålla att även om infrastrukturen, utbudet och valmöjligheterna skiljer sig åt beroende på var i landet man befinner sig anser vi att strävan bör vara att den solidariska välfärdsmodellen och möjligheterna till trygghet, service och utveckling och möjligheten till arbete eller att driva företag ska vara likvärdiga. Det finns därför ett värde i att staten har en aktiv roll när det gäller förutsättningar för regional utveckling i alla landets regioner utifrån deras skiftande behov och förutsättningar. Det kan handla om riktade stöd till kommersiell service i glesbygd och på landsbygden, kompensation för konkurrensnackdelar på grund av långa transportavstånd eller statligt stöd till regionala investeringar. Vi menar att det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata där utmaningen inte ligger i att fördela resurser utan i att få dem att växa. Vi ser positivt på landsbygdens möjligheter. kan vi inte blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst när det gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. En ökad turism skulle ha en positiv inverkan på såväl sysselsättningen på landsbygden som människors förutsättningar att kunna bo och verka i sitt närområde. Detta skulle också kunna motverka ett ensidigt och sårbart näringsliv genom en mer differentierad arbetsmarknad. God infrastruktur när det gäller såväl fysiska transporter som snabb och stabil internetuppkoppling är vidare viktiga förutsättningar för regional tillväxt. Vi anser även att skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar teknologiska landvinningar. En viktig förutsättning för att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till såväl privat som offentlig service. I mest glesbefolkade delar saknas möjlighet och kundunderlag för att ha både ett postkontor, ett apotek och en matbutik. Vi kommer därför att verka för en ännu större samordning av offentliga och privata tjänster än den vi ser . En lokal matbutiks överlevnad kan vara direkt avgörande för tillhandahållandet av offentlig service såsom medicin- och postpaketutlämning. Vi menar att en sådan samordning även gynnar möjligheten att bedriva privat service. Vi förordar en politik som skapar förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och medborgare som väljer att bo och verka i landets glesbefolkade regioner på liknande villkor som i landets övriga, mer tätbefolkade, regioner. I motion 2020/21:705 (SD) om regional tillväxt presenterar vi flera förslag som möjliggör en sådan utveckling, och som vi återkommer till när dessa förslag ska behandlas av . När det gäller anslagen inom utgiftsområdet hade vi velat se en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag med 2021. Vi har länge påpekat behovet av utökade informationskampanjer för att säkerställa att fler berättigade företag nyttjar transportbidraget. Det är därför glädjande att se att efterfrågan på bidrag har ökat. Vi noterar dock att regeringen i detta läge valt att sänka anslaget med i jämförelse med vad anvisade trots att det finns belägg för att bidraget ökar företagens överlevnadsgrad. Vi menar att det reella behovet av stöd inte har minskat i motsvarande omfattning, även om man beaktar att transporterna minskat som en konsekvens av den kris som orsakats av coronapandemin. Vi anser därför att anslaget borde ha ökats med i förhållande till regeringens förslag. Statens budget inom utgiftsområde 19 (V) (V) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 inte får överstiga 4 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och redogör i stället i detta särskilda yttrande för den politik som hade kunnat genomföras om förslag hade fått stöd. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 19. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 19 läggs fram i motion 2020/21:2973 (V). I den nyssnämnda motionen 2020/21:3170 (V) presenteras omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När enskilda individer agerar utan hänsyn till att alla är sammanbundna i ett samhälle drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. För att kunna stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet och lyckas med den nödvändiga gröna omställningen måste vi agera tillsammans. I det läget håller det inte att som regeringen lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna väljer , som framgår av den nämnda motionen, en annan väg. Det förslag till budget som finns i motionen innefattar satsningar på att minska klyftorna och att stärka den generella välfärden. Dessa satsningar är centrala för ett mer jämlikt samhälle. Mycket av de pengar som läggs på välfärden syftar till att skapa högre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen, och inte minst – en välfärd som omfattar fler. Den plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning som beskrivs i motionen sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Budgetförslaget omfattar ca mer än regeringens på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har detta budgetförslag samma finansiella sparande som regeringen föreslår, vilket innebär att de reformer som förordas i motionen är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. När det gäller den politiska inriktningen för utgiftsområde 19 Regional utveckling vill jag inledningsvis framhålla det faktum att har stora och växande regionala skillnader. Som framgår av budgetpropositionen har dessa skillnader dessutom tilltagit som en konsekvens av den pågående pandemin. De ekonomiska konsekvenserna av pandemin är stora och mest oroande är utvecklingen på arbetsmarknaden. vill bygga ett starkare samhälle som klarar av att ta hand om sina invånare oavsett om krisen är global och drabbar alla eller om den är personlig. Jag menar att det behövs en övergripande strategi för den regionala utvecklingspolitiken som bygger på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Tillgången till offentlig service är avgörande för att människor ska kunna bo och leva sina liv. Också statlig service måste finnas tillgänglig även på landsbygden. Det finns därför behov av satsningar för att tillgängliggöra viktiga samhällsfunktioner i områden där det offentliga har monterats ned. Jag ser en tydlig trend att butiker stängs och jobb försvinner när marknadskrafterna får fritt spelrum. har det offentliga varit först med att lämna landsbygden och förorterna åt sitt öde. Jag vill se satsningar som berör samhällets alla delar. Jobben är helt avgörande för landsbygdens framtid. Staten måste ta ett övergripande ansvar för en rad åtgärder som säkrar att företag kan startas, växa och drivas vidare. På landsbygden kommer t.ex. generationsväxlingen att leda till stora problem om inget görs för att underlätta för företagare att överföra sina verksamheter till unga entreprenörer. Det är dags att satsa på det svikna – alla de delar av landet som sett samhällsservicen försvinna, bostäder förfalla och tryggheten gå förlorad, där