bet · H701FiU23 · 2020-04-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2019. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning och godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att ska leverera in till statens budget. Pengarna ska betalas in senast efter beslut. Framställning 2019/20:RB1 Årsredovisning för riksbank 2019. Framställning 2019/20:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. Redogörelse /20:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2019. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sammanfattning av årsredovisning 2019 Sammanfattning av Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition och fullmäktiges verksamhet Sammanfattning av redogörelse om årsredovisningen Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2019/20:RB1 Framställning 2019/20:RB2 Bilaga 2 Balans och resultaträkning 2019 Tabell 1 resultat 2015–2019 Tabell 2 balansräkning 2019 och 2018 Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Tabell 5 Återstående utlånings- och växelåtagande mot IMF Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2019 lägger redogörelse /20:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för fullmäktige i Rikbanken beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen ansvarsfrihet för förvaltningen av . d) resultat- och balansräkning 2019 fastställer resultat- och balansräkning för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2019/20:RB1. e) Disposition av vinst beslutar att vinst på ska fördelas så att levereras in till statens budget enligt vinstdelningsprincipen, förs till och förs till samt att pengarna ska levereras in till statens budget senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2019/20:RB2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (C), (M), (SD), (S), (KD), (MP), i (M), (S), Serkan Köse (S), (V) och (S). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , och riksbanksfullmäktige. Fullmäktige ska lämna förslag till disposition av vinst till och . ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin redovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur vinst för ska disponeras. Utskottets underlag för beredningen är Årsredovisning för riksbank 2019 (2019/20:RB1), Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera (2019/20:RB2) och redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2019 (2019/20:RR2). Inga motioner har lämnats med anledning av RB1, RB2 eller RR2. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2019. fastställer resultat- och balansräkning . godkänner också riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statens budget, och att pengarna ska betalas in senast efter beslut. Sammanfattning av årsredovisning 2019 • Direktionen höll sex penningpolitiska möten där den beslutade om reporäntan och andra penningpolitiska åtgärder. • I likhet med den globala ekonomiska utvecklingen mattades den svenska konjunkturen av av god tillväxt. BNP bedöms ha ökat . Den inhemska efterfrågan dämpades, och bostadsbyggandet minskade som arbetslösheten steg något. • Inflationen mätt enligt KPIF, dvs. konsumentprisindex (KPI) med fast ränta, som legat nära inflationsmålet på , sjönk när uppgången i energipriserna dämpades. Inflationsförväntningarna sjönk något , men förväntningarna låg fortfarande nära inflationsmålet. I genomsnitt hamnade KPIF-inflationen på , dvs. något under inflationsmålet. • beslutade direktionen att höja reporäntan till –0,i ljuset av den relativt goda ekonomiska utvecklingen och att inflationen låg nära inflationsmålet. gjordes bedömningen att penningpolitiken skulle vara expansiv även och att räntan endast skulle höjas i små steg. Till följd av en svagare ekonomisk utveckling under inledningen av 2019 justerade direktionen ned sin prognos över reporäntans utveckling . Direktionens prognoser indikerade då att nästa höjning av reporäntan skulle komma eller början av 2020 och att räntan därefter skulle höjas i en långsammare takt jämfört med tidigare bedömningar. När osäkerheten om den globala ekonomiska utvecklingen ökade justerade direktionen ned prognosen över reporäntans utveckling ytterligare men höll fast vid att nästa höjning skulle komma eller början 2020. höjde direktionen reporäntan till . • avslutade sina nettoköp av svenska statsobligationer , men fortsatte att återinvestera förfall och kupongbetalningar och halva 2019. bedömde direktionen att penningpolitiken behövde fortsätta att vara expansiv för att inflationen skulle stabiliseras runt inflationsmålet. Direktionen beslutade därför att köpa ytterligare statsobligationer för . • införde ett mer förenklat räntestyrningssystem med början . • genomförde fördjupade studier och analyser av bl.a. kronans utveckling och den svenska ekonomins beroende av omvärlden, förutsättningarna för stabiliseringspolitiken i en värld med lågt ränteläge och effekterna på svensk ekonomi av bl.a. demografiska obalanser i form av en allt större andel äldre och stora migrationsflöden. • bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade bra. Den största risken i det finansiella systemet var enligt banken den höga och stigande skuldsättning bland hushållen. I likhet med tidigare rekommenderade banken flera åtgärder för att hantera skuldsättningen, bl.a. inom bostads- och skattepolitiken. När det gällde det svenska banksystemet konstaterade att sårbarheten ökat bl.a. till följd av bankernas stora exponeringar