bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — Jag beklagar inslagna väg med fler tullar och mindre frihandel, som utöver de negativa ekonomiska implikationerna även undergräver nuvarande internationella regelverk. Samtal förs mellan och utifrån rådande situation. Det är av yttersta vikt för som exportberoende land att handelskonflikten inte trappas upp utan att parterna kan nå ett avtal som för en utveckling bort från rådande protektionistiska riktning och mot ytterligare frihandel, som var syftet med TTIP. Internationell handel är en förutsättning för ekonomisk tillväxt inte bara i utan även i utvecklingsländer. Därför menar jag att handels- och biståndspolitiken måste gå hand i hand. ska driva på för att EU ska fortsätta slopa exporttullar för de minst utvecklade länderna och verka för att fattiga länder kommer längre fram i handelskedjan så att de inte fastnar i rollen som råvaruproducenter. I detta finns det inte utrymme för protektionism från EU:s sida. EU bör även lägga mer kraft på att verka för minskade handelshinder utvecklingsländerna emellan, hinder som ofta kan vara högre mellan dessa länder och EU. I ett försök att undergräva frihandeln ifrågasätter nu allt fler politiker EU:s exklusiva handelskompetens. Processen kring godkännande av handelsavtalet med är ett exempel på hur ett regionparlament i praktiken kan kidnappa en hel avtalsprocess. Jag menar att en av EU:s största styrkor som en gemensam ekonomi med tullunion är förmågan att gemensamt teckna handelsavtal med omvärlden. EU:s kompetens på handelsområdet behöver därför värnas och förtydligas. Det jag har anfört menar jag att bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:2818 (KD) och 2019/20:3335 (KD) i berörda delar. Det jag har anfört överensstämmer i delar med det som förs fram i motionerna 2019/20:2055 (L) och 2019/20:3024 (M) som därmed i viss utsträckning kan anses tillgodosedda och de tillstyrks därför delvis. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:11 av (KD) yrkande 2, 2019/20:67 av (KD), 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 21, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6–11 och 13, 2019/20:879 av (M), 2019/20:1587 av och (båda C), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 7. I då protektionismen växer menar jag att EU ska vara en stark röst för frihandel och stå upp för den regelbaserade internationella handelsordningen. EU ska verka för att minska alla typer av handelshinder och för att utveckla och modernisera WTO. När utvecklingen av WTO blockeras måste EU driva på för handelsliberaliseringar där intresserade länder deltar och förhandlar om omfattande frihandelsavtal – frihandelsavtal som genomsyras av EU:s gemensamma värderingar och bidrar till långsiktighet globalt. Ett frihandelsavtal mellan och skulle bidra till ökad handel och skulle sätta en global standard för handeln världen över. Så snart de politiska förutsättningarna finns bör driva på för att EU och återupptar TTIP-förhandlingarna. Vidare bör EU:s regionala partnerskap för som erbjuder tullfri och enkel export till EU utvecklas. Slutligen vill jag också framhålla att den globala handeln inte får stanna av till följd av brexit. Utan ett långtgående handelsavtal mellan och EU som möjliggör en fortsatt smidig handel, men som förutsätter fortsatt fri rörlighet för personer, tjänster, kapital och varor skulle konsekvenserna bli ytterst allvarliga, främst för men även för EU:s medlemsländer. Jag anser att genom att bifalla motion 2019/20:2055 (L) i den berörda delen bör uppmana regeringen att verka för att stärka den europeiska frihandeln med resten av omvärlden enligt den inriktning jag förordat. I den mån det jag anfört överensstämmer med det som förs fram i motionerna 2019/20:3024 (M) och 2019/20:3335 (KD) bör de också bifallas. Därmed tillstyrks motion 2019/20:2055 (L) i berörd del och motionerna 2019/20:3024 (M) och 2019/20:3335 (KD) tillstyrks delvis. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Handel med sälprodukter, punkt 2 (S, V, L, MP) av (S), (S), (V), (MP), (L), (S), (S) och Serkan Köse (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2019/20:593 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:904 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:1012 av (M), 2019/20:1362 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2668 av m.fl. (M) yrkande 27, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 13 samt 2019/20:3257 av m.fl. (C) yrkande 14. Som framgår av det föregående verkade aktivt för att ett undantag för handel med sälprodukter skulle komma till stånd och senare för att det skulle bestå. Vi har ingen annan uppfattning än motionärerna i fråga om att försäljningsförbudet skapar etiska problem. Att fångsten endast får användas i jägarens eget hushåll eller bortskaffas som avfall till deponier kan även ses som miljömässigt ohållbart. är det viktigt att , inte minst i då WTO från vissa håll är ifrågasatt, respekterar WTO-utslag. Ett undantag likt det tidigare hade är enligt WTO inte förenligt med de internationella handelsreglerna eftersom det anses vara diskriminerande gentemot andra länder, t.ex. och . Vi kan konstatera att regeringen har fortsatt att bedriva ett påverkansarbete inom EU, men att bedömningen är att motståndet mot att tillåta handel med sälprodukter är stort. Av kommissionens genomföranderapport, som refererats i det föregående, framgår att , och vill se en ändring i förordningen och att vill tillåta småskalig handel med sälprodukter. Vi konstaterar att kommissionen med anledning av de farhågor som bl.a. har lyft har planerat att anordna ett särskilt möte för de nationellt ansvariga myndigheterna om handeln med sälprodukter . Sammantaget anser vi att det inte är påkallat med tillkännagivanden enligt det som förordas. bör därför avslå samtliga motionsyrkanden. Reformering av WTO, punkt 3 (M, SD) av (SD), (SD), (M), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 21. I då protektionismen växer anser vi att EU ska fortsätta att vara en stark röst för frihandel och stå upp för den regelbaserade internationella handelsordningen. WTO har länge spelat en nyckelroll för att skapa och hålla efter ett regelbaserat och förutsägbart handelssystem. Men kärvar WTO-systemet och det blir alltmer tydligt att WTO måste moderniseras. WTO behöver både utvecklas och effektiviseras för att åter fylla sin roll att skapa trygghet och enkelhet på den globala marknaden. handelspolitik går i en protektionistisk riktning och andra inflytelserika länder, i synnerhet , anammar inte frihandelns principer. måste därför verka för att få tillbaka och till förhandlingsbordet. EU behöver ta ledarrollen för en fri och regelstyrd handel. I likhet med vad som anförs i motionerna 2019/20:394 (SD) och 2019/20:2677 (M) anser vi att bör uppmana regeringen att ta en aktiv roll för att se till att EU både stöder WTO och driver på för en modernisering av organisationen. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Den framtida handelsrelationen mellan och EU, punkt 4 (M, SD) av (SD), (SD), (M), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 5. är en viktig marknad för och frihandelsvän till . Begränsande handelshinder såsom tullar, kvoter och standardiseringar måste i största möjliga mån undvikas efter brexit. Det ligger i absoluta intresse att den framtida handelsrelationen med präglas av stor öppenhet och smidighet. bör därför vara aktivt för att värna om att den framtida handelsrelationen mellan och EU präglas av största möjliga smidighet och undvikande av byråkrati. bör också vara en drivande kraft inom EU för att ett nytt handelsavtal mellan och EU kommer till stånd så fort som möjligt. Det skulle underlätta för investeringar i både och och ge en möjlighet för företagen att planera sin kommande verksamhet. Detta menar vi att bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2019/20:394 (SD) och 2019/20:3024 (M). Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del, 2019/20:529 av (KD) yrkande 7 och 2019/20:383 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:856 av och (båda SD), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 34, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del, 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 72. Vi har tidigare i detta betänkande framhållit vikten av internationell handel och att nya frihandelsavtal ingås. och fortsatta ekonomiska utveckling och välfärd är emellertid också i högsta grad beroende av hur EU:s inre marknad utvecklas. I likhet med vad som framförs i motion 2019/20:2677 (M) anser vi att EU:s inre tjänstemarknad behöver utvecklas. Tjänstehandeln står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. Det blir därför allt viktigare att tillvarata tjänstesektorns möjligheter. Det är något som regeringen dessvärre misslyckats med då man förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel. Vi menar att regeringen aktivt bör arbeta för att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport och som en del i detta verka för att tjänstedirektivet breddas för att omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor. Den inre marknaden är också ett viktigt verktyg för att införa gemensamma kriterier på miljöområdet. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2664 (M) anser vi att mer behöver göras för att komma till rätta med mikroplaster i vattendrag och hav. Ett stort problem är spridning av mikroplaster från tvättmaskiner. Vid tvätt av textil avges mikroplast främst genom slitage, men även genom nedbrytning. I har mikroplast från textila syntetfibrer som avges vid tvätt identifierats som den största utsläppskällan uppströms till kommunala avloppsreningsverk. EU:s ekodesigndirektiv ställer bl.a. krav på teknisk livslängd, återvinning, reparerbarhet, vattenanvändning, utsläpp till miljön samt information om farliga ämnen. Direktivet reglerar bl.a. standarden för tvättmaskiner. Vi anser att regeringen ska verka för att EU:s ekodesigndirektiv ses över i syfte att bl.a. införa gemensamma kriterier för att minska utsläppen av mikroplaster från både textiltvätt i hushåll och storskaliga tvätterier i privat och offentlig energi. Vid en översyn av direktivet bör även de mest energi- och resurskrävande produkterna fasas ut. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det vi anfört och de tillkännagivanden som förordas i motionerna 2019/20:2664 (M) och 2019/20:2677 (M) som behandlas i detta avsnitt. Därmed tillstyrks motionerna i berörda delar. Det vi har anfört om tjänstehandeln på den inre marknaden överensstämmer till viss del med det som efterfrågas i motion 2019/20:529 (KD). Den anses därmed i delar vara tillgodosedd och tillstyrks därför delvis. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:383 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:856 av och (båda SD) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 72 och 2019/20:529 av (KD) yrkande 7, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 34, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 18. Genom medlemskapet i EU får svenska företag tillgång till den inre marknaden, vilket gagnar som exportnation. Vi ser värdet i en välfungerande inre marknad med förutsägbara och rättvisa regler. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:394 (SD) menar vi dock att synergieffekterna av en strömlinjeformad marknad alltid ska vägas mot riskerna med en alltför byråkratiserad inre marknad eftersom det finns en risk för onödigt kostnadsdrivande regelkrångel för svenska företag. Vi motsätter oss också de marknads- och handelsfientliga tendenser som blossat upp inom EU med förslag likt det som vissa medlemsländer diskuterat om att lätta på EU:s prövning av företagskoncentrationer för att skapa s.k. European Champions. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad vill vi framhålla vikten av standardisering och certifiering. Produkter som inte håller måttet riskerar att skapa mer skada än nytta. En sådan produkt är alkoholmätare. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3347 (SD) anser vi därför att alla alkoholmätare som säljs på den inre marknaden bör vara godkända av ett ackrediteringsföretag. För oss är det vidare viktigt att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. I enlighet med vad som föreslås i motion 2019/20:383 (SD) anser vi därför att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag till reglering av handel med metallskrot som omfattar förbud mot utbetalning av kontant ersättning för metallskrot, ett initiativ till att införa ett krav om spårbarhet samt ett införande av ett särskilt tillstånd för handel med metallskrot. Det anförda är något som vi anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. När det gäller handel med metallskrot ligger det anförda även i linje med vad som framförs i motion 2019/20:856 (SD), som därmed tillstyrks. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 5 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 34, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del och 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:383 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:529 av (KD) yrkande 7, 2019/20:856 av och (båda SD), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 72. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och skapandet av jobb, inte minst i . För att säkerställa unionens långsiktiga överlevnad krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. I enlighet med vad som förordas i motion 2019/20:3251 (C) vill vi att den inre marknaden ska öppnas ytterligare. Särskilt gäller det inrättandet av en digital inre marknad med stark nätneutralitet. När det gäller handel med vissa produkter på EU:s inre marknad vill vi framhålla följande. Vi vill att det ska ställas ökade krav på utformningen av produkter, s.k. ekodesignkrav. Det har varit framgångsrikt på energiområdet när det gäller t.ex. glödlampor och kylskåp. Genom att införa liknande krav på duschar, blandare och toaletter skulle stora mängder vatten sparas och vattensnåla produkter främjas, t.ex. snålspolande toaletter eller toaletter som använder vatten från bad, disk och tvätt, s.k. gråvatten, för spolning. Studier gör gällande att vattenförbrukningen i hushållen kan minskas med rätt åtgärder. En bonus i sammanhanget är att en stor del av besparingen görs på varmvatten, vars uppvärmning påverkar effektsituationen i elsystemet negativt. Det finns således dubbla anledningar till att fasa ut de sämsta produkterna. I likhet med vad som föreslås i motionerna 2019/20:3107 (C) och 2019/20:3267 (C) anser vi att ska tillkännage för regeringen att det ska ställas tydliga ekodesignkrav på produkter som används vid vattenförbrukning. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om EU:s inre marknad, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:383 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:529 av (KD) yrkande 7, 2019/20:856 av och (båda SD), 2019/20:2664 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 34, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del, 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 72. EU:s inre marknad är en stor bidragande faktor till dagens välstånd. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2055 (L) anser jag att EU måste fortsätta slå vakt om den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital. EU bör motsätta sig medlemsländers försök till protektionistiska förslag och i stället utveckla den inre marknaden. En utvecklad inre marknad erbjuder en ökad ekonomisk rörlighet inom EU. Det ska vara enklare för företag att verka inom EU och regelbördan för näringsidkare behöver därmed minska. måste medlemsländerna bli mer transparenta med hur de genomför EU:s lagstiftning. Det menar jag skulle bidra till en förenklad planering för företag, säkrare investeringar och ett företagsklimat som är enklare att förhålla sig till. Klyftan mellan arbetslösa och företag behöver också minska, och i detta spelar den fria rörligheten inom EU en nyckelroll eftersom den innebär att arbetssökande kan ta sig till de områden som skriker efter arbetskraft. För att ytterligare förenkla för arbetssökande behöver även kompetensreglerna inom EU harmonieras. På så sätt kan behovet av vidareutbildning för redan certifierad kompetens undanröjas. bör genom att bifalla motion 2019/20:2055 (L) tillkännage för regeringen att den inre marknaden ska utvecklas i enlighet med den inriktning som jag här anfört. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Exportförbudet för snus, punkt 6 (M, SD) av (SD), (SD), (M), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:384 av m.fl. (SD), 2019/20:1888 av (M) yrkande 1 och 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 32. EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. När en produkt av viss nationell särart straffas ut från den inre marknaden menar vi att det är särskilt angeläget att principen om varors fria rörlighet inom unionen värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som . Vi menar att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl; tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vetenskapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Snus är en traditionell svensk tobaksprodukt som har utvecklats med sin samtid. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt medför det fördelar genom att bidra till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Genom att tillåta export av snus till EU finns det goda förutsättningar för fler svenska jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i EU. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader i form av förlorade exportintäkter, men också uteblivna skatteintäkter som en ökad sysselsättning inom snusindustrin hade kunnat leda till. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. Vi noterar att i ett förhandsavgörande konstaterade att exportförbudet för snus inte strider mot EU-rättsliga principer. Vi anser att det därmed finns än större anledning för att påminna både regeringen och kommissionen om att inte accepterar de regler som åberopas för förbudet. bör därför tillkännage för regeringen att den ska verka för att upphäva exportförbudet av snus inom EU. Det vi har anfört stämmer överens med det som sägs i motionerna 2019/20:384 (SD), 2019/20:1888 (M) och 2019/20:2669 (M) som därmed tillstyrks i berörda delar. Handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkandena 22 i denna del och 23 samt 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:373 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 16 och 17, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:921 av och (båda S), 2019/20:1198 av m.fl. (S), 2019/20:1324 av (M), 2019/20:2448 av och (båda MP) yrkandena 1–4, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2019/20:2785 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2863 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2019/20:2980 av (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 25, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 7, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 46. Tjänstehandeln står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras till allt större del av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:2677 (M) menar vi att det blir allt viktigare att tillvarata tjänstesektorns möjligheter. Tyvärr kan vi konstatera att regeringen förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel. Vi anser att tjänsteexport inom välfärdssektorn bör underlättas. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt hög klass och är på många sätt banbrytande. Flera av dessa kan med sin kunskap bidra till förhöjd kvalitet inom vård, skola och omsorg världen över. Ett problem som är övergripande för dessa företag är möjligheten att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som industriprodukter.