det finns engagemang, men där pengar saknas. Avståndet till storstädernas centrum ska inte avgöra hur stark välfärden är. Offentlig service ska inte styras av marknadslogik och enbart utgå från efterfrågan. Jag menar att det finns behov av en annan politik, en politik som skapar förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo där de själva önskar i . En politik som innebär att alla i får samma chanser, som innebär att man kan lita på att välfärdssamhället fungerar oavsett var man bor, ingjuter hopp och ger förutsättningar för jobb, bostäder och god offentlig service. ska vara ett land som håller ihop. gemensamma rikedomar skapas av hela landets resurser och hela landets arbete. Då ska frukterna av det arbetet också komma hela landet till del. När det gäller anslagen inom utgiftsområdet hade jag velat se en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2021 för att kunna införa ett riktat stöd till kommuner med hög andel urskog för att främja ökad turism. För många glest befolkade kommuner kan den höga andelen urskog, även om besöksintresset för skyddade områden är ökande, på kort sikt innebära negativa effekter för sysselsättning och skatteintäkter. Dessa kommuner bär därmed ett betydande ansvar för de kollektiva nyttor som ges av skyddade skogar med höga naturvärden, och jag anser att de därför bör kompenseras genom ökat statligt stöd för riktade turismsatsningar. Statens budget inom utgiftsområde 19 (KD) (KD) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 inte får överstiga 4 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik när det gäller regional tillväxt. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 4 och 8 i det betänkandet. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 19. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 19 läggs fram i motion 2020/21:3499 (KD). Som framgår av den ovan nämnda motionen 2020/21:3530 vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan människors förutsättningar att lämna arbetslöshet och utanförskap förbättras. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. För att klara detta krävs ledarskap och förmåga att prioritera. bästa måste komma före respektive januaripartis favoritreformer, där ingen tar ansvar för helheten. De åtgärder som regeringar världen över har tvingats vidta för att stoppa smittspridningen har resulterat i att och omvärlden har hamnat i en synnerligen djup lågkonjunktur. I finns risk för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer . En varaktigt hög arbetslöshet skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem och undergräva de offentliga finanserna och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna dämpar behovet av att nyanställa , eftersom det i första hand kommer att vara den outnyttjade personalreserven som sysselsätts när produktionen återhämtar sig. som den stora och breda påverkan på samhället som coronapandemin medför måste hanteras, behöver klara av att hantera de stora samhällsproblem som fanns redan innan pandemin bröt ut och som i flera fall har förvärrats av den. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bli permanent, den vårdskuld som har lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som har hamnat i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. De jobbreformer som föreslås i motionen syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa i stället för att, som regeringens reformer, ge stöd till anställningar som redan finns. I motionen föreslås dessutom ett nationellt grepp för att beta av både vårdskuld och vårdköer och ta all vårdkapacitet som kan uppbringas i anspråk – oavsett var i landet den råkar finnas. Förslaget innebär även att mer resurser tillförs äldreomsorgen och att stora satsningar görs för att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Dessutom behöver alla delar av rättsväsendet få betydande tillskott. När det gäller den politiska inriktningen för utgiftsområde 19 Regional utveckling är min utgångspunkt att alla människor oavsett bostadsort ska kunna få del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och offentliga service och ges rimliga förutsättningar att försörja sig. Den regionala utvecklingspolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet. Livskraftiga regioner byggs när människor med kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrånperspektiv. Eldsjälar som brinner för en idé kan betyda mycket för en bygds utveckling. Jag förespråkar därför en politik som ger dessa eldsjälar verktyg så att de kan förverkliga sina idéer. Visionen bör således vara att hela , såväl människor som företag, ska ges goda förutsättningar att växa och utvecklas. hållbara tillväxt är beroende av både näringslivets villkor och de miljöer som människor bor och verkar i. , goda kommunikationer, attraktiva livs- och boendemöjligheter och tillgång till offentlig och kommersiell service är avgörande för regioners och kommuners utvecklingsmöjligheter. En politik bör föras som syftar till att människor, oavsett var i landet de bor, kan ta del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig och utveckla sin omgivning. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det finns en risk att den urbanisering som man kan se även i utarmar mindre orters möjligheter att växa och utvecklas. De orter som kan ta till vara befintliga invånares och nyanländas vilja att arbeta och utbilda sig för den lokala arbetsmarknadens behov får större möjligheter att också behålla offentlig och kommersiell service. befinner sig i ett bekymmersamt och osäkert läge. Den stora och breda påverkan som Coronapandemin har haft på samhället måste hanteras med de samhällsproblem som fanns före pandemin och som i flera fall förvärrats. Det inkluderar inte minst de tilltagande skillnader som har uppstått mellan olika regioner som en konsekvens av den pågående pandemin. När det gäller anslagen inom utgiftsområdet hade jag velat se en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2021 för att höja driftstödet för butiker i sårbara och utsatta områden så att det kan komma fler dagligvarubutiker till del. Den lokala dagligvarubutiken fungerar ofta som ortens nav. Förutom att invånarna har någonstans att handla det mest nödvändiga är butiken en träffpunkt som bidrar till social sammanhållning. Om det finns en butik finns det ofta också tillgång till ombudsservice från post, apotek och systembolag. Ett fungerande serviceutbud är grundläggande för att fler företag ska kunna finnas och utvecklas i bygden. Den tilltagande urbaniseringen är sannolikt en av de drivande faktorerna bakom att många butiker på landsbygden har fått svårare att investera i sin verksamhet eller tvingats lägga ned. får ungefär 270 butiker del av det särskilda driftstödet. Med tanke på butikernas nyckelroll för att hela ska leva anser jag att stödet borde höjas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 19: