bet · H701FiU51 · 2020-03-30 00:00:00 — Extra ändringsbudget – Stöd vid korttidsarbete och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Utskottet ställer sig i huvudsak bakom förslagen i propositionen. Propositionen innehåller förslag till åtgärder för att dämpa effekterna i samhället av det nya coronaviruset. Ett av förslagen i propositionen handlar om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Utskottet har sett det som högst angeläget att få de lagändringarna på plats så snabbt som möjligt för att mildra företags likviditetsproblem i den situation som vi nu befinner oss i. beslutade därför om ett lagförslag i form av ett utskottsinitiativ som handlar om att ge anstånd med betalning av skatt i vissa fall. Förslaget i utskottsinitiativet är likalydande med förslaget i den här behandlade propositionen (punkt 6, avsnitt 2.6 och 4) förutom att utskottsinitiativet har ett tidigare ikraftträdande (se bet. 2019/20:FiU53, rskr. 2019/20:194). En konsekvens av att utskottet har gått fram med detta lagförslag för att påskynda ikraftträdandet är att motsvarande lagförslag i propositionen bör avslås av . I propositionen lämnas även förslag om ett nytt system för stöd vid korttidsarbete. Systemet innebär att enskilda arbetsgivare som drabbats av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter som inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas genom andra tillgängliga åtgärder ska kunna få stöd under begränsade perioder. höjs tillfälligt statens andel av kostnaderna för stöd vid korttidsarbete från en tredjedel till tre fjärdedelar, s.k. korttidspermittering. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas för tid fr.o.m. . Utskottet välkomnar regeringens förslag om korttidsarbete men ser behov av några förändringar och förtydliganden i förhållande till propositionen. Det handlar om arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel där utskottet föreslår att undantaget för att ta del av stöd för korttidsarbete slopas tillfälligt. För att underlätta för små familjeföretag föreslår utskottet vidare att också familjemedlemsundantaget slopas tillfälligt. Utskottet vill också förtydliga att lagförslaget i propositionen innebär att t.ex. bemannings- och konsultföretag kan ställas inför efterfrågefall som klart går utöver vad som normalt kan förväntas för en arbetsgivare i denna bransch, och således betraktas som oförutsedda och oundvikliga i lagens mening. När det gäller frågan om aktieutdelningar vill utskottet understryka att en förutsättning för stöd är att arbetsgivaren har allvarliga ekonomiska svårigheter, dvs. att arbetsgivaren i frånvaro av stöd skulle behöva genomföra omfattande uppsägningar. Under sådana förhållanden kan det inte anses försvarligt att arbetsgivare som mottar stöd från det allmänna genomför aktieutdelningar och andra liknande utbetalningar. Utskottet anser att den sammantagna räntan vid anstånd med inbetalning av skatt på är för hög. Detta är problematiskt i synnerhet för många små och medelstora företag som är i kris. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med förslag om att sänka den sammantagna ränta som ska betalas vid anstånd med inbetalning av skatt. Det bör ge regeringen till känna. Propositionen innehåller också förslag om att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, vid extraordinära händelser i fredstid ska kunna meddela särskilda föreskrifter om undantag från bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om sjukpenning och karens, smittbärarpenning och tillfällig föräldrapenning samt handläggning av ärenden. Dessutom föreslår regeringen att den bemyndigas att meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna om arbetsgivarens rätt till ersättning för höga sjuklönekostnader. Därtill lämnas förslag som innebär att arbetstagaren inte längre behöver styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bestämmelserna som innebär att något läkarintyg inte ska behöva lämnas enligt lagen om sjuklön ska dock tillämpas för tid fr.o.m. . Vidare lämnar regeringen i propositionen även förslag om att det ska införas upplysningsbestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer vid extraordinära händelser i fredstid kan meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Beräkningarna av statens kostnader för de åtgärder som föreslås i denna extra ändringsbudget är mycket osäkra. Utskottet kan redan konstatera att kostnaderna för korttidsarbete sannolikt kommer att vara högre än beräkningarna i propositionen. befinner vi oss i ett exceptionellt läge, och det är helt nödvändigt att vidta de åtgärder som krävs för att dämpa effekterna på samhällsekonomin. Utskottet anser att delvis bör bifalla två motionsyrkanden och avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns tre särskilda yttranden. Proposition 2019/20:132 Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset. Fyra yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset 1.Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (SD) 2.Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (V) 3.Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens förslag till ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar och ändrade och nya anslag 2020 Bilaga 3 Regeringens lagförslag Bilaga 4 Utskottets lagförslag Tabell 1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområde och nya anslag 2020 Tabell 2 Ändrad beräkning av inkomster Utskottets förslag till riksdagsbeslut Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset Ändringar i statens budget a) avslår regeringens förslag om godkännande av ändrad beräkning av inkomster , b) godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar nya och ändrade anslag enligt regeringens förslag, c) bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2019/20:132 punkterna 9, 10 och 12 samt avslår proposition 2019/20:132 punkt 11. Lagstiftning som ligger till grund för ändringar i statens budget a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall, b) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om att sänka den sammantagna ränta som ska betalas vid anstånd med inbetalning av skatt, c) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken 2. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön 3. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön 4. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) 5. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 6. lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete med den ändringen att i) uttrycket "1927 §§" i 2 § ska bytas ut mot "19-27 §§", ii) punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 4, 7. lag om ändring i lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Därmed bifaller proposition 2019/20:132 punkterna 1–5 och 8, bifaller delvis proposition 2019/20:132 punkt 7 och motionerna 2019/20:3519 av m.fl. (M) och 2019/20:3520 av m.fl. (KD) yrkande 1 och avslår proposition 2019/20:132 punkt 6 och motion 2019/20:3520 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (C), (V), (M), (KD), (L), (SD), (MP), (S), (S), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2019/20:132 Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset. I propositionen lämnar regeringen förslag om en rad åtgärder för att dämpa effekterna i samhället av spridningen av det nya coronaviruset. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens förslag till ändrad inkomstberäkning, ändrade utgiftsramar och ändrade och nya anslag 2020 finns i bilaga 2. Regeringens lagförslag finns i bilaga 3. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. När det gäller lagförslaget om korttidsarbete har det dock gjorts en ändring i övergångsbestämmelserna som inte har granskats av Lagrådet. Regeringen bedömer att den föreslagna ändringen är författningstekniskt och även i övrigt av en sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Utskottet föreslår vissa ändringar i förhållande till regeringens lagförslag. Utskottets lagförslag finns i bilaga 4. Utskottet bedömer att de aktuella lagändringarna författningstekniskt är av en sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse. Under beredningen har utskottet begärt in upplysningar från . Utskottet har till följd av den korta beredningstiden inte gett andra utskott tillfälle att yttra sig över förslagen. beslutade om ett lagförslag i form av ett utskottsinitiativ som handlar om att ge anstånd med betalning av skatt i vissa fall (se bet. 2019/20:FiU53, rskr. 2019/20:194). Lagförslaget i utskottsinitiativet är likalydande med lagförslaget i den här behandlade propositionen (punkt 6, avsnitt 2.6 och 4) förutom att det förstnämnda har ett tidigare ikraftträdande. Utskottets betänkande bordlades och beslutades av . Lagen träder i kraft . En konsekvens av att utskottet har gått fram med detta lagförslag för att påskynda ikraftträdandet är att utskottet avstyrker propositionen i denna del. I ärendet har utskottet tagit emot ett antal skrivelser. Skäl för ändringar i statens budget och förkortad motionstid Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggs-bestämmelse 