bet · H701MJU11 · 2020-03-05 00:00:00 — Av lagen (2009:866) om överlåtbara fiskerättigheter framgår att av den del av den nationella fiskekvoten som görs tillgänglig för fiske genom individuella kvoter får Havs- och vattenmyndigheten för en innehavare av fiskelicens bestämma en överlåtbar andel (fiskerättigheter). Andelens storlek ska fastställas med ledning av omfattningen av fiskelicensinnehavarens tidigare fiske . Regeringen har i Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa vilka kriterier myndigheten tillämpar vid fördelning av svenska fiskemöjligheter enligt 2 kap. 7 § femte stycket förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, i enlighet med artikel 17 i förordning 1380/2013, för att skapa incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, med bl.a. minskad energikonsumtion eller minskade skador på livsmiljöer. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Systemen för nationell fördelning av fiskekvoter Utskottet har vid ett flertal tillfällen framhållit att utvärderingen av det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter som infördes visar att genomförandet fungerat väl och att systemet har uppnått sina syften i form av strukturrationalisering av fiskeflottan, ökad lönsamhet samt förbättrade möjligheter att planera fisket och försäljningen av fångsten. Dessa positiva erfarenheter har legat till grund för att systemet nu förlängts . I sammanhanget vill utskottet framhålla dels att Havs- och vattenmyndigheten i samband med denna förlängning gjort vissa justeringar av exempelvis kustkvoternas storlek och den regionala tilldelningen, dels att myndigheten avser att arbeta vidare i samråd med intressenter i frågan om kustkvoternas förvaltning. När det gäller de demersala kvoternas fördelning konstaterar utskottet att systemet med individuella årligt överförbara fiskemöjligheter endast varit i kraft och att det därigenom kan vara svårt att redan nu dra alltför långtgående slutsatser av systemets samlade effekter. Det är positivt att systemet har bidragit till bättre möjligheter att planera verksamheten och att överlåtelser av fiskemöjligheter kommit igång, men det finns också uppgifter som tyder på ett fortsatt lågt utnyttjande av vissa kvoter. Utskottet välkomnar därför de åtgärder och de justeringar av systemet som vidtagits . Det är enligt utskottets bedömning värdefullt att Havs- och vattenmyndigheten fått i uppdrag att utvärdera systemet grundligt och i genomförandet av denna uppgift särskilt belysa skillnaderna jämfört med systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket. Mot denna bakgrund bedömer utskottet att motionerna 2019/20:34 (KD), 2019/20:1112 (MP) yrkandena 4 och 7 samt 2019/20:3408 (KD) yrkande 8 kan lämnas utan åtgärd. Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen Utskottet har påtalat betydelsen av förbättrade möjligheter för ungdomar att komma in i fiskerinäringen. Det är mot denna bakgrund positivt att Havs- och vattenmyndigheten vidtagit vissa åtgärder i denna riktning bl.a. genom att underlätta byte av tillståndshavare för fiskare med vissa särskilda tillstånd. Utskottet har också tidigare framhållit att utvärderingen av systemet med överlåtbara fiskerättigheter inom det pelagiska fisket visar att systemet har underlättat generationsväxlingar inom befintliga fiskeföretag och rekrytering av ungdomar till fartygsbesättningarna. Därtill vill utskottet påminna om den utvärdering av det demersala systemet som Havs- och vattenmyndigheten ska genomföra där skillnader i jämförelse med det pelagiska systemet särskilt ska belysas. Enligt utskottets bedömning är det också positivt att frågan om kompetensförsörjning och nyrekrytering till fiskerinäringen ska behandlas med den kommande gemensamma strategin för yrkesfisket i efter 2020. Utskottet kommer att fortsätta bevaka frågan om ungdomars möjligheter att komma in i fiskerinäringen med stort intresse. Med hänvisning till vad som anförts är utskottet dock inte berett att föreslå något initiativ från sida med anledning av motionerna 2019/20:3267 (C) yrkande 32 samt 2019/20:3408 (KD) yrkande 4. Motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Kriterier för fördelning av fiskemöjligheter Den gemensamma fiskeripolitiken fastställer att medlemsstaterna ska tillämpa miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier vid fördelningen av fiskemöjligheterna. Utskottet kan således konstatera att medlemsstaterna kan beakta sådana faktorer som miljöpåverkan, bidrag till den lokala ekonomin och tidigare efterlevnad av bestämmelser vid tilldelningen av fiskemöjligheter. Enligt utskottets bedömning är det mot denna bakgrund välkommet att regeringen gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att redovisa vilka kriterier som tillämpas i