bet · H801TU3 · 2020-12-28 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma med förslag som gör det möjligt att anlägga friliggande cykelvägar utan krav på direkt anslutning till vägar avsedda för motortrafik. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. I en reservation (S, C, L) föreslås att inte gör något tillkännagivande om markåtkomst och cykelvägar. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. mål, infrastrukturåtgärder för ökad cykling samt ändrade regler för cykling och andra insatser för ökad trafiksäkerhet. Motionsyrkandena avstyrks bl.a. med hänvisning till den nationella cykelstrategi som regeringen har presenterat samt de regelöversyner och regeländringar som har genomförts. I betänkandet framhåller utskottet bl.a. att det är viktigt att trafikreglerna är utformade så att de underlättar en ökad cykling och att infrastrukturen för cykling utformas både trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan. I ärendet finns totalt 20 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L). Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kombinerade resor med cykel Utbildning och insatser bland barn och vuxna Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister 1.Mål för cykling, punkt 1 (V) 2.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (M) 3.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (SD) 4.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (C, L) 5.Infrastruktur för cykling, punkt 2 (V) 6.Översyn av väglagen, punkt 3 (S, C, L) 7.Kombinerade resor med cykel, punkt 4 (SD) 8.Kombinerade resor med cykel, punkt 4 (V) 9.Kombinerade resor med cykel, punkt 4 (L) 10.Utbildning och insatser bland barn och vuxna, punkt 5 (SD, KD) 11.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 6 (M) 12.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 6 (SD) 13.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 6 (C) 14.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 6 (V) 15.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 6 (KD) 16.Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister, punkt 7 (KD, L) 17.Cykelhjälm, punkt 8 (SD) 18.Mobilanvändning på cykel, punkt 9 (SD) 19.Färgsättning av cykelbanor, punkt 10 (M, SD) 20.Elsparkcyklar, punkt 11 (M, SD, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2020/21:785 av och (båda C) yrkande 2 och 2020/21:2694 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2020/21:160 av Per Lodenius (C), 2020/21:172 av (L) yrkandena 1, 2 och 6, 2020/21:320 av (C) yrkandena 1 och 3, 2020/21:785 av och (båda C) yrkandena 1, 3, 5, 6, 8 och 11, 2020/21:860 av (S), 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 15, 2020/21:1498 av (L) yrkandena 1, 2 och 6, 2020/21:1951 av (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2020/21:2694 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4, 7 och 8, 2020/21:2937 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 13, 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2020/21:3466 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C, L) Reservation 5 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att anlägga friliggande cykelvägar utan krav på direkt anslutning till vägar avsedda för motortrafik, och detta tillkännager för regeringen. 2020/21:785 av och (båda C) yrkande 7, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 14, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2020/21:3466 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2020/21:2694 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 6 (S, C, L) Kombinerade resor med cykel 2020/21:785 av och (båda C) yrkandena 4, 14 och 15, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 18, 2020/21:1952 av (M), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 34 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) Utbildning och insatser bland barn och vuxna 2020/21:785 av och (båda C) yrkande 12, 2020/21:881 av (S), 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 57. Reservation 10 (SD, KD) Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling 2020/21:172 av (L) yrkandena 4 och 7, 2020/21:320 av (C) yrkandena 2 och 5, 2020/21:402 av (SD), 2020/21:403 av (SD), 2020/21:785 av och (båda C) yrkandena 9 och 10.1, 2020/21:1313 av m.fl. (V) yrkande 17, 2020/21:1498 av (L) yrkandena 4 och 7, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2020/21:2694 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 11, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 56, 2020/21:3172 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2020/21:3466 av m.fl. (M) yrkandena 6–8. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister 2020/21:172 av (L) yrkande 5, 2020/21:1498 av (L) yrkande 5, 2020/21:2694 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2020/21:2805 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2020/21:2809 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 16 (KD, L) 2020/21:1582 av m.fl. (S) och 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 17 (SD) 2020/21:1751 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 32. Reservation 18 (SD) 2020/21:320 av (C) yrkande 4, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 33 och 2020/21:3466 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 19 (M, SD) 2020/21:785 av och (båda C) yrkande 16, 2020/21:2218 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2020/21:2933 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2020/21:3200 av och Kopparklint (båda M), 2020/21:3235 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2020/21:3466 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 20 (M, SD, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (C), (KD), (S), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 88 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Vid utskottssammanträdet informerade om arbetet med markåtkomst och cykelvägar. I sammanhanget kan nämnas att utskottet under även avser att behandla frågor som i vissa delar berör cykling i betänkandena Infrastrukturfrågor och Trafiksäkerhet. Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. Frågan om cykeln som transportmedel behandlades länge i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå fick 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivsutveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt, som trafikutskottet behandlade (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2). Mål och inriktning för cykeltrafiken godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt propositionen ska förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykel goda alternativ. Kombinerade resor med gång eller cykel och kollektivtrafik bör förbättras. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. lämnade sitt betänkande Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (SOU 2012:70). Den särskilda utredaren konstaterade bl.a. att cyklingens intressen i huvudsak kan tillgodoses inom ramen för gällande lagstiftning och planeringsprocesser och att det inte främst är regeländringar som krävs utan incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Utredaren menade att det behövs ytterligare ekonomiska satsningar på cykling och en ökad politisk prioritering av cyklingsfrågan nationellt, regionalt och lokalt. Utredaren underströk att ökad tillgänglighet och framkomlighet och ökad säkerhet och trygghet för cyklister är avgörande för att öka cyklingen. Utredaren menade att för detta krävs det att cykling ses som ett eget transportsätt inom trafikslaget väg men att det liksom övriga transportsätt hanteras utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller trafikregler av betydelse för cykling konstaterade utredaren att de flesta problemen inte har sin grund i reglerna i sig och därför löses bättre genom åtgärder i trafikmiljön. När det gäller cykelparkeringar framhöll utredaren att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder borde påbörjas. Utredaren menade även att det behövde tas fram utvecklingsplaner för driftsinsatser och att ansvaret för varje objekt behövde fastställas. Mot bakgrund av förslag beslutade regeringen om flera förordningsändringar för att förbättra förutsättningarna för cykling, och dessa trädde i kraft . Regeringen presenterade en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. I förordet till strategin anges att den nationella cykelstrategin är den första i sitt slag och har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Vidare anges att strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. I förordet anges vidare att det fortsatta arbetet och förverkligandet av strategin utgår från dagens ansvarsfördelning och att det därför är beroende av berörda aktörers vilja och förmåga att bidra. De verktyg som regeringen främst har till sitt förfogande i strategin är regler, anslag, myndighetsstyrning samt forskning och utveckling. Strategin innehåller beskrivningar av nuläge och utmaningar samt prioriterade insatsområden som är särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling. Strategin lyfter fram följande fem insatsområden: – Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. – Öka fokus på grupper av cyklister. – Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. – Främja en säker cykeltrafik. – Utveckla statistik och forskning. I strategin framhåller regeringen vikten av att följa upp såväl den fortsatta utvecklingen inom cyklandet som det arbete som genomförs för ökad och säker cykling. Regeringen anger även att den avser att vidta åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin. Översyn av regler med betydelse för cykling Parallellt med regeringens arbete med en nationell cykelstrategi gjordes en översyn av regler med betydelse för cykling. Övervägandena presenterades i departementspromemorian Cykelregler (N2017/03102/TIF). I promemorian konstateras att ett ökat resande och ökade transporter med cykel är viktiga faktorer för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. Förutsättningarna för att välja cykeln som transportsätt ska förbättras som tillförlitligheten, tryggheten och bekvämligheten för cyklisterna ökas. I promemorian framhålls vikten av att det finns en god infrastruktur att cykla på och att trafikmiljön bör planeras och utformas på ett sådant sätt att trafikanter naturligt uppträder på det sätt som är avsett. För detta krävs att trafikmiljön stöder de trafikregler som finns. I promemorian konstateras vidare att trafikanter inte är någon enhetlig grupp och att det finns en mängd olika skäl till att man befinner sig i trafiken, något som i sin tur innebär att det är en mängd olika intressen som ska samsas och att det ständigt uppstår nya situationer i trafiken. Promemorian om cykelregler togs fram mot bakgrund av de två tillkännagivanden som hade riktat till regeringen i syfte att främja cykling (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). I promemorian understryks att det är viktigt att stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar, särskilt inom kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik. Vidare framhålls att åtgärder inom cykeltrafik kan bidra till att nå flera samhällsmål, såsom att minska resandets miljöpåverkan, minska trängseln i tätorter och bidra till en bättre folkhälsa. Utifrån översynen har ett antal regeländringar därefter genomförts som avser följande: – vägmarkering för cykelbox – förenklad markering av cykelpassage och cykelöverfart – lokaliseringsmärken för gång- och cykelhänvisning – gående på gång- och cykelbana – markering av övergångsställe på cykelbana. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mål för cykling. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens nationella cykelstrategi och det nya etappmålet i miljömålssystemet om ökad andel persontransporter med bl.a. cykel. Utskottet bedömer att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen och understryker även vikten av att följa upp målen. Jämför reservation 1 (V). har beslutat om det övergripande transportpolitiska målet, liksom om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Enligt en av regeringens preciseringar för funktionsmålet ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. I motion 2020/21:785 yrkande 2 framför och (båda C) att det bör sättas ett dubbleringsmål till 2030 för antalet resor med cykel. Motionärerna konstaterar att saknar ett nationellt mål för cykelanvändningen medan flera andra länder har ett sådant. Dubbleringsmålet bör antingen avse antalet resor med cykel eller antalet cyklister som använder cykeln. I motion 2020/21:2694 yrkande 1 framhåller m.fl. (MP) behovet av nationella mål för ökat cyklande. Motionärerna uppmärksammar att det fortfarande saknas konkreta målsättningar för ökat cyklande. I den nationella cykelstrategin anges att andelen som cyklar ska öka, och det finns olika nationella målsättningar som har bäring på cykeltrafiken, men för att åtgärder och resurser ska kunna inriktas på att öka cykeltrafiken behövs det enligt motionärerna konkreta nationella mål för hur mycket cykeltrafiken ska öka. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen presenterade en nationell cykelstrategi med det uttalade syftet att främja en ökad och säker cykling. I den nationella cykelstrategin pekar regeringen på ett antal politiska mål med betydelse för en ökad och säker cykling. Regeringen pekar bl.a. på det övergripande målet för transportpolitiken som har beslutat om och att därutöver har beslutat om ett funktionsmål och ett hänsynsmål. De båda målen har konkretiserats av regeringen i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden, och en av preciseringarna för funktionsmålet är att förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Utskottet vill vidare påminna om att Trafikanalys fick ett uppdrag i vilket det bl.a. ingick att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling på nationell nivå, att analysera bl.a. fördelar och nackdelar med att sätta mål för ökad cykling samt att redogöra för vilka konsekvenserna skulle bli om de mätmetoder, främjandeåtgärder och mål som Trafikanalys rekommenderar fastställs. presenterade Trafikanalys sitt svar på uppdraget där myndigheten bl.a. pekar på att en ökad och säker cykling kan bidra till många viktiga samhällsmål som bl.a. folkhälsa, miljö, tillgänglighet och sysselsättning samt att det på regional och nivå förekommer målsättningar som anknyter till alla de nationella mål som cykling har potential att bidra till (rapport 2018:1). Trafikanalys framhåller att en ökad cykling inte är ett mål i sin egen rätt utan ett instrument eller medel för att nå andra mål. I utformningen av politik och åtgärder för att uppnå en ökad cykling måste det alltid vara de verkliga, i sig eftersträvansvärda, målen som sätts i fokus. Trafikanalys menar att den dagliga cyklingen i tätorter är den cykling som har störst potential att bidra till många andra mål, och att om ett etappmål för ökad cykling ska fastställas är det lämpligt att målet tar sikte på den delen av cyklingen. Mot denna bakgrund föreslår Trafikanalys ett möjligt nationellt mål om ökad cykling som framhåller att den ökade cyklingen ska bidra till andra målsättningar, och att detta mål kompletteras med ett särskilt etappmål som gäller ökad cykling i tätorter. Utskottet vill även framhålla att regeringen beslutade om ett nytt etappmål i miljömålssystemet inriktat på att begränsa utsläpp från vägtrafik i större tätorter. Målet är att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik. Regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att följa upp det beslutade etappmålet och att utifrån de skilda förutsättningar som råder i kommunerna, t.ex. befolkningsmängd eller befolkningstäthet, föreslå indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningar. Trafikanalys redovisade uppdraget (rapport 2019:7). I rapporten bedömer Trafikanalys att det finns anledning att föreslå fyra indikativa målnivåer för olika kommungrupper eller sammanslagningar av kommungrupper. Trafikanalys pekar på att det finns olika förutsättningar i varje kommungrupp som gör att det är stora skillnader mellan högsta och lägsta andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. Enligt Trafikanalys ska de indikativa mål som föreslås motsvara mål för medelvärdet som ska uppnås inom respektive kommungrupp och inte ses som ett normativt värde