mot fastighetsmarknaden. Den finansiella infrastrukturen fungerade enligt överlag bra , men banken bedömde att det fanns risker som måste hanteras. • Arbetet med det s.k. e-kronaprojektet fortsatte , bl.a. genom arbetet med att utveckla en e-kronapilot, dvs. att ta fram en teknisk lösning för en e-krona. • inleddes förhandlingar med () om att få använda ECB:s plattform för omedelbara betalningar, TIPS () för avveckling av svenska kronor. • verksamhet gav en redovisad vinst på , en uppgång med jämfört med . • Omslutningen av balansräkning minskade med till bl.a. till följd av att återbetalade en del av de valutalån man tidigare lånat via för att förstärka valutareserven. • Värdet av guld- och valutareserven minskade med till , även det till följd av att man bl.a. återbetalade valutalån. direktion bestod av (riksbankschef), (förste vice riksbankschef) fram till , samt vice riksbankscheferna (från ), , Per , och (förste vice riksbankschef från ). verksamhet gav en redovisad vinst före bokslutsdispositioner på , vilket är högre än resultatet . Det redovisade resultatet visar det realiserade resultatet av ränte- och valutautvecklingen, bankens handel med värdepapper samt kostnaderna för personal, administration och avskrivningar. Den stora skillnaden mot 2018 förklaras av en svagare krona och fallande internationella räntor. Som framgår av tabell 1 gav innehav av och handel med räntebärande värdepapper ett resultat på (ränteintäkter minus räntekostnader plus nettot av realiserade kursförluster och kursvinster och nedskrivningar av orealiserade kursförluster, benämnt Priseffekt i tabell 1). Kronan försvagades mot bl.a. euron och dollarn, vilket gav en positiv valutaeffekt på resultatet på (benämnt Valutakurseffekt i tabell 1, ju svagare krona, desto högre värde på valutareserven i kronor räknat). Posten övriga kostnader/intäkter i tabellen innehåller framför allt personal- och administrationskostnader och övriga mindre intäkter i verksamheten. Personal- och administrationskostnaderna uppgick till , nästan högre än . Tabell 1 resultat 2015–2019 ¹ Summan av realiserade kursförluster och kursvinster och orealiserade kursförluster. Omslutningen av balansräkning har ökat kraftigt , bl.a. till följd av att via lånat i utländsk valuta för att förstärka valutareserven och att köpt svenska statsobligationer för för att öka tillgången på pengar i ekonomin och pressa upp inflationen mot inflationsmålet. Som framgår av tabell 2 minskade dock balansomslutningen från i slutet till , bl.a. på grund av att betalade tillbaka motsvarande av de valutalån man tidigare lånat via för att förstärka valutareserven. Enligt banken hade behovet av valutareserv minskat något till följd av bl.a. Nordeas byte av hemvist till och en ökad tillgång till valuta i de svenska bankerna. En stor del av tillgångar utgörs av guld- och valutareserven som sammanlagt uppgick till 518 miljarder . Jämfört med 2018 är det en minskning med som beror på återbetalningen av valutalån på motsvarande . ökade värdet på innehav av utländska värdepapper i kronor räknat till följd av att kronan försvagades mot flertalet av de valutor som reserven var placerad i. Syftet med valutareserven är bl.a. att snabbt ska kunna ge tillfälliga likviditetsstöd i utländsk valuta till svenska banker, att ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot () och att ska kunna intervenera på valutamarknaden. För att banken med kort varsel ska kunna ge t.ex. likviditetsstöd är reserven placerad i tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel och i valutor som kan bli aktuella vid ett eventuellt stöd. beslutade direktionen om en ny finansiell risk- och investeringspolicy för valutareserven. Policyn innebär bl.a. en ökning av andelen tillgångar i dollar, investeringar i danska och norska kronor, en ökad räntekänslighet i valutareserven och en ökad hänsyn till hållbarhet i valet av tillgångar, främst i form av tillgångarnas klimatavtryck. sålde obligationer utgivna av vissa australiska delstater och kanadensiska provinser och placerade pengarna i stället i obligationer utgivna av andra delstater och provinser med lägre växthusgasintensitet. uppgick tillgångarna i dollar och euro till av valutareserven. var tillgångarna i dollar och euro . Värdet av guldet i reserven uppgick till (125,). Det är en uppgång med 11,5 miljarder jämfört med . Uppgången förklaras av att guldpriset i dollar steg med som kronan försvagades mot dollarn med , vilket sammantaget gav en avkastning i svenska kronor på . sålde inget guld . Tabell 2 balansräkning 2019 och 2018 Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Valutaskulder (till ) Skulder till centralbanker och internationella organisationer Övriga skulder och avsättningar Summa skulder och eget kapital Nära hälften av guldreserven förvaras i , nära världens största kommersiella guldmarknad. Övriga delar av reserven förvaras i , Federal Reserve, och i . Den största skuldposten i balansräkningen är de penningpolitiska skulderna eller transaktionerna. De svarade för av balansomslutningen och består av inlåning från bankerna via riksbankscertifikat och s.k. finjusterade transaktioner (de finjusterade transaktionerna ersattes av en s.k. inlåningsfacilitet i samband med att förenklade räntestyrningssystemet). har köpt statsobligationer av bankerna för att öka likviditeten i ekonomin. Det har skapat en överskottslikviditet i banksystemet