syfte att skapa incitament för fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder. Utskottet har tidigare behandlat frågan om huruvida miljövänligt fiske bör premieras genom högre tilldelning av fiskekvoter. Utskottet konstaterade då att det nya systemet med individuella fiskemöjligheter och tillfälliga överlåtelser för det demersala fisket syftade till att underlätta landningsskyldigheten, minimera utkast och oönskade fångster samt påskynda utvecklingen av ett mer selektivt fiske. I dessa avseenden kunde införandet av systemet anses främja ett miljömässigt hållbart fiske. har Havs- och vattenmyndigheten funnit att användningen av mindre selektiva redskap ökat . Utskottet ser därför positivt på att Havs- och vattenmyndigheten fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av systemet och vid behov föreslå förbättringsåtgärder. Mot bakgrund av vad som anförts och med hänvisning till det arbete som pågår så bedömer utskottet att motionerna 2019/20:1112 yrkandena 1, 3 och 6 och 2019/20:2747 (L) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. Hållbar förvaltning av fiskbestånden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hållbara fiskemöjligheter, om åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden samt om förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i . Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (L), 8 (M), 9 (V) och 10 (M). I kommittémotion 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del anförs att havet är en stor resurs som måste nyttjas långsiktigt hållbart genom en ansvarsfull förvaltning. I kommittémotion 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att kvoterna i och andra vatten ska anpassas till vad vetenskapen anser vara försvarbart. Svensk fiskeripolitik ska utgå från forskningens rekommendationer. Vidare anförs i kommittémotion 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 9 att ska verka för att EU ger relevanta vetenskapliga organ de förutsättningar som krävs för att kunna inhämta nödvändiga data om fiskbestånden. En hållbar fiskeripolitik förutsätter att det finns tillförlitliga data om fiskbeståndens livskraft. Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden Enligt kommittémotion 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 3 bör verka för att nödstoppet för torskfisket förlängs samt utvidgas till att gälla för hela . Vidare anser motionärerna enligt yrkande 5 i samma motion att bör driva krav på att det kommersiella fisket på torsk i stoppas , då situationen för torsken är svår även i . Enligt (Ices) bör fisket efter torsk helt stoppas 2020. Motionärerna anser att de vetenskapliga rekommendationerna bör följas. I kommittémotion 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att ska verka för att det införs EU-gemensamma fredningsområden där fisken leker och växer upp, för att återhämtningen för fisken ska bli bättre. Enligt kommittémotion 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 4 bör verka för att fiskestopp införs på sill, skarpsill och plattfiskar i torskens lekområden i . Även i motion 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 2 anförs att regeringen bör tydliggöra att den avser att arbeta för att fisket på torskens föda, sill och skarpsill, stängs i torskens reproduktions- och tillväxtområden till att börja med. Motionärerna menar att en viktig orsak till att det östra torskbeståndet är i kris är bristen på födofisk. Enligt motion 2019/20:294 av Skånberg (KD) bör foderfisket i stoppas. Sill och skarpsill utgör viktig föda för torsken i vars tillstånd är akut. Motionären menar även att det omfattande fusket med fångstrapporter inom det storskaliga pelagiska fisket efter sill och skarpsill för foder i kan få allvarliga konsekvenser för forskarnas beståndsuppskattning. Förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i I kommittémotion 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 6 anförs att ska verka för att den nuvarande förvaltningsplanen för torsk, sill och skarpsill i utvärderas och uppdateras . Motionärerna menar att det behövs en ny flerårig förvaltningsplan för att på allvar komma till rätta med torskens situation. Enligt yrkande 7 i samma motion måste upptaget av sill och skarpsill anpassas till torskens återhämtning, och att det bör vara ett kriterium i en ny förvaltningsplan. Den gemensamma fiskeripolitikens övergripande bestämmelser fastställs i och rådets förordning (EU) 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken m.m. Bland annat fastställs att EU:s fiskeriförvaltning ska säkra beståndens reproduktion för en hög långsiktig avkastning, lägga grunden till en lönsam näring, fördela möjligheterna att fiska rättvist och bevara de resurserna. Huvudmålet för den gemensamma fiskeripolitiken är att senast till 2020 säkra höga långsiktiga fångster för alla bestånd, det s.k. målet om maximal hållbar avkastning (maximum sustainable yield, MSY). Ett annat mål är att minska mängden oönskade fångster och minimera eller helt sluta med resursförstörande metoder. Utifrån förslag från och efter förhandlingar mellan EU:s medlemsländer beslutar rådet för jordbruk och fiske om kommande års kvoter . Kommissionen utarbetar förslag till totala tillåtna fångstmängder (total allowable catch, TAC) utifrån vetenskapliga råd om tillståndet för beståndet. Råden kommer från rådgivande organ, i huvudsak från (Ices) och den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). TAC för beslutas och för . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framhålls att regeringen ser det som avgörande att är pådrivande för att de beslut som fattas inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik ska leda till en hållbar förvaltning av fiskbestånden, både inom EU och globalt, och till en hållbar utveckling av fiskerinäringen. Det innebär att , när de vetenskapliga råden visar på behov av åtgärder, ska verka för att nödvändiga åtgärder vidtas . Åtgärderna kan avse både kvantitativa begränsningar såsom kvoter som baseras på vetenskapliga grunder och mer tekniska regleringar såsom redskapsbestämmelser. Regeringen framhåller att åtgärder för att återuppbygga torskbestånden i och det europeiska ålbeståndet är särskilt viktiga. Vidare redovisar regeringen att kommissionen i det policymeddelande om fiskemöjligheter och måluppfyllnad för den gemensamma fiskeripolitiken som presenteras konstaterar att det görs framsteg för att uppnå ett hållbart fiske och att fisketrycket minskar generellt. fastställdes av fiskemöjligheterna för vilka det finns vetenskaplig rådgivning om maximal hållbar avkastning i enlighet med MSY-målet. Det följer även av januariavtalet, den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringen, och Liberalerna, att ska vara pådrivande i EU för ett starkare samarbete som anpassar fångstkvoter och fångstmetoder för att uppnå hållbara fiskbestånd och att subventioner som leder till överfiske ska fasas ut. Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden Situationen för det östra torskbeståndet i har länge varit bekymmersam. Ices rådgivning för det östra torskbeståndet har baserats på den s.k. försiktighetsansatsen, eftersom det inte varit möjligt att bestämma fiskbeståndets storlek med en analytisk metod, vilket är det som eftersträvas i en bra vetenskaplig rådgivning. har de berörda länderna genomfört särskilda forskningsinsatser för att ta fram bättre data inför det arbete med att ta fram nya analysmetoder (benchmarks) som genomfördes . fastställde Ices nya principer och inkluderade ny biologisk kunskap, vilket gör att det nu går att bestämma beståndets storlek med en analytisk metod. Detta är något som krävs för att göra en säkrare analys av beståndets storlek och ökningen av mängden unga torskar i bestånden. presenterade Ices vetenskapliga råd för fiskbestånden i inför . Av Ices råd framgick bl.a. att beståndssituationen för det östra torskbeståndet var mycket bekymmersam med en ovanligt hög naturlig dödlighet, låg produktivitet, låg biomassa och med få stora individer. Enligt Ices kan en snabb återhämtning av bestånden till hållbara nivåer inte förväntas ske med tanke på dåliga miljöstatus. Ices rekommenderade att det inte fiskas alls på det östra torskbeståndet . lyfte som ordförande för det regionala fiskeforumet för (Baltfish) möjligheten för kommissionen att vidta extraordinära åtgärder för kraftigt minskat fiske av östlig torsk . Mot bakgrund av den allvarliga beståndssituationen för det östra torskbeståndet beslutade kommissionen om en genomförandeförordning om nödåtgärder för östlig torsk, (EU 2019/1248). Nödåtgärderna innebar ett förbud mot riktat fiske av östlig torsk under återstoden av 2019. I samband med jordbruks- och fiskerådet den 14–nådde rådet en politisk överenskommelse om fiskemöjligheterna i . Beslutet gäller torsk, sill, skarpsill, lax och rödspätta. Rådets överenskommelse bekräftades genom skriftlig beslutsprocedur , och rådets förordning (EU) 2019/1838 antogs. Beslutet innebär bl.a. ett fortsatt förbud mot riktat yrkesfiske av torsk i östra och att endast begränsade oundvikliga bifångster är tillåtna . Det innebär en minskning av fiskemöjligheterna för torsk i östra jämfört med . Förordningen innebär även omfattande sänkningar av fiskemöjligheterna för både torsk och sill i västra om respektive jämfört med . Även fritidsfiske av torsk i östra är förbjudet i torskens huvudsakliga utbredningsområde. Dessutom har en bifångstkvot för oavsiktliga fångster tagits fram för torskfisket och andra arter i detta området. Det har även införts en lekstängningsperiod