bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs ett brett engagemang och förankring i hela samhället för att ska lyckas bli världens första fossilfria välfärdsland. Utskottet noterar att regeringen i propositionen anför att en inkluderande klimatpolitik tar hänsyn till de olika förutsättningar som finns i städer och på landsbygden liksom i olika inkomstgrupper. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2019/20:3045 (S) och 2019/20:3480 (V) yrkande 8 som båda berör frågor om jämlikhet och inkludering. Med hänsyn till den ambitiösa inriktning på klimatpolitiken som regeringen lämnar i handlingsplanen, där ökade ansträngningar ska göras för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga tidsatta utsläppsmålet, anser utskottet att det inte heller finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2019/20:1096 (S) och 2019/20:3264 (C) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om prissättning av växthusgasutsläpp, finansmarknaden, EU:s system för handel med utsläppsrätter, konsumtionsbaserade utsläpp och klimatarbetet i den offentliga sektorn. Jämför reservation 12 (V), 13 (V), 14 (M), 15 (V), 16 (KD), 17 (V), 18 (V) och 19 (KD). Regeringen anför i propositionen att en verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp är en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Koldioxidskatten bidrar enligt regeringen till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen och bör även i fortsättningen utgöra en bas för styrningen av koldioxidutsläppen i den icke handlande sektorn. Nivån på koldioxidskatten bör anpassas i den omfattning och takt som, tillsammans med övriga förändringar av styrmedlen samt med hänsyn till näringslivets konkurrenskraft, ger en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser i den icke handlande sektorn så att etappmålet till 2030 nås. Regeringen anför vidare att nedsättningen av energiskatt och koldioxidskatt för diesel som används i arbetsfordon vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet avskaffades 2019. Regeringen framhåller i propositionen att det behövs en politik som bygger på långsiktiga spelregler som kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft bibehålls. Ekonomiska styrmedel bör användas för att nå klimatmålen. En omfattande skattereform bör genomföras som bidrar till att klimat- och miljömål nås. Miljöskatternas andel av skatteinkomsterna bör öka och en kraftfull grön skatteväxling genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Ett nytt avdrag för grön teknik bör införas. Enligt propositionen påverkar möjligheter att utforma ekonomiska styrmedel för att främja biodrivmedel. Regeringen anser att bör fortsätta att verka för att energiskattedirektivet och andra relevanta delar av ska möjliggöra en kostnadseffektiv styrning mot minskade utsläpp av växthusgaser. När det gäller frågan om hänsyn till sociala och ekonomiska konsekvenser, kompensatoriska åtgärder för landsbygden, frågor om jämlikhet m.m., se föregående avsnitt. Enligt regeringens bedömning i propositionen kan finansmarknaden bidra till att omställningen till ett hållbart samhälle med nettonollutsläpp genomförs på ett effektivt sätt. Det finns enligt regeringen ett behov av att underlätta kanaliseringen av kapital till miljöprojekt och till finansiering av åtgärder för klimatet. Ett sätt är att främja framväxten av en marknad för gröna obligationer, vilket är ett instrument som kan användas för finansiering av miljö- och klimatrelaterade investeringar. Genom gröna obligationer får investerare information om investeringar som är miljövänliga och erbjuds en möjlighet att investera i just dessa. Regeringen anför att flera statligt ägda bolag redan har emitterat gröna obligationer för att finansiera hållbara investeringar som är kopplade till deras verksamhet. Vidare har Riksgälden fått i uppdrag att senast genomföra en emission av statliga gröna obligationer. Emissionen syftar till att främja marknaden för gröna obligationer och gröna investeringar generellt. Av propositionen framgår att pensionsmyndigheten har möjlighet att ställa särskilda krav på fonder och att endast fonder med hållbarhetsarbete är tillåtna på fondtorget. För att underlätta för Första–Fjärde AP-fonderna att uppnå det övergripande målet för placeringsverksamheten har regeringen ändrat placeringsreglerna för fonderna. Regeringen införde också ett nytt mål för placeringsverksamheten som innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska en särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Första–Fjärde AP-fonderna bör enligt regeringens bedömning i propositionen ta fram