som suger in genom riksbankscertifikat och inlåningsfaciliteten. Inlåningen ersätts till reporäntan. Den penningpolitiska skulden till bankerna uppgick till , vilket är minskning med jämfört med . Minskningen förklaras bl.a. av att två statsobligationer i obligationsportfölj förföll . hålls skulden uppe genom direktionens beslut att köpa statsobligationer för ytterligare , vilket motsvarar hälften av de betalningar för förfall och kupongräntor som får in . Eftersom reporäntan var negativ (–0,) gav inlåningen från banksystemet ränteintäkter till på (redovisas under resultaträkningen). Den näst största posten på skuldsidan är de lån i utländsk valuta som lånade upp via för att förstärka valutareserven. Värdet av lånen uppgick till , vilket är minskning med 62 miljarder jämfört med . Minskningen förklaras av att återbetalat lån motsvarande som värdet på skulden i kronor räknat ökat eftersom kronan försvagats mot både dollarn och euron. räntekostnad för riksgäldslånen uppgick till (redovisas under resultaträkningen). Sedlar och mynt (sedelmängden) Den utestående sedelmängden ökade något , från till . Sedelmängden nådde en topp 2007 men minskade sedan trendmässigt för att öka lite under både 2018 och 2019. Sedelmängdens andel av balansomslutningen har minskat från 2019, vilket till viss del beror på att sedelmängden sjunkit men framför allt på att balansomslutning ökat med . Uppgången berodde på att mängden 500-kronorssedlar ökade. Eget kapital och värderegleringskonto Det egna kapitalet utgörs av en grundfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ) och reserver. Reserverna består av en reservfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ), en dispositionsfond och en resultatutjämningsfond. Som framgår av tabell 3 uppgick reserverna till sammanlagt , vilket är en minskning med jämfört med . Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Förändringar av reserverna mellan åren förklaras av hur resultat disponeras, i det här fallet hur resultatet har disponerats. Vinsten uppgick till . Utifrån principerna för vinstdispositionen och fullmäktiges förslag beslutade att skulle levereras in till statens budget, att 1 306 miljoner skulle föras till dispositionsfonden och att skulle föras från resultatutjämningsfonden. På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster, t.ex. skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde för ett värdepapper eller valutainnehav. Vid slutet av uppgick värdet på kontot till , en ökning med jämfört med . Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Som framgår av tabell 4 kan förändringar på kontot delas upp i priseffekt (orealiserade kursförändringar på värdepapper), valutaeffekt och guldvärdeeffekt. Ökningen berodde på orealiserade kursvinster på inhemska och utländska värdepapper och orealiserade vinster på guldinnehavet. Priseffekten på innehavet av svenska värdepapper uppgick till . Det egna kapitalet inklusive värderegleringskontot och årets vinst uppgick till , en ökning med jämfört med . Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och olika avtal om in- och utlåning som inte räknas in i balansräkningen men som redovisas i en not i anslutning till balansräkningen (not 40 ”inom linjen förda poster”). De största åtagandena utanför balansräkningen är bankens åtaganden gentemot (). Åtagandena gentemot IMF som inte redovisas i balansräkningen redovisas i tabell 5. Som framgår av tabellen uppgick de till , en ökning med jämfört med . Åtagandet Särskilda dragningsrätter (SDR) förklaras av att enligt är skyldig att vid begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. I åtagandet ingår också att tillsammans med ett tiotal andra länder är s.k. market maker i SDR. Innebörden av det är att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på 50–av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Nettotilldelningen uppgick vid utgången av 2019 till nästan . Åtagandet betyder att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära att växlar landets SDR mot dollar eller euro (inom de angivna gränserna, mellan ca 15 till ). Tabell 5 Återstående utlånings- och växelåtagande mot IMF Åtagandet Insatskapital i tabellen förklaras av att enligt IMF-stadgarna har skyldighet att vid anmodan växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till . Åtagandena gentemot IMF:s lånearrangemang New Arrangement to Borrow (NAB) innebär att är skyldig att låna ut högst 2 256 miljoner SDR till IMF, vilket motsvarade ca . utlåning via NAB uppgick till . Det återstående åtagandet uppgår därmed till , vilket framgår av tabellen. Bilaterala kreditavtal avser det avtal om en kredit till IMF på ca 7,4 miljarder SDR (ca ) som efter godkännande tecknade med IMF . För att IMF ska få utnyttja kreditavtalet krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 miljarder SDR och att de långivare som tillsammans håller av de utlovade låneresurserna godkänner att avtalen aktiveras. Avtalet gäller som längst till . avser det avtal om en kredit till IMF på högst 500 miljoner SDR (ca ) som efter godkännande tecknade med IMF för vidareutlåning till s.k. låginkomstländer via IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). Sammanfattning av Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition och fullmäktiges verksamhet • Fullmäktige sammanträdde vid tolv tillfällen . fattades beslut per capsulam. Fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete genom att delta vid direktionens sammanträden och en del andra informella möten. • Vid sammanträdet beslutade fullmäktige att förlänga mandat som vice riksbankschef fr.o.m. . Vid sammanträdet beslutade fullmäktige att entlediga från hennes anställning som direktionsledamot eftersom hon utsetts till en av ECB:s representanter i . Vid sammanträdet beslutade fullmäktige att utse till vice riksbankschef med en mandatperiod fr.o.m. . utsågs till förste vice riksbankschef fr.o.m. . Fullmäktige har också beslutat om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tagit ställning till deras sidouppdrag. • samrådde direktionen med fullmäktige om två framställningar till – statens roll på betalningsmarknaden och statistik över hushållens tillgångar och skulder. • Direktionen har normalt deltagit i fullmäktiges sammanträden och informerat om bl.a. den aktuella penningpolitiken, arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet, riksbanksutredningen, ECB:s betalningsplattform TIPS och förändringarna i räntestyrningssystemet. Fullmäktige har också informerats om budget och verksamhetsplaner, uppföljning av finansiella och operativa risker samt resultatet i kapitalförvaltningen. • Fullmäktige har granskat verksamhet genom sin revisionsfunktion. Revisionsuppdraget genomfördes av fram till . Efter upphandling övertog KPMG uppdraget . Fullmäktige bestod av följande ledamöter: (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , ClasGöran , (fr.o.m. ), och . Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår att levereras in till statens budget. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst av det genomsnittliga justerade resultatet Prisvinst bokförd i balansräkningen av det genomsnittliga justerade resultatet Årets justerade resultat minskat med genomsnittligt resultat Inleverans till statens budget Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeseffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeseffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. Detta ger följande beräkning: verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurseffekter och guldvärderingseffekter räknas bort. redovisas endast valutakursvinster på , någon guldvärderingseffekt redovisas inte eftersom inte sålt något guld (se not 31 RB1). Det ger ett resultat på (– ). Vidare läggs till underlaget en orealiserad prisvinst på värdepapper om (se not 26 RB1). Det ger ett underlag för inleverans och vinstdisposition på (+ ). När sedan läggs till de senaste fyra årens resultat efter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligt resultat på . Enligt fullmäktiges förslag ska av det resultatet, motsvarande (avrundat till jämt 100-tal ), levereras in till statens budget. Sammanfattning av redogörelse om årsredovisningen Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen . uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Utifrån genomförda revisionsåtgärder tillstyrker att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . I enlighet med kraven i riksbankslagen har lämnat ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. Enligt har det i revisionen inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt riksbankslagen. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av 2019. Utskottet har inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker därför, i likhet med i sin redogörelse av revisionsberättelsen, att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av . Utskottet tillstyrker också, även det i likhet med , att resultat- och balansräkning fastställs. Resultat- och balansräkningen redovisas i bilaga 2. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning att ska leverera in av vinst till statens budget. Enligt framställningen följer förslaget de principer för vinstutdelning som fullmäktige beslutade om 1988, inklusive de justeringar av principen som gjorts . Principen innebär att av de senaste fem årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeseffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statens budget. Av framställningen framgår att även har granskat fullmäktiges vinstdispositionsförslag i samband med granskningen av årsredovisning. har inte noterat några avvikelser från vinstdelningsprincipen. Utskottet tillstyrker därför riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition av resultat. Enligt riksbankslagen får ledamöter av riksbanksfullmäktige inte vara statsråd, ledamot av direktion, ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn eller inneha en annan anställning eller ett annat uppdrag som gör dem olämpliga för uppdraget som fullmäktige. Om en ledamot tar en sådan anställning eller ett sådant uppdrag som kan strida mot bestämmelserna ska på förslag av finansutskottet entlediga ledamoten från uppdraget i fullmäktige. Utskottet går igenom fullmäktigeledamöternas sidouppdrag under varje mandatperiod. Utskottet har den här gången granskat de ordinarie ledamöter och suppleanter som satt i fullmäktige . Granskningen visar, enligt utskottet, att det inte finns några frågetecken kring ledamöternas anställningar och uppdrag. Uppdragen och anställningarna ligger inom ramen för vad som enligt riksbankslagen kan anses vara tillåtet. penningpolitik granskas av utskottet i ett särskilt betänkande (2019/20:FiU24). Förteckning över behandlade förslag Framställning 2019/20:RB1 Framställning 2019/20:RB1 Årsredovisning för riksbank 2019: