bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Det innehåller bland annat ett flertal nya verktyg för de brottsbekämpande myndigheterna, hårdare straff och ett bättre brottsförebyggande arbete. Flera av 34-punktsprogrammets åtgärder riktas helt eller delvis mot unga lagöverträdare. Vi ska till exempel förbättra utredningarna när barn misstänks för brott, avskaffa ungdomsreduktionen för unga vuxna vid grov brottslighet och införa den nya påföljden ungdomsövervakning. Regeringen har dessutom tillskjutit medel till för att kunna möta en ökad efterfrågan på vårdplatser för ungdomar med psykosociala problem. Just rånen tas upp i 34-punktprogrammet som ett exempel på brott där man måste gå in med mer frihetsberövande insatser. Därför ska det utredas om fler brott som ofta begås i gängmiljö behöver få skärpta straff för att spegla brottets allvar och ge möjlighet till obligatorisk häktning. Det har fungerat väl för vapenbrotten. Det handlar bland annat om rån, grov misshandel och grov utpressning. har en central roll i såväl det brottsförebyggande som det brottsutredande arbetet. Att det polisiära arbetet stärks och att fler polisanställda kan bekämpa brottsligheten och öka tryggheten i hela landet är prioriterade frågor för regeringen. Regeringens mål är att det ska bli 10 000 fler polisanställda till 2024. Antalet anställda har sedan starten av polistillväxten ökat med nära 3 500. var det totalt 31 736 polisanställda. har haft så många anställda. är runt 3 000 polisstudenter i utbildning. Man har således kommit en bit på väg. Det behöver också bedrivas ett brett förebyggande arbete mot brott och återfall i brott som involverar många aktörer i samhället. Särskilt viktigt är det med tidiga insatser för att förhindra att barn och unga dras in i kriminalitet. Inte minst kan kommunerna bidra med viktiga insatser inom ramen för exempelvis socialtjänst och skolverksamhet och i arbetet med samhällsplanering och tillsyn. För att den som begår brott ska mötas av en snabb och tydlig reaktion från rättsväsendet pågår en försöksverksamhet i norra med ett snabbförfarande inriktat på enklare brott. För unga kan en snabb reaktion vara särskilt viktig och minska risken för fortsatt brottslighet. Regeringen beslutade om en särskild försöksverksamhet för unga lagöverträdare under . Det är angeläget att unga som utsatts för brott får adekvat stöd. Flera kommuner har särskilda stödcentrum för unga brottsoffer, med samlad kompetens om ungdomar, krisbehandling, brottsofferproblematik och rättsprocessen - ett kvalificerat sätt att uppfylla kommunernas lagstadgade ansvar för brottsoffer. En trygg och säker domstolsmiljö kan antas öka viljan hos brottsoffer att delta i rättegången, vilket är en förutsättning för brottsbekämpning och lagföring. trädde därför flera lagändringar i kraft som syftar till att förhörspersoner ska kunna lämna sina uppgifter utan att känna sig störda, hotade eller utsatta för påtryckningar. Det är viktigt att allmänheten känner förtroende för rättsväsendet och att personer som har uppgifter att lämna också vågar vittna. Trots en rad åtgärder på området bedömer regeringen att det nu finns skäl att överväga vilka ytterligare åtgärder som kan vara relevanta för att förbättra stödet till och skyddet av vittnen och deras anhöriga. Regeringen har därför tillsatt utredningen stärkt rättsprocess och en ökad lagföring, som bland annat kommer att titta på denna fråga. var antalet anmälda personrån högst . Därefter gick anmälningarna ned under . har antalet anmälda personrån emellertid börjat öka. Det är oroande, och därför vidtas åtgärder. När det gäller ungdomsbrotten ska vi inte glömma att vi också ser positiva tendenser. Antalet unga som misstänks och lagförs för brott har minskat . Exempelvis har antalet unga som misstänks för skadegörelse, stöld och misshandel minskat, och andelen unga som själva uppger att de begått stöld och skadegörelse minskar också. För att vända trenden gällande brott som personrån vidtar regeringen således en stor mängd åtgärder för att förebygga och bekämpa brott bland unga. Regeringen anför i budgetpropositionen för utgiftsområde 4 (prop. 2019/20:1 s.66) följande: För att stärka och utveckla verksamheten är det främst mer personal som behövs. Satsningen på innebär att myndigheten till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. Ambitionen är att upprätthålla fördelningen mellan civilanställda och poliser. Den snabba expansionen medför stora utmaningar för . Fler än 20 000 personer behöver rekryteras för att antalet polisanställda ska kunna öka med sammantaget 10 000. Det behövs både fler poliser och fler civila medarbetare. finns det fem lärosäten som bedriver