9.6.1). Förslag om ändringar i budgeten får dock även lämnas vid andra tillfällen om det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Spridningen av det nya coronaviruset, som orsakar sjukdomen covid-19, medför såväl humanitära som ekonomiska konsekvenser. Det är viktigt att snabbt vidta åtgärder för att stärka bekämpningen av virusutbrottet och dess följdverkningar. Att myndigheter, kommuner och regioner har alla verktyg de behöver är inte bara avgörande för att bekämpa smittan, utan är också centralt för att minska smittans samhällsekonomiska kostnader. Det är vidare av stor betydelse att åtgärder snabbt vidtas för att dämpa effekterna av viruset för företag och samhällsekonomin. Regeringen ansåg mot denna bakgrund att situationen är sådan att det finns särskilda skäl att lämna förslag om ändringar i budgeten och synnerliga skäl för att besluta om förkortad motionstid. Regeringen föreslog därför att skulle förkorta motionstiden . Enligt 9 kap. 13 § riksdagsordningen får , om en proposition måste behandlas skyndsamt, på förslag av regeringen, besluta om kortare motionstid om det finns synnerliga skäl. Propositionen överlämnades till . Vid bordläggningen av propositionen beslutade , i enlighet med regeringens förslag, att förkorta motionstiden . Motionstiden löpte således ut . Propositionen hänvisades av kammaren till finansutskottet . Interna utfrågningar i finansutskottet med anledning av händelseutvecklingen till följd av coronaviruset Mot bakgrund av händelseutvecklingen med anledning av coronaviruset höll finansutskottet interna utfrågningar med generaldirektör , generaldirektör och riksbankschef . Vidare informerades utskottet av och generaldirektör . informerades utskottet av finansminister . Dessutom informerades utskottet av . Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset Utskottets förslag i korthet antar i huvudsak regeringens förslag. Propositionen innehåller förslag till åtgärder för att dämpa effekterna i samhället av det nya coronaviruset. Ett av förslagen i propositionen handlar om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. En konsekvens av att utskottet genom ett utskottsinitiativ har gått fram med ett likalydande lagförslag för att påskynda ikraftträdandet är att motsvarande förslag i propositionen bör avslås av . Utskottet välkomnar regeringens förslag om korttidsarbete men ser behov av några förändringar och förtydliganden i förhållande till propositionen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om att sänka den sammantagna räntan som betalas vid anstånd med inbetalning av skatt. godkänner också ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar nya och ändrade anslag enligt regeringens förslag. Beräkningarna av statens kostnader för de åtgärder som föreslås i denna extra ändringsbudget är dock mycket osäkra. Jämför särskilt yttrande 1 (SD), 2 (V) och 3 (KD). Ändringar i statens budget Ändringarna i statens budget är dels en följd av de lagförslag som lämnas i propositionen och som redovisas nedan, dels en följd av de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och avser att vidta för att stärka bekämpningen av virusutbrottet och dess följdverkningar. Ändringar av statens utgifter Regeringen föreslår att godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag enligt tabell 1 i bilaga 2. Sammanlagt innebär förslaget ökade utgifter med . Ramen för utgiftsområde 3 Skatt tull och exekution föreslås öka med 2020 enligt regeringens förslag. Anslaget 1:1 ökas med till följd av att lagförslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall innebär att får tillkommande kostnader för bl.a. systemstödsutveckling, ärendehantering och informationsinsatser. Ramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas enligt förslaget med . Det är till följd av att anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) utökas med samma summa. Skälet är att MSB har getts i uppdrag att säkerställa att myndigheternas information till allmänheten med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset är samordnad och tydlig samt att det finns effektiva informationskanaler. I uppdraget ingår att skyndsamt utarbeta och sprida ett nationellt informationsmaterial samt att stödja myndigheter och andra aktörer i informationsarbetet. Vidare föreslås ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg öka med . Det handlar främst om att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med . Enligt förslaget ska anslagets ändamål utvidgas till att även omfatta utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset samt för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Anslaget utökas också med till följd av att antalet individer som har rätt till smittbärarpenning antas komma att öka. Vidare föreslås att anslaget 2:1 ökas med och anslaget 8:1 med . Regeringen föreslår också en utökad låneram för med anledning av det pågående virusutbrottet. Förslaget innebär att regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Det är en utökning i förhållande till gällande låneram med . Ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning föreslås öka med sammanlagt . Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med för att täcka ökade kostnader för sjukpenning. Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ökas med till följd av att statens kostnader för sjuklön bedöms öka genom lagförslaget i propositionen som möjliggör föreskrifter om ersättning för sjuklönekostnader. Regeringen föreslår också att anslaget 2:1 ökas med bl.a. mot bakgrund av att ärendevolymerna bedöms öka. Slutligen föreslås ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv öka med . Ett nytt anslag 1:22 Stöd vid korttidsarbete ska enligt regeringens förslag föras upp på statens budget med . Anslaget får användas för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen om stöd vid korttidsarbete. Därutöver föreslår regeringen att anslaget 1:4 ökas med för att myndigheten ska kunna administrera det nya systemet med korttidsarbete. Ändringar av statens inkomster Regeringen föreslår att godkänner den ändrade beräkningen av inkomster som redovisas i tabell 2 i bilaga 2. I tabellen redovisas ändringar i inkomstberäkningen för de inkomsttitlar som påverkas av de förslagen i propositionen. Förslaget om anstånd med inbetalning av skatter och avgifter påverkar framför allt inkomsttitel Anstånd och beräknas minska statens inkomster med 2020. Sammantagna konsekvenser för statens budget Förslagen i propositionen innebär att de anvisade medlen ökar med 2020. Ökningen hänförs i huvudsak till ersättningar för höga sjuklönekostnader , stöd vid korttidsarbete , sjukpenning samt bidrag till folkhälsa och sjukvård . Utgiftsökningarna försämrar statens finansiella sparande och ökar statens lånebehov med motsvarande belopp. Lagförslaget om korttidsarbete beräknas öka statens utgifter med . På inkomstsidan av statens budget lämnas förslag om anstånd med inbetalning av skatter och avgifter som beräknas minska statens inkomster med 2020. beräknas i stället inkomsterna öka med motsvarande belopp. Den sammantagna effekten för statens lånebehov av förslagen i propositionen är en försvagning med 2020, en förstärkning med 2021 och en försvagning med . De förskjutna inbetalningarna av skatter mellan åren påverkar endast statens lånebehov och inte det finansiella sparandet, som beräknas utifrån årets fastställda skatter. Sammantaget beräknas därmed det finansiella sparandet försvagas med 2020 och med till följd av förslagen i propositionen. Anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall Regeringen anser att en tidsbegränsad möjlighet till anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter bör införas. Även mervärdesskatt bör omfattas av möjligheten till anstånd. En motsvande ordning infördes i samband med finanskrisen och 2009 i syfte att motverka negativa effekter för företag som kunde uppkomma som en följd av likviditetsproblem under den krisen. Regeringens förslag innebär att ges möjlighet att bevilja anstånd med inbetalning av dels arbetsgivares sammanlagda skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, dels mervärdesskatt, som gäller redovisningsperioder som infaller januari–. Anståndet får beviljas för högst tre redovisningsperioder för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter respektive mervärdesskatt. För mervärdesskatt som redovisas kvartalsvis får anstånd beviljas för högst en redovisningsperiod. Anståndstiden får bestämmas till längst . Anståndsbeloppet ska betalas senast den förfallodag enligt en viss bestämmelse i skatteförfarandelagen som infaller närmast efter det att anståndstiden upphör. Anståndsavgiften, som beräknas till på beviljat anståndsbelopp, ska tas ut per kalendermånad från och med månaden efter det att anstånd har beviljats till och med den månad då anståndsbeloppet ska betalas. Anståndsavgiften motsvarar tillsammans med en kostnadsränta på en ränta som får dras av . Den sammantagna räntan bedöms utgöra en kreditkostnad som inte