strategier för hur målen för placeringsverksamheten ska uppnås. De nya placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna bör enligt regeringen utvärderas fram med avseende på om placeringar i fossil energi minskar. EU:s system för handel med utsläppsrätter Regeringen bedömer i propositionen att EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) bör skärpas ytterligare för att bidra till att uppfylla ett nettonollmål för EU, målsättningar och klimatmål. bör vara drivande i detta. Utsläppstaket i systemet behöver enligt regeringen minska snabbare och den fria tilldelningen i EU ETS fasas ut . Överskottet av utsläppsrätter bör även i fortsättningen tas bort från marknaden och annulleras. Regeringen anför vidare att de stödmekanismer som inrättas måste utvecklas så att de fungerar som öppna, transparenta och kraftfulla instrument för omställning inom industrin, energisektorn och flyget inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Regeringen anför vidare att under förhandlingen av den senaste reformen av EU ETS för perioden –2023 var drivande i att skärpa prissignalen i systemet. trädde den s.k. marknadsstabiliseringsreserven (MSR) i kraft. Om överskottet av utsläppsrätter inom systemet överstiger en viss mängd flyttas delar av detta överskott bort från marknaden och över till MSR. kommer utsläppsrätter i reserven som överstiger föregående års auktionering att annulleras. Denna reform bygger enligt regeringen på ett förslag från . Av propositionen framgår vidare att den linjära reduktionsfaktorn kommer att skärpas och att reglerna för fri tilldelning av utsläppsrätter skärps även inför den fjärde handelsperioden. Reformen av systemet har enligt regeringen bidragit till att stärka systemets klimatstyrande effekt. Enligt regeringen behöver dock EU ETS skärpas ytterligare, och bör vara drivande i detta. Regeringen anför i propositionen att den linjära reduktionsfaktorn bör höjas, den fria tilldelningen fasas ut och reglerna för marknadsstabilitetsreserven ses över. Vidare bör inom EU verka för att avskaffa möjligheten för medlemsstaterna att kompensera sin industri för indirekta kostnader i form av höjda elpriser till följd av utsläppshandeln. Annulleringen av utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven behöver fortsätta för att säkerställa att överskottet av utsläppsrätter på marknaden inte blir så stort att det hämmar handelssystemets styrverkan. Regeringen anför vidare att effekterna av att inkludera sjöfarten i EU ETS bör analyseras och att bör fortsätta att verka för en stark styrning av flygets utsläpp på EU-nivå genom t.ex. EU ETS. I propositionen anges att Miljömålsberedningens bedömning är att utsläpp från svensk konsumtion inom och utanför gränser måste minska om vi ska nå generationsmålet[1] och miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen avser därför att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att bereda frågan om mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Det är enligt regeringen viktigt att arbeta vidare med effektiva åtgärder för att ytterligare underlätta för hållbara konsumtionsmönster. För att minska de utsläpp som privatkonsumtionen ger upphov till krävs ekonomiska incitament som gynnar klimatsmarta konsumtionsval på bekostnad av fossila alternativ. Det är angeläget att öka kunskapen om konsumtionens klimatpåverkan och därmed motivationen för ett ändrat konsumtionsmönster. Regeringen har därför gett uppdrag som rör miljösmart konsumtion och infört ändrade skatteregler för att främja reparationer, ökad återanvändning och förlänga produkters livslängd. Regeringen anför vidare att har beslutat om en strategi för hållbar konsumtion (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:68) som ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Fokusområden i strategin är bl.a. Stimulera hållbara sätt att konsumera, Effektivisera resursanvändningen och Livsmedel, transporter och boende. Klimatarbetet i den offentliga sektorn Regeringen anför i propositionen att möjligheterna att stärka kommuners och regioners mandat och verktyg för att minska sin klimatpåverkan bör ses över. Bland annat bör hinder i de regelverk som begränsar dessa aktörers klimatarbete undanröjas. Relevanta styrdokument för länsstyrelsernas arbete bör även ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Länsstyrelsernas stödjande roll i att genomföra regeringens klimatpolitik på regional nivå bör enligt regeringen förtydligas, bl.a. för att länsstyrelserna på ett tydligare sätt ska kunna stödja och underlätta för kommunerna när det gäller minskad klimatpåverkan i fysisk planering. har tillkännagett att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering (bet. 2018/19:CU2 punkt 2, rskr. 2018/19:31). Regeringen anför i propositionen att , med anledning av tillkännagivandet, har bjudit in företrädare för de län i landet som inte omfattas av bestämmelserna till dialogmöten. Mötena har bl.a. syftat till att identifiera behov och förutsättningar i de berörda länen. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen anför vidare i propositionen att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras. En regional fysisk planering i ytterligare län kan enligt regeringen möjliggöra ett mer kraftfullt klimatarbete på regional nivå. En mer samordnad bebyggelse-, transportinfrastruktur- och trafikplanering kan bidra till en minskad klimatpåverkan, och regeringen avser att analysera frågan vidare. Miljö- och klimatperspektiven inom den regionala tillväxtpolitiken bör enligt regeringen stärkas. Det är fortsatt viktigt med ett nationellt utvecklings- och kunskapsstöd om bl.a. minskad klimatpåverkan i det regionala tillväxtarbetet. Den regionala tillväxtpolitiken bör bidra till att nå de nationella klimatmålen och övriga relevanta nationella miljömål. Regeringen bedömer även i propositionen att en mer samordnad bebyggelse-, transportinfrastruktur- och trafikplanering behövs i tätorter för att minska transportbehovet och reducera bilberoendet samt för att nå etappmålet om ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. En bebyggelse-, transportinfrastruktur- och trafikplanering är enligt regeringen en förutsättning för en hållbar stadsutveckling och för att klimatmålen ska nås. I propositionen anför regeringen vidare att den har genomfört flera satsningar för att stärka klimatarbetet på lokal och regional nivå, bl.a. klimatinvesteringsstödet Klimatklivet. Stödet infördes och möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela . I budgetpropositionen föreslog regeringen en förstärkning av anslaget för klimatinvesteringar som bl.a. finansierar Klimatklivet. Regeringen anför i propositionen att den har gjort förändringar av Klimatklivet och avser att se över hur Klimatklivet kan fortsätta att utvecklas och effektiviseras, bl.a. med hänsyn till ett kommande avdrag för grön teknik. Offentlig upphandling är enligt regeringens bedömning i propositionen ett effektivt instrument för att främja god konkurrens och sund användning av skattemedel men kan också bidra till att nå våra klimatmål. Regeringen anför att den avser att se över hur det klimatpolitiska ramverket kan få genomslag i offentlig upphandling, med fokus på upphandlingar med stor klimatpåverkan. Regeringen anför vidare att redan arbetar med att utveckla miljökriterier och sprida kunskap om miljömässigt hållbar upphandling. Myndigheten har därför en viktig roll i klimatarbetet, och den vill regeringen utveckla ytterligare, bl.a. genom att säkerställa att miljökriterierna hålls uppdaterade i takt med utvecklingen. Regeringen avser därför att ge myndigheten i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå klimatmålen och för att kunna prioritera de upphandlingsinsatser som ger störst klimatnytta för pengarna. Regeringen anför vidare att enligt den nationella upphandlingsstrategin ska ligga i framkant och fortsätta att vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling och att ett livscykelperspektiv bör beaktas i upphandlingens olika faser. Enligt regeringen har möjligheterna att ta miljö- och klimathänsyn vid upphandling förtydligats i den nya upphandlingslagstiftningen. Regeringen anför i propositionen att staten ska vara en föregångare i att minska växthusgasutsläppen från transporter. Det sätt på vilket staten nyttjar transportsystemet ska vara långsiktigt hållbart och stimulera en hållbar utveckling av transportsektorn. Därför avser regeringen att skärpa kraven på myndigheterna att främja klimatsmarta mötesformer och transportsätt som t.ex. virtuella möten samt gång-, cykel- och kollektivtrafik. Regeringen framhåller att klimatkompenserar för flygresor som bokas via resebyrå, eller företas med statsflyget, och som genomförs utanför EU ETS. Regeringen ser ett behov av att, med bibehållet inflytande i EU, se över förutsättningarna för att minska antalet flygresor. Regeringen avser därför bl.a. att driva på inom EU för att få EU-administrationen att aktivt bidra till minskade utsläpp genom val av mötessätt. Regeringen anför vidare att bör få i uppdrag att ta fram ett koncept för intern klimatväxling som premierar hållbara transportsätt för statliga myndigheter. Enligt regeringen bör alla personbilar som en statlig myndighet ingår