bet · H701MJU9 · 2020-03-05 00:00:00 — Zoologen ska svara för rådgivning när det gäller utformning och berikning av miljön, antal och sammansättning av djur i djurutrymmen, avel, djurskyddsfrågor, fodersammansättning och övriga skötselfrågor samt svara för att det förs en uppdaterad djurförteckning (1 kap. 10 §). I samma bestämmelse uppställs vissa krav på zoologens kompetens liksom att zoologen ska besöka djurparken regelbundet, dock minst en gång per halvår. Länsstyrelserna är behöriga myndigheter att kontrollera att djurskyddsbestämmelserna följs, genom både anmälda och oanmälda besök. Enligt och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd ska kontrollen, utom i vissa särskilda fall, genomföras utan förvarning (artikel 3.2). Denna artikel ska enligt 8 kap. 13 § djurskyddsförordningen även tillämpas vid kontroll av icke-livsmedelsproducerande djur. Liknande bestämmelser återfinns i EU:s nya kontrollförordning som tillämpas . Enligt uppgift från () kommer ändringar i bl.a. 8 kap. 13 § djurskyddsförordningen att aktualiseras efter det att förslag om vissa lagändringar med anledning av EU:s nya kontrollförordning har behandlats och beslutats i . (Ytterligare information om kontrollförordningen finns under rubriken av djurskyddskontrollen). Särskilda regler om kontroll av cirkusar finns i 8 kap. 12 § djurskyddsförordningen och i 1 kap. 5–9 §§ cirkusföreskriften. Här föreskrivs bl.a. att ska inbesiktiga en cirkus innan den har sin första föreställning för året. Av bestämmelserna följer också att kontrollmyndigheten, om den upptäcker allvarliga eller upprepade brister i djurhållningen, kan förbjuda cirkusen att påbörja eller fortsätta sin turné. Inledningsvis vill utskottet betona att det är av största vikt att har ett starkt djurskydd för alla djur. Enligt djurskyddslagen ska djur – inklusive cirkusdjur och djur i djurparker – behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur ska vidare hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sitt naturliga beteende och så att beteendestörningar motverkas. Dessutom innehåller lagen en särskild bestämmelse om att djur inte får utsättas för lidande vid t.ex. förevisning för allmänheten. Vidare innehåller djurskyddsförordningen bestämmelser om vilka djur det är förbjudet att förevisa offentligt vid cirkusar och liknande verksamheter där djuren flyttas från ort till ort. Utöver detta innehåller den s.k. cirkusföreskriften bestämmelser som syftar till ett starkt djurskydd. När det gäller tillstånd för och kontroller av cirkusar och djurparker är länsstyrelserna ansvariga myndigheter för att kontrollera dessa verksamheter. Utskottet noterar att kontroller utförs genom både anmälda och oanmälda besök, och vid upprepade brister i djurhållningen kan länsstyrelserna förbjuda en cirkus att påbörja eller fortsätta sin turné. När det gäller djurparker får sådana inte tas i bruk innan de har godkänts av . Enligt djurskyddslagen finns det krav på att djurhållaren eller den som på något annat sätt tar hand om ett djur ska ha tillräcklig kompetens för att tillgodose djurets behov. Detta är ett krav som omfattar även cirkusar och djurparker. När det gäller djurparker har i föreskrifter dessutom närmare specificerat att en djurpark måste ha tillgång till veterinär, och i vissa fall även zoolog. Med det anförda konstaterar utskottet att det finns ett omfattande regelverk som ska garantera att de djur som hålls i djurparker och på cirkusar behandlas väl och att djuren ges goda förutsättningar till ett naturligt beteende. Utskottet föreslår därför att motionerna 2019/20:1925 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2118 (L) lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av hur den etiska prövningen av djurförsök fungerar. Enligt motion 2019/20:2857 av m.fl. (MP) bör det genomföras en omfattande översyn av hur den etiska prövningen av djurförsök fungerar, och i denna översyn bör det lämnas förslag på vilka åtgärder som behöver genomföras för att den etiska prövningen ska bli ändamålsenlig och rättssäker. Motionärerna anför bl.a. att underlaget för de djurförsöksetiska nämndernas prövning ofta är bristfälligt och att det leder till att det inte finns förutsättningar för en fullständig, opartisk och jämlik etisk granskning. Bestämmelser om djurförsök finns framför allt i djurskyddslagen (2018:1192), djurskyddsförordningen (2019:66) och Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om försöksdjur (SJVFS 2019:9). Av 7 kap. 2 § djurskyddslagen framgår att det, med vissa undantag, krävs tillstånd för att få använda, föda upp, förvara eller tillhandahålla försöksdjur. Av 7 kap. 2 § första stycket djurskyddslagen och 7 kap. 1 § andra stycket djurskyddsförordningen följer att frågor om tillstånd prövas av . Den som ska använda djur i ett djurförsök måste, med vissa undantag, utöver tillstånd ha ett godkännande från etisk synpunkt från en regional djurförsöksetisk nämnd. Det etiska godkännandet ska lämnas innan användningen påbörjas, och det får förenas med villkor (7 kap. 9 § djurskyddslagen och 7 kap. 6 och 7 §§ djurskyddsförordningen). 7 kap. djurskyddslagen och 7 kap. djurskyddsförordningen innehåller bestämmelser om den centrala djurförsöksetiska nämnd som bl.a. ska pröva överklaganden av de regionala djurförsöksetiska nämndernas beslut. I dessa kapitel finns också vissa bestämmelser om de regionala djurförsöksetiska nämnderna, t.ex. om nämndernas sammansättning och uppgifter. Det finns sex regionala djurförsöksetiska nämnder i , och varje nämnd består av 14 ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden är eller har varit ordinarie domare. Av de tolv övriga ledamöterna är ena hälften forskare, försöksdjurstekniker eller försöksdjurspersonal, medan den andra hälften består av lekmän. Några av dessa kommer från djurskyddsorganisationer. Den centrala djurförsöksetiska nämnden består av sju ledamöter. Nämndens ordförande är ordinarie domare, och av de sex övriga ledamöterna är fyra forskare och två lekmän. I 2 kap. 15 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om försöksdjur (SJVFS 2019:9) finns en detaljerad uppräkning av de uppgifter som en ansökan om etiskt godkännande ska innehålla. Av 7 kap. 7 § första stycket framgår att en regional djurförsöksetisk nämnd ska kontrollera att en ansökan innehåller de uppgifter som efterfrågas och att det finns ett relevant verksamhetstillstånd. Om ansökan är ofullständig eller felaktig ska nämnden, enligt bestämmelsens andra stycke, underrätta sökanden om att det behövs kompletterande uppgifter. Enligt 7 kap. 9 § får en regional djurförsöksetisk nämnd dessutom kalla sökanden till beredningsmöte och nämndens sammanträde för att inhämta upplysningar i ärendet. Hur den djurförsöksetiska prövningen ska gå till, bl.a. vilka överväganden nämnden ska göra och vilka hänsyn som ska beaktas, liksom vad som krävs för att ansökan ska få bifallas framgår av 7 kap. 10 § djurskyddslagen, 7 kap. 9 § djurskyddsförordningen och 7 kap. 13–17 §§ SJVFS 2019:9. Den regionala djurförsöksetiska nämndens beslut ska enligt 7 kap. 26 § SJVFS 2019:9 innehålla ett flertal uppgifter, bl.a. en motivering av beslutet. Enligt artikel 49 i och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ska varje medlemsstat i EU inrätta en nationell kommitté för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. nationella kommitté inrättades hos 2013. Den nationella kommitténs uppgifter är bl.a. att ha ett informationsutbyte om den etiska prövningen av djurförsök med de djurförsöksetiska nämnderna, att dela med sig av bästa praxis inom unionen och att vara styrgrupp för kompetenscenter för 3R-frågor. Kompetenscentrets uppgift är att samordna och främja tillämpningen av alternativa metoder till djurförsök, ofta kallat 3R. De tre R:en står för de engelska orden replace (ersätta), reduce (minska) och refine (förfina). 3R-centret jobbar med djurens välfärd i fokus och för färre djur i försök. fick SLU från för att utföra en studie som ska förbättra arbetet i de djurförsöksetiska nämnderna för att säkerställa att uppdraget följs ur ett lagligt och ett etiskt perspektiv så att djurvälfärden inte kompromissas med i onödan. Enligt Svenska Djurskyddsföreningens pressmeddelande kommer resultaten att ha praktisk betydelse för nämnderna och övriga nyckelaktörer såsom djurskyddsorganen, djurhusens veterinärer, och 3R-center. Om man minskar risken för att djur utsätts för onödigt lidande och även säkerställer att uppdraget efterlevs, kan allmänhetens förtroende och tillit öka. kommer att pågå och fungera som bas för fortsatt forskning inom samma område. Arbetet kommer att redovisas både muntligt för nyckelaktörerna och i skrift. Utskottet konstaterar att det finns ett omfattande och detaljerat regelverk som bl.a. rör frågan om huruvida djurförsök ska tillåtas och hur dessa försök ska bedrivas. Det finns också bestämmelser om vilket underlag som krävs för att en ansökan om djurförsöksetiskt godkännande ska bli prövad och att nämnderna vid brister i detta underlag måste kräva komplettering av detsamma. Utskottet utgår från att de djurförsöksetiska nämnderna inte lämnar tillstånd till djurförsök på ett bristfälligt beslutsunderlag. Utskottet ser också positivt på den pågående studien vid SLU som syftar till att förbättra de djurförsöksetiska nämndernas arbete. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2019/20:2857 (MP) lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (från S, M, SD, C, KD och MP) om djurskydd som rör frågor som behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /19:MJU11 Djurskydd och 2018/19:MJU18 Miljömålen – med sikte . har beslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu på nytt pröva de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (KD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 51 och 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 32. Den svenska djurhållningen ska präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och god hygien i djurhållningen ger inte bara bättre djurskydd utan också hög livsmedelskvalitet. I en internationell jämförelse är djurskyddslagstiftningen i väl utvecklad. Detta är givetvis bra, men det medför att de flesta djuruppfödare i har högre kostnader än sina konkurrenter i andra länder. På grund av det kan bönder i många andra EU-länder, till följd av lägre djurskyddskrav, sälja sina produkter till ett lägre pris. För att svenska bönder inte ska missgynnas är det viktigt att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU genom att EU-kraven skärps. Regeringen bör därför verka för att den svenska djurskyddslagen ska tjäna som vägledning för utveckling av EU:s djurskyddskrav. Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 51. För att konkurrenskraften för de gröna näringarna ska bli bättre behövs rimliga spelregler inom . Därför bör målet vara en gemensam generell djurskyddslagstiftning på EU-nivå som omfattar alla djurslag och som ser till att det EU-gemensamma djurskyddet lyfts till minst svensk nivå. Det gör också att alla konsumenter kan lita på den mat de konsumerar. Antibiotikafrågor, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 21. har en av världens mest omfattande djurskyddslagstiftningar och många duktiga djuruppfödare. har också lägst antibiotikaanvändning inom EU, och bl.a. detta utgör goda skäl att bevara och utveckla produktionen inom . Inte desto mindre måste utvecklingen av sjukdomar, behandling och dödlighet i besättningarna följas för att se om justeringar måste göras i regler och policyer om antibiotikaanvändningen. Vi anser därför att SVA ska ges i uppdrag att utreda och skyndsamt rapportera om samt långsiktigt följa utvecklingen. Antibiotikafrågor, punkt 2 (C, KD) av (C), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 22. Antibiotikaresistens är ett av de största globala hoten mot vår hälsa. av hög användning av antibiotika i såväl sjukvård som djuruppfödning har lett till en situation där antibiotikan är på väg att förlora sin effekt. Det grundläggande problemet är att antibiotika förskrivs alltför generöst, inte minst inom djurhållningen. Resistenta bakterier kan spridas mellan människor och djur för att sedan spridas i miljön eller via livsmedel. Med ökad resistens kan det bli svårare eller omöjligt att behandla sjukdomar som vi tar för givet att vi lätt ska kunna bli av med. För att motarbeta utvecklingen av antibiotikaresistens och spridning av resistenta bakterier krävs arbete på flera nivåer – lokalt, nationellt, inom EU och globalt – och engagemang och samverkan krävs från ett flertal aktörer i samhället. Eftersom antibiotikaresistens sprids mellan människor och djur krävs insatser inom såväl sjukvården som djurhållningen. behöver arbeta på ett globalt plan för att motverka antibiotikaresistens. Organisationen av djurskyddskontrollen, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 30. Många animalieproducenter i uppger att man känner en stor oro i kontakten med djurskyddskontroller. Förutom att enskilda tjänstemän har stor påverkan på enskilda företag finns det också stora variationer mellan länen i bedömningar vid kontroller. Med ett mer målstyrt regelverk blir det än viktigare med kontrollanter som har kunskap om och erfarenhet av lantbrukets djur för att kunna göra kloka avvägningar, där både djurägare och kontrollant kan känna ömsesidig respekt och trygghet. Regeringen bör därför titta på fördelar och nackdelar med att samla djurskyddskontrollen i en egen organisation för att säkerställa rättssäkra och likvärdiga kontroller i hela landet. Regler för viss djurhållning, punkt 4 (M, C, KD) av (C), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2019/20:971 av (S) och 2019/20:1782 av och (båda C). Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren ska må bra och leva hälsosamt. Detta syfte kan dock uppnås på olika sätt. Vi vill därför se mer av resultatstyrda regler som säkerställer djurskyddet, men vägen dit kan variera. Som exempel kan nämnas att moderniserade reglerna om beteskrav , för att öka flexibiliteten. Vi välkomnar det, som det är angeläget att resultaten av förändringen följs upp. För att stärka den svenska animalieproduktionen är vi beredda att när det specifikt gäller beteskravet överväga andra modeller, exempelvis ekonomiska incitament. Beteslagstiftningen i dess nuvarande form borde ses över i en utredning. Det handlar om att undersöka både hur lagstiftningen påverkar djurens välbefinnande och hur lagstiftningen påverkar böndernas konkurrenskraft och lönsamhet. Smittskyddsfrågor, punkt 6 (C, KD) av (C), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 57 och 2019/20:1303 av (M). I och med tillkomsten av EU:s nya djurhälsoförordning finns en uppenbar risk att förlorar rätten att ha särskilda införselregler för levande djur. Vid EU-anslutning infördes en rätt att kontrollera djur för PRRS och paratuberkulos, men det var tyvärr inte ett permanent undantag. befintliga införselregler måste ses över i samband med att förordningen börjar tillämpas. Om och skulle tolka de nya bestämmelserna som att inte får begära att ta prover på levande djur före införsel i kommer sannolikt denna rätt inte att kunna fås tillbaka när den väl försvunnit. Utan möjlighet att begära provtagning försvåras möjligheten att bevara goda djurhälsoläge allvarligt. behöver därför fortsätta att verka kraftfullt för rätten att ställa krav på provtagning av levande djur i syfte att stoppa smittor från att komma in i landet. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti har framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) (C) och (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti har framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti har framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:576 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot att hålla delfiner i fångenskap och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:598 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna det svenska djurskyddet genom att införa ett importförbud för animalieprodukter där produktionen inneburit att djur utsatts för ett systematiskt onödigt lidande som väsentligt strider mot svensk djurskyddslagstiftning, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:602 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändamålsenlig djurskyddsnivå med minskad byråkrati och större flexibilitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare utreda hur man kan höja ambitionen på djurskyddsområdet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyttokostnadsanalyser gällande förslag rörande djurskydd och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ligghallskravet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om djuromsorgsprogrammen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillståndsplikt för cirkusar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om icke föranmälda inspektioner av cirkusar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en positiv lista över de djur som ska vara tillåtna att hålla på cirkus och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en positiv lista för sällskapsdjur och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som arbetar med djurskyddstillsyn i fråga om animalieproduktion i största möjliga mån ska ha yrkeserfarenhet av djurhållning och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kostnadsansvar och rättssäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en djurskyddsbalk och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning och registrering av katter och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt djurskydd som vägledning inom EU och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot slakt utan bedövning och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat rättsskydd för djur och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge () i uppdrag att utreda dagens sjukdomsincidens, behandling och dödlighet i husdjursbesättningar kopplat till gällande regler och policyer för antibiotikaanvändning och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompetensen hos de myndigheter och kontrollanter som utför djurskyddskontroller behöver säkerställas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:606 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att produkter från djur som slaktats utan bedövning och som säljs i tydligt ska märkas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska driva frågan om att produkter från djur som slaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom hela EU och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:675 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda försäljningen av fjädrar av fågeldun och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:699 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja och uppmuntra gårdsnära slakt och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:971 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att sätta ett slutdatum för användningen av burar i äggindustrin och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1303 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att eftersöksjägare ska kunna ta chronic wasting disease-prover (CWD) till SVA och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1329 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka arbetet och planeringen inför ett eventuellt utbrott av den afrikanska svinpesten i och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1422 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning och registrering av katter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1544 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om registrering och id-märkning av katter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1782 av och (båda C):