polisutbildning. Sammantaget kan drygt 1 000 nya studenter per termin erbjudas plats. Antalet sökande till utbildningen har stadigt ökat och har 1 710 studenter antagits till utbildningen. Tillgången på rätt kompetens är avgörande för att verksamheten ska kunna utvecklas på rätt sätt. Den satsning som beslutade om i den senaste budgeten gällande högre löner, bättre villkor och en ökad attraktivitet för polisyrket håller på att genomföras. Det förutsätter att har förmåga att både utveckla och behålla befintliga medarbetare och kan attrahera, växa och ta emot nya medarbetare. Därutöver ska myndigheten ha förmåga att omsätta personalförstärkningen till nytta för medborgarna i hela landet. I ordningslagen (1993:1617) finns straffsanktionerade förbud mot att bl.a. inneha och använda pyrotekniska varor utan tillstånd vid vissa idrottsarrangemang, mot att obehörigen beträda spelplanen och mot att kasta in föremål på planen (se prop. 2008/09:78). Lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang har ändrats så att det numera är möjligt att vid straffansvar förbjuda personer att få tillträde till idrottsarrangemang (se prop. 2013/14:68). har också getts möjlighet att föra ett register över personer med tillträdesförbud (se vidare lagen [2015:51] om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och prop. 2013/14:254). Möjligheten till kameraövervakning kan också underlätta för att avslöja och utreda brott som begås inne på arenorna (se prop. 2012/13:115). Vidare har skyldigheten för den som anordnar ett idrottsarrangemang att betala kostnader för polisbevakning tagits bort (se prop. 2013/14:1 s. 552 f.). Även maskeringsförbud vid idrottsevenemang har införts (prop. 2016/17:41, bet. 2016/17:JuU8, rskr. 2016/17:139). har utfärdat särskilda riktlinjer för villkorsgivning i samband med offentliga tillställningar i form av idrottsarrangemang (PM 2016:21). Riktlinjerna styr hur villkor ska tas fram, utformas, beslutas och följas upp när en ansökan eller anmälan om offentlig tillställning i form av ett fotbollsarrangemang kommer in till . Riktlinjerna ska i tillämpliga delar även användas vid handläggning av ansökan eller anmälan av andra typer av idrottsarrangemang. För att tydligare åskådliggöra det synsätt som ska gälla när myndigheten fattar beslut om villkor finns det i riktlinjerna en åtgärdstrappa och en villkorsstege. Genom att tillämpa riktlinjerna är syftet att myndighetens villkorsgivning ska bli mer enhetlig, effektiv, rättssäker och förutsägbar. har också utfärdat ett inriktningsbeslut (, dnr A630.178/2018) om tillämpningen av riktlinje PM 2016:21. Av det framgår det att riktlinjen för villkorsgivning inte följts fullt ut och att det därför följs upp med ett beslut om en nationell inriktning. Enligt inriktningsbeslutet är visionen den att idrottsarrangemang ska vara välkomnande, trygga, säkra och stämningsfulla för alla som besöker arrangemanget. För att uppnå detta strävar myndigheten mot en god samverkan och samarbete med arrangören. avslog i betänkande 2018/19:JuU10 (s. 90 f.) motionsyrkanden som behandlar polisens befogenheter i olika avseenden. Utskottet anförde att polisen måste ha tillräckliga befogenheter att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt kunna utföra sina uppgifter. Utskottet underströk att t.ex. har polisen fått rätten att under vissa omständigheter använda våld och att frihetsberöva människor. Förutsättningarna för dessa befogenheter måste emellertid alltid utformas med hänsyn till bl.a. allmänhetens grundläggande fri- och rättigheter och kraven på rättssäkerhet. Utskottet anförde angående motionsyrkanden om kontroll av drograttfylleri att arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken är mycket angeläget (bet. 2018/19:JuU10 s. 72 f.). Mot bakgrund av vad som framkommit om att det vid kontroller av förare av motordrivna fordon regelmässigt görs dels ett alkoholutandningsprov, dels en bedömning av eventuella symptom på drogpåverkan hos föraren ansåg utskottet dock att det inte fanns tillräckliga skäl att föreslå ett tillkännagivande om slumpmässiga narkotikakontroller i trafiken. Motionsyrkandet avstyrktes därför. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet har tidigare behandlat motioner om möjligheterna till husrannsakan, (bet. 2018/19:JuU10 s. 72 f.). Utskottet hänvisade då till tidigare uttalanden om att befintliga regler om husrannsakan innebär en lämplig avvägning mellan kravet på den enskildes integritet och det allmännas intresse av att utreda brott och avstyrkte motionen. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet behandlade motionsyrkanden om razzior hos missbrukare och anförde då att det inte hade framkommit något som ger anledning att ändra tidigare års bedömning i fråga om förslaget om att öka möjligheterna att göra razzior hos missbrukare (bet. 2018/19:JuU10 s. 72 f.). Utskottet ansåg fortfarande att de befintliga reglerna om husrannsakan och om olika former av omhändertaganden är väl avvägda och avstyrkte således motionen. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). I skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen följande när det gäller tillkännagivandet om polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott (skr. 2019/20:75 s. ställer sig bakom det som utskottet anför om att stärka polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 135). har behov av att stärka och utveckla polisverksamheten. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser som framförallt ska ge myndigheten möjlighet att utöka antalet anställda och därmed höja förmågan och öka effektiviteten i arbetet. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten från tre till fem som kan tillhandahålla polisutbildning. Åtgärderna medför bättre möjligheter för att både stärka och utveckla polisverksamheten, däribland arbetet mot narkotikabrottsligheten. Kompetensförsörjningen inom myndigheten är en viktig fråga för regeringen men det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens utifrån verksamhetens behov. fick därför i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. I syfte att minska tillgången på narkotika i samhället och därmed försvåra missbruk av narkotika gav regeringen i uppdrag att förstärka och utveckla bekämpningen av illegal handel med narkotika, inbegripet narkotikaklassade läkemedel. I uppdraget ingår även att förstärka bekämpningen av illegal produktion av narkotika. Uppdraget ska redovisas till regeringen . En delredovisning ska lämnas . Punkten är inte slutbehandlad. Publicering av bilder på gärningsmän Utskottet behandlade ett motionsyrkande om publicering av bilder på misstänkta gärningsmän (bet. 2018/19:JuU10 s. 90f.). Utskottet – som hänvisade till att publicering på internet av övervakningsbilder på misstänkta gärningsmän regleras i riktlinjer och även varit föremål för uttalanden av JO – fann inte skäl att föreslå att kraven för publicering ska lättas upp. Utskottet avstyrkte därför motionen. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet behandlade även ett motionsyrkande om tillfälliga arrester (bet. 2018/19:Ju10 s. 98). Utskottet anförde att polisen måste ha tillräckliga befogenheter för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt kunna utföra sina uppgifter. Till exempel har polisen fått rätten att under vissa omständigheter använda våld och att frihetsberöva människor. Förutsättningarna för dessa befogenheter måste emellertid alltid utformas med hänsyn tagen till bl.a. allmänhetens grundläggande fri- och rättigheter och krav på rättssäkerhet. Med detta i beaktande gjorde utskottet bedömningen att det nuvarande regelverket för under vilka omständigheter och under vilka former som personer får anhållas är väl avvägt och avstyrkte därför yrkandet om en utökad polisarrest. följde utskottets förslag (rskr. 2018/19:191). Utskottet behandlade också i samma betänkande (bet. 2018/19:JuU10 s. 99) ett yrkande om problem med personer som försvårar räddningsinsatser och på ett kränkande sätt dokumenterar skadade eller döda personer i anslutning till räddningsinsatser. Med hänvisning till bl.a. de möjligheter som finns för polisen att avvisa personer och till att en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång trädde i kraft , fann utskottet emellertid inte tillräcklig anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen i frågan och avstyrkte motionen. Publicering på internet av övervakningsbilder på misstänkta gärningsmän regleras, som framgår, i riktlinjer och har även varit föremål för uttalanden av JO. Utskottet fann inte skäl att föreslå att kraven för publicering lättas upp och avstyrkte därför motionerna. Utskottet har även tidigare behandlat motionsyrkanden om ANPR-kameror, (bet. 2018/19:JuU10 s. 83 f.). Utskottet ansåg att när det gäller om vilka hjälpmedel och fordon polisen mer specifikt ska använda vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och ansåg att detta i första hand var frågor som bör besluta om på egen hand. Utskottet avstyrkte därför de aktuella motionerna. Övervakning av tidigare dömda Utskottet behandlade ett motionsyrkande om övervakning av tidigare dömda (bet. 2018/19:JuU25). Utskottet såg inget skäl för det tillkännagivande som efterfrågades i motionen om en utvidgning av polisens möjlighet till övervakning efter frigivning av tidigare dömda och avstyrkte yrkandet. Utskottet