leasingavtal om eller köper in vara miljöbilar. Av propositionen framgår därutöver att har tillkännagett att regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxidutsläppen och även verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå samt ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten (bet. 2013/14:TU7, rskr. 2013/14:168). Regeringen anför i propositionen att tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat med de åtgärder som redogörs för i propositionen när det gäller att ställa krav på myndigheter att främja virtuella möten, it-lösningar för att minska transportbehovet och effektivare möten inom EU, samt de åtgärder som rör digitalisering för transporteffektivitet och hållbar mobilitet. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör återkomma till med förslag på utfasning av klimatskadliga subventioner med hänsyn tagen till sociala och ekonomiska konsekvenser (yrkande 9). Motionärerna anför vidare att regeringen under den nuvarande mandatperioden bör återkomma med förslag på utfasning av de nuvarande skatteundantagen för fossila bränslen med hänsyn tagen till sociala och ekonomiska konsekvenser (yrkande 10). Därutöver bör regeringen enligt motionärerna återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till glesbygdens omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter (yrkande 11). Motionärerna föreslår vidare att en grön skatteväxling ska genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot skatter för ökad jämlikhet och jämställdhet samt hållbart resursutnyttjande. Motionärerna anför att de inte delar regeringens bedömning att höjda miljö- och klimatskatter enbart ska växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande (yrkande 13). Därutöver anför motionärerna även att regeringen aktivt ska verka för att som medlemsland inom EU tillåts förlänga skattebefrielse för biodrivmedel efter 2020. Motionärerna menar att propositionen är för diffus i dessa delar (yrkande 14). Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 15 bör regeringen se till att förutsättningarna för att inrätta en grön statlig investeringsbank är utredda. Motionärerna anför att har ett stort behov av ökade investeringar för en grön omställning. En statlig grön investeringsbank behövs för att öka investeringar i hållbara lösningar där marknadens kortsiktiga vinstinriktning inte förmår täcka de långsiktiga behoven. I yrkande 16 i samma motion anförs att det bör ställas tydligare krav på AP-fonderna vad gäller miljö och etik. EU:s system för handel med utsläppsrätter I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 29 anförs att bör vara pådrivande för att sjöfarten ska inkluderas i EU ETS. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 8 anförs att EU ETS bör skärpas. Enligt motionärerna bör taket för hur många utsläppsrätter som delas ut skärpas, överskottet på utsläppsrätter successivt minska och ett prisgolv införas. Vidare bör systemet utvidgas till fler sektorer, alla utsläppsrätter auktioneras ut och möjligheten för EU:s medlemsländer att kompensera utsläppande företag för indirekta kostnader tas bort. Motsvarande yrkande framförs i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 8. I kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 20 föreslås att EU ETS ska utvidgas till att omfatta alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med ett gemensamt mål för minskade utsläpp. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 12 anförs att bör verka för en reformering av EU ETS. Enligt motionärerna måste målsättningen för koldioxidminskningen skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. Ett minimipris på utsläppsrätter bör införas så att konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp inte saktar ned omställningen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländernas klimatarbete. Enligt motion 2019/20:529 av (KD) yrkande 10 bör regeringen inom ramen för EU verka för ett skarpare EU ETS som inkluderar flyget och fler länder utanför EU. m.fl. (V) välkomnar i kommittémotion 2019/20:3480 att regeringen i handlingsplanen tar ett initiativ för att bereda mål för konsumtionsbaserade utsläpp. Enligt motionärerna saknar dock handlingsplanen tydliga nationella målsättningar och långsiktigt strategiskt arbete för att minska klimatpåverkan från hela livsmedelskedjan och i synnerhet från köttkonsumtionen. Motionärerna anför därför att regeringen bör införa ett nationellt mål om att minska köttkonsumtionen med till 2025 jämfört med dagens nivåer (yrkande 18). Enligt motionärerna bör även en handlingsplan tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas (yrkande 19). Vidare anförs i motionen att regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, t.ex. genom att införa konceptet vegonorm eller vegetariska dagar (yrkande 20). Klimatarbetet i den offentliga sektorn I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 21 anförs att det inte är möjligt för kommunerna att ställa krav på transportplaner vid nyetableringar. Det skulle enligt motionärerna kunna vara ett effektivt styrmedel för att binda samman trafikplanering med stadsplanering för hållbara resor och godsleveranser med låg klimatpåverkan. Enligt motionärerna bör regeringen därför återkomma med förslag på lagstiftning som gör det möjligt för kommunerna att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnationer. Enligt yrkande 22 i samma motion bör regeringen skyndsamt återkomma med riktat statligt stöd för att offentliga byggnader ska kunna installera produktion av förnybar energi. Motionärerna anför att det offentliga ska gå före i energiomställningen och att det går att få stöd genom Klimatklivet för satsningar men att det saknas ett generellt stöd som också är lätt att söka för mindre kommuner. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att det utöver det uppdrag till som nämns i propositionen även finns skäl att pröva möjligheten att i upphandlingsregler prioritera närodlade produkter och väga de aspekter som dessa representerar för helhetsbilden i upphandling. Enligt yrkande 4 i samma motion måste konsekvenser för produktivitet och konkurrenskraft beaktas vid kommuners och regioners klimatarbete. Enligt motionärerna måste de hinder som regeringen vill undanröja för att främja kommuners och regioners mandat att stärka sitt klimatarbete utöver sin juridiska giltighet värderas även utifrån produktivitet och konkurrensförhållanden, något som propositionen inte är tydlig med. I motion 2019/20:2445 av och (båda MP) anförs att utsläppen från myndigheternas transporter bör minska. Bland annat bör lärosätenas resepolicyer ses över och de kortaste flygresorna stoppas (yrkande 2). Enligt motionärerna bör även myndigheters rätt att klimatkompensera tydliggöras (yrkande 3). behandling och kompletterande uppgifter uttalade följande om inriktningen på den ekonomiska politiken och grön skatteväxling i betänkande 2019/20:FiU1 Statens budget 2020 Rambeslutet. mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska uppnås. Utskottet delar regeringens syn på att ekonomiska styrmedel ska användas för att ställa om samhället i en mer miljövänlig riktning och bidra till att fler kan göra klimatsmarta val. ska, liksom regeringen anger, politiken inriktas på att fasa ut miljöskadliga subventioner såväl i som globalt. Genom kostnadseffektiva klimatinvesteringar i hela landet som Klimatklivet och Industriklivet skapas förutsättningar att minska klimatutsläppen. Förbättrade villkor för egenproducerad förnybar el skapar enligt utskottet också förutsättningar för fler att göra klimatsmarta val i sin vardag. Utskottet delar skatteutskottets bedömning att det är angeläget att låta pengarna från höjda miljöskatter gå tillbaka i form av sänkt skatt, och att ytterligare skattesänkningar på jobb och företagande bör genomföras som en del av en grön skatteväxling. Den ekonomiska politiken ska bidra till att de svenska miljömålen nås. I den överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, (januariavtalet) anförs att en kraftfull grön skatteväxling ska genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande (punkt 5). avstyrkte i betänkande 2018/19:SkU22 Befrielse från koldioxid- och energiskatt och förändrad omräkning av skatt för diesel och bensin motionsförslag om att regeringen skulle återkomma med förslag på kompensatoriska åtgärder för att ekonomiskt återföra medel till glesbygdens omställning med anledning av höjda drivmedelsskatter. Utskottet hänvisade till att det i januariavtalet aviserades en utredning av hur det svenska jordbrukets konkurrenskraft ska stärkas och hur möjligheterna att leva och bo på landsbygden ska förbättras. I Europeiska kommissionens meddelande om den europeiska gröna given (COM(2019) 640) anförs att subventioner av fossila bränslen bör upphöra. Kommissionen uppger vidare att den i samband med översynen av energiskattedirektivet kommer att titta närmare på de nuvarande undantagen från skatteplikt för bl.a. flyg- och fartygsbränslen. har tidigare behandlat frågor om gröna investeringsbanker, senast i betänkande 2019/20:FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor där utskottet noterade att det pågick en utredning om grönt sparande och avstyrkte motionsförslaget.