understiger en normal marknads-ränta. Genom att en del av kreditkostnaden består av kostnadsränta enligt skatteförfarandelagen, kommer kostnaden att anpassas efter hur ränteläget förändras. Regeringen uppger att den följer frågan om räntans storlek och kan komma att agera för att justera räntan om den nuvarande krisen får ett mer utdraget förlopp. Anståndsavgiften ska betalas senast den dag då anståndsbeloppet senast ska vara inbetalt. Om anståndet har återkallats ska anståndsbeloppet betalas senast den förfallodag enligt en viss bestämmelse i skatteförfarandelagen som infaller närmast efter det att har gått från beslutet om återkallelse. Anståndsavgiften ska då betalas . Sammantaget förväntas de tillfälliga anstånden uppgå till . Förslaget kan emellertid, beroende på hur situationen utvecklas, enligt regeringen omfatta om hela likviditetförstärkningen via skattekontot utnyttjas. Regeringen föreslår att ändringarna ska träda i kraft . Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete Ett permanent och öppet system vid korttidsarbete införs Korttidsarbete innebär att arbetstagare tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Den nuvarande regleringen av stöd vid korttidsarbete trädde i kraft och aktiveras genom att regeringen meddelar föreskrifter (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Syftet med stöd vid korttidsarbete är enligt gällande regelverk att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten i synnerligen djupa lågkonjunkturer. Bakgrunden till införandet av stödet var de erfarenheter som fanns från lågkonjunkturen efter finanskrisen . Stödet syftar till att i mycket allvarliga konjunkturella situationer bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan. Enligt gällande regler får stöd endast lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående. För att ge rätt till preliminärt stöd ska en arbetstagares arbetstidsminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till 20, av ordinarie arbetstid. Löneminskningen ska uppgå till av ordinarie lön om arbetstidsminskningen är , till om arbetstidsminskningen är och till om arbetstidsminskningen är . Nuvarande regler innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. Den nu gällande lagstiftningen har inte tillämpats. System för stöd vid korttidsarbete förekommer i majoriteten av EU:s medlemsländer och även i flera länder inom , bl.a. , och . Samtliga jämförelseländer har permanenta och öppna system för stöd vid korttidsarbete. Detta innebär att systemen alltid är öppna för ansökningar från arbetsgivare. Endast har ett stöd som enbart kan tas i anspråk efter aktivering av regeringen. En aktivering förutsätter dessutom ett särskilt svårt allmänt konjunkturläge, vilket kan antas inträffa mycket sällan. Regeringen bedömer att det svenska systemet för stöd vid korttidsarbete bör bli mer konkurrenskraftigt så att svenska företag kan konkurrera på samma villkor som företag i viktiga konkurrentländer. Regeringen föreslår därför att det införs ett nytt system för stöd vid korttidsarbete. Stöd enligt det nya systemet ska kunna lämnas till arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. Systemet utgör ett komplement till det befintliga systemet som innebär att arbetsgivare bara kan ansöka om stöd när det allmänna konjunkturläget är mycket dåligt och efter aktivering från regeringen. Det nya systemet bör enligt regeringen utvärderas när det har varit i kraft . Enligt regeringens förslag får godkännande för stöd bara lämnas om arbetsgivarens ekonomiska svårigheter är tillfälliga och allvarliga, har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll och inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Arbetsgivaren ska också ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska arbetskraftskostnaderna. En utgångspunkt bör vara att snabba, dramatiska och osannolika händelseförlopp innebär lägre krav på arbetsgivarens anpassning till ändrade förutsättningar. Stöd får inte lämnas till arbetsgivare som för ansökan är skyldiga att upprätta kontrollbalansräkning, är föremål för företagsrekonstruktion eller är på obestånd. Stödperioden begränsas till sex kalendermånader med möjlighet till förlängning i ytterligare tre kalendermånader. En karensperiod om 24 kalendermånader ska gälla för stödet. Den sammanlagda tid som stöd kan lämnas begränsas på så sätt att den inte får överstiga 24 kalendermånader om 36 kalendermånader. Som huvudregel ska gälla att tillämpningen av korttidsarbete har stöd i centrala och lokala kollektivavtal.