anser att arbetet mot alkohol och narkotika i trafiken är mycket angeläget. När det gäller frågan om polisens möjligheter att slumpmässigt kontrollera förare som är alkoholpåverkade också ska gälla för förare som är påverkade av droger konstaterar utskottet att en utredare fått i uppdrag att bl.a. se över om sållningsprov i fråga om narkotika ska införas. Enligt utskottet bör detta arbete inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:2775 (KD) yrkande 24 och 2019/20:3111 (C). När det gäller sökning efter narkotika i skolor med hjälp av hund konstaterar utskottet att en insats enligt egna riktlinjer måste vara proportionerlig i förhållande till det intresse som den är avsedd att tillgodose. Utskottet anser inte att det framkommit något som ger anledning att ta ett initiativ till förändrad lagstiftning i enlighet med vad som efterfrågas i motion 2019/20:2828 (M) yrkande 48. Som framgår ovan är bättre möjligheter till husrannsakan en del av regeringens 34-punktsprogram, och en utredare ska se över polisens befogenheter att genomföra husrannsakan utanför förundersökningar och lämna förslag som förbättrar polisens möjligheter att söka efter vapen och andra farliga föremål. Mot denna bakgrund saknas det enligt utskottet anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2019/20:3191 (KD) yrkande 30 och 2019/20:3214 (SD) yrkande 1. Utskottet avstyrker därför motionerna. När det gäller frågor om tillfälliga arrester och publicering av bilder på gärningsmän vidhåller utskottet sina tidigare uppfattningar. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:3191 (KD) yrkande 19 respektive 2019/20:3061 (M) yrkande 10 och 2019/20:3065 (M) yrkande 12. Vidare konstaterar utskottet att arbetar aktivt med frågor om att samla in och lagra biometriska uppgifter samt att myndigheten gjort en begäran hos om en översyn av regleringen om insamling, lagring och användning av biometriska uppgifter. Eftersom frågan bereds inom ser utskottet inte anledning för att nu vidta några sådana åtgärder som efterfrågas i motionerna 2019/20:2832 (M) yrkande 17 och 2019/20:3191 (KD) yrkandena 21 och 22. Utskottet avstyrker därför motionerna. Regeringen har som anförts gett en utredare i uppdrag att kartlägga behovet av effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det bör göras författningsändringar, t.ex. när det gäller kamerabevakning, för att effektivisera kontrollen av utlänningars vistelserätt och bekämpningen av brott i sådana områden. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna 2019/20:2016 (L) yrkande 12 om ökade möjligheter att använda sig av automatisk kamerabevakning för att identifiera fordon i gränsnära områden och motion 2019/20:3191 (KD) yrkande 9 om ökad användning ANPR-kameror. Utskottet är inte berett att vidta några sådana åtgärder rörande skottdetektorer som efterfrågas i motionerna 2019/20:33 (KD) och 2019/20:3191 (KD) yrkande 20. När det gäller användningen av civila poliser anser utskottet att är bäst på att avgöra när detta är lämpligt. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3065 (M) yrkande 11. Utskottet vidhåller sin uppfattning när det gäller polisens möjlighet till övervakning efter frigivning av tidigare dömda. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3223 (SD) yrkande 2. När det slutligen gäller frågor om idrottsarrangemang konstaterar utskottet att enligt polisens inriktningsbeslut är visionen den att idrottsarrangemang ska vara välkomnande, trygga, säkra och stämningsfulla för alla som besöker arrangemanget. För att uppnå detta strävar myndigheten mot en god samverkan och samarbete med arrangörer. Utskottet anser bl.a. mot denna bakgrund att det inte framkommit något som ger utskottet anledning att ta några sådana initiativ som efterfrågas i motion 2019/20:796 (MP) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningsinsatser om hetslagstiftningen och om mångfaldsarbete. Jämför reservation 14 (V). I kommittémotion 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att regeringen bör ta initiativ till utbildningsinsatser för anställda om hetslagstiftningens och ordningslagens koppling till allmänhetens säkerhet och de demokratiska grundvärderingarna samt om våldsbejakande gruppers metoder för att sprida sitt antidemokratiska budskap. I kommittémotion 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs att regeringen ska ge i uppdrag att långsiktigt förstärka mångfaldsarbetet och fördjupa den mångkulturella kompetensen hos myndighetens anställda. Med begreppet hatbrott avses främst brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt andra brott där ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Regeringen beslutade om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 49, Ku2016/02629/DISK). Planen innebär att ett samlat grepp tas om arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet som utförs av flera myndigheter, regionala och lokala aktörer samt organisationer inom det civila samhället. Planen utgår från fem särskilt viktiga strategiska områden, däribland mer kunskap, utbildning och forskning samt ett mer aktivt rättsväsende. I regleringsbrevet 2020 för får myndigheten i uppdrag att fortsatt utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. ska redovisa resultatet av vidtagna åtgärder. ska samverka med andra myndigheter och organisationer samt säkerställa en fungerande dialog med grupper som utsätts för denna typ av brott. ska också beakta annat relevant arbete inom aktuellt ämnesområde och analysera hur den kan bidra till att utveckla polisverksamheten (s. 3). har också ett pågående uppdrag om att vidta åtgärder mot rasism, hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Uppdraget ska redovisas (A2019/01796/MRB, Ku2019/01345/MD). redovisade åtgärder som vidtagits för att bekämpa hatbrott, med särskilt fokus på transpersoner och utsatta EU/EES-medborgare. Bland annat har kompetenshöjande åtgärder i form av webbutbildning för demokrati- och hatbrott genomförts och har på uppdrag från tagit fram en fördjupningskurs för polisanställda som arbetar med demokrati- och hatbrott. Den första kursomgången genomfördes och samlade 20 deltagare. Kursen låg kvar i utbildningsplanen . (Åtgärder mot hatbrott, Redovisning av regeringsuppdrag, Polisen dnr A487.486/2018, s. 85). redovisade i årsredovisningen (s. 55) att polisen ska spegla samhället i stort och fokusera extra på att få fler sökande med utländsk bakgrund. I särskilda rekryteringskampanjer ingår att informera om polisens bredd av uppgifter, medarbetarnas bakgrund, att polisen jobbar över hela landet m.m. Det visas också upp den mångfald av bakgrunder som polisens medarbetare har. I den riktade kommunikationen finns i regel en person med utländsk bakgrund, med för att förstärka identifieringen. Särskilda insatser har genomförts i form av riktade annonser i sociala medier i syfte att särskilt nå personer med utländsk bakgrund. Prioritering av deltagande sker också vid olika typer av evenemang som besöks av personer med utländsk bakgrund. Särskild information ges också till samtliga som har kallats till prövning med tips och råd inför prövningen liksom vägledning och information inför de fysiska testerna, då det är ett område där frågor ofta uppkommer. I årsredovisningen (s. 86) redovisade myndigheten att den i rekryteringskampanjerna har fokuserat extra på att få in kvinnliga sökande och sökande med utländsk bakgrund. Utskottet har uttalat sig om kompetens och bemötandefrågor, senast i budgetbetänkandet 2018 (bet. 2017/18:JuU1 s. 113 f.). Utskottet anförde då att det är av central betydelse att företrädare för rättsväsendets olika myndigheter har en hög kompetens inom olika områden för att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra den viktiga uppgiften att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. De personer som kommer i kontakt med rättsväsendets myndigheter ska få ett professionellt och gott bemötande. Utskottet konstaterade att det inom rättsväsendets myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom många olika områden. ansåg utskottet att frågor om kompetens och bemötande även i fortsättningen bör vara prioriterade områden för rättsväsendets myndigheter. Utskottet konstaterar att har uppmärksammat och arbetar med flera av de frågor som motionärerna lyfter fram. Myndigheten har t.ex. fått i uppdrag att fortsätta utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Utskottet anser därför att de inte finns anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motion 2019/20:528 (V) yrkandena 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utrustningslyft och . Jämför reservation 15 (SD). I kommittémotion 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 12 efterfrågas ett utrustningslyft. Enligt motionärerna bör det säkerställas att poliser i yttre tjänst har tillgång till t.ex. förstärkta skyddsvästar, ballistiska hjälmar och kommunikationsradio samt att de utbildas att använda och ges tillgång till förstärkningsvapen. I motion 2019/20:2679 av (M) efterfrågas att , ett meddelandesystem för att nå ut till allmänheten om försvunna barn, införs i . Motionären begär ett starkare och större nätverk för att barn som blivit bortförda ska kunna hittas. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om polisens särskilda hjälpmedel vid våldsanvändning inom polisen (PMFS 2016:8, FAP 933-1).