för fiske av torsk i område 25–26 från – för med vissa undantag för båtar som använder passiva redskap och fiskar på mindre än . För fisket efter torsk i västra området (område 22-24) kommer kvoten sänkas och två olika lekstängningsperioder för fiske av torsk införs: – i område 22-23 och – i område 24. Även här gäller undantag för båtar som använder passiva redskap på djup mindre än . När det gäller fritidsfisket sätts det en begränsning på fem torskar per dag i västra för att säkerställa ett långsiktigt hållbart fiske. blir det en lägre tillåten fångst i , och , på två torskar per person och dag – mars. Utanför 6 nautiska mil i Arkonabassängen finns det torsk från det hotade östra beståndet, vilket gör att allt fiske efter torsk är förbjudet där . När det gäller fiskemöjligheterna för sill/strömming i sänktes dessa , sill/strömming i centrala och sill i västra . Även skarpsill sänktes samt rödspätta för att kunna nå målet om ett hållbart fiske. Vid jordbruks- och fiskerådet nåddes en överenskommelse om 2020 års fiskemöjligheter i , och . Överenskommelsen innebär att samtliga fiskemöjligheter fastställdes i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och i enlighet med MSY för EU:s interna bestånd. Flera av fiskemöjligheterna delas med tredjeländer som inte omfattas av EU:s gemensamma fiskeripolitik, men även för dessa bestånd fastställdes majoriteten av fiskemöjligheterna enligt MSY och vetenskaplig rådgivning. Det gäller exempelvis för havskräfta, kolja, gråsej, kummel och rödspätta i och . Kvoten för torsk i sänktes mot bakgrund av den allvarliga beståndssituationen för torsk i området. Beslutet innebär även att krav på mer selektiva redskap införs för att skydda torskbeståndet i . Det ger också de medlemsstater som så önskar möjlighet att inleda pilotprojekt med kameraövervakning ombord för att förbättra dokumentation och regelefterlevnad vid fiske i . Kravet på införande av selektiva redskap gäller fr.o.m. med undantag endast för de fartyg som inför kameraövervakning . För torsk i och minskar kvoten jämfört med förra årets kvot. Beslutet innebär också att ett antal lekstängningar införs i och i syfte att skydda Nordsjötorskens lek. För havskräfta i och innebär beslutet en lägre TAC än vad som varit möjligt i enlighet med , vilket motiverades av att bifångster av bl.a. torsk förekommer i fisket efter havskräfta. EU:s medlemsstater kommer även att arbeta vidare tillsammans med för att föreslå åtgärder för att återuppbygga torskbeståndet i och som befinner sig under biologiskt säkra gränser. Förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i Av den gemensamma fiskeripolitiken följer att fleråriga förvaltningsplaner ska innehålla mål om att fisket ska bedrivas i nivå med maximalt hållbart uttag och en deadline för målet. De ska också beskriva åtgärder för att fullgöra skyldigheten att landa fångster. Planerna ska även innehålla garantier för att det vid behov vidtas korrigerande åtgärder samt översynsklausuler. Den fleråriga planen för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i och det fiske som nyttjar dessa bestånd (och rådets förordning (EU) 2016/1139) infördes . Planen ersatte den tidigare förvaltningsplanen för torsk i och var den första som godkändes efter att den gemensamma fiskeripolitiken reformerades 2014. Planen syftar till att nå de mål som fastställts för den gemensamma fiskeripolitiken och framför allt målet om att nå och upprätthålla MSY för de bestånd som berörs av planen. Planen ska även bidra till att bl.a. eliminera utkast samt minimera inverkan på ekosystem. Baserat på vetenskaplig rådgivning fastställer planen mål för fiskeridödlighet som intervall, med en övre och en undre gräns för de bestånd som forskarna kan ta fram en analytisk beståndsanalys för. För de bestånd som inte har en analytisk beståndsanalys ska fiskeridödlighet sättas enligt försiktighetsansatsen. Utöver intervall för fiskeridödlighet ger planen befogenhet att anta kompletterande bestämmelser genom s.k. delegerade akter inom vissa områden, bl.a. bevarandeåtgärder för rödspätta, skrubbskädda, piggvar och slätvar, genomförande av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Sådana delegerade akter baseras på gemensamma rekommendationer från de medlemsländer som direkt berörs av förvaltningen. I sker detta inom ramen för det regionala samarbetet i Baltfish. Planen omfattar även vissa kontrollbestämmelser såsom förhandsanmälan, loggbok, utpekade hamnar och toleransmarginal. När det gäller en översyn av den fleråriga ska enligt artikel 15 i förordningen en utvärdering göras genom att kommissionen och därefter rapporterar till och rådet om planens resultat och effekter på de bestånd som omfattas av denna förordning och på det fiske som nyttjar dessa bestånd, särskilt vad gäller uppnåendet av de övergripande mål som anges i artikel 3. Enligt artikeln kan kommissionen rapportera tidigare, om alla berörda medlemsstater eller kommissionen själv anser att detta är nödvändigt. Kommissionen har ännu inte publicerat någon sådan rapport. Det råder en bred enighet i utskottet om att fiske ska bedrivas utifrån vetenskapliga rekommendationer och att försiktighetsprincipen ska tillämpas i det fall tillräcklig kunskap om beståndssituationen inte finns att tillgå. Som utskottet vid ett flertal tillfällen tidigare framhållit är det av största vikt att driver på för att de beslut som fattas inom EU ska leda till en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. Det är därför positivt att allt fler kvoter där har fiskemöjligheter har beslutats i enlighet med dessa utgångspunkter . Utskottet noterar att besluten om EU:s fiskemöjligheter innebär att samtliga fiskemöjligheter fastställdes i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och i enlighet med MSY för EU:s interna bestånd, där MSY-råd finns att tillgå. Även för de fiskemöjligheter som delas med tredjeländer som inte omfattas av EU:s gemensamma fiskeripolitik fastställdes majoriteten av kvoterna i enlighet med MSY och vetenskaplig rådgivning. Vidare noterar utskottet att regeringen har åtagit sig att vara pådrivande i EU för ett starkare samarbete som dels anpassar både fångstkvoter och fångstmetoder till hur hållbara fiskbestånd kan uppnås, dels fasar ut subventioner som leder till överfiske. Utskottet är positivt till regeringens ställningstagande att ska verka för att nödvändiga åtgärder vidtas så snabbt som möjligt när de vetenskapliga råden visar att det behövs. Mot bakgrund av vad som redovisats bedömer utskottet att motionerna 2019/20:601 (SD) yrkande 4, 2019/20:2666 (M) yrkande 9 samt 2019/20:2747 (L) yrkande 1 i denna del kan lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden Utskottet delar oron över situationen för torskbestånden i som varit högst bekymmersam. Detta gäller i synnerhet det östra torskbeståndet. Det nödstopp för fiske av torsk i östra som kommissionen införde var en nödvändig åtgärd. Årets beslut om ett förlängt fiskestopp för riktat fiske av torsk för hela 2020 i detta område följer den vetenskapliga rådgivningen och välkomnas av utskottet. Det står dock klart att problemen i har fler orsaker än överfiske, och utskottet konstaterar att de vetenskapliga bedömningarna från Ices gör gällande att en snabb återhämtning av bestånden till hållbara nivåer inte förväntas ske givet dåliga miljöstatus. Det är således av stor betydelse att fortsätter att vara pådrivande i förhandlingsarbetet så att även framtida beslut grundas på vetenskapliga rekommendationer. Utskottet vill i sammanhanget framhålla betydelsen av att det utöver regleringar av fisket även görs insatser när det gäller övriga miljöfaktorer som är av betydelse för beståndens livssituation. Utskottet välkomnar besluten om sänkta kvoter för torsk i samt kravet på införande av mer selektiva redskap för att skydda detta torskbestånd. Det är också positivt att EU och tillsammans ska föreslå åtgärder i syfte att återuppbygga torskbeståndet i och . Utskottet konstaterar sammantaget att det vidtagits flera åtgärder inom ramen för EU-samarbetet för att skydda de olika torskbestånden men att det är angeläget att regeringen driver och bevakar frågans fortsatta utveckling och inför kommande förhandlingar om fiskemöjligheter. Mot denna bakgrund och med hänvisning till det arbete som pågår är utskottets bedömning att motionerna 2019/20:294 (KD), 2019/20:1112 (MP) yrkande 2, 2019/20:1618 (V) yrkandena 3–5 samt 2019/20:2666 (M) yrkande 8 kan lämnas utan åtgärd. Förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i Som anförs ovan är det av grundläggande betydelse att fisket bedrivs i enlighet med vetenskapliga rekommendationer och att försiktighetsprincipen tillämpas i det fall tillräcklig kunskap om beståndssituationen inte finns att tillgå. Utskottet konstaterar att förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i var den första förvaltningsplan som godkändes efter att den gemensamma fiskeripolitiken reformerades 2014. Enligt regelverket skulle kommissionen ha utvärderat och rapporterat planens resultat och effekter på de bestånd som omfattas. Någon sådan rapportering har ännu inte genomförts. Enligt utskottets bedömning är det inte meningsfullt att utan tillgång till en slutlig utvärdering bedöma behovet av ytterligare åtgärder. Utskottet föreslår således att motion 2019/20:2666 (M) yrkandena 6 och 7 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om trålfiske, bl.a. om bottentrålning, om främjande av selektiva fiskemetoder samt om trålfiskeförbud. Jämför reservation 11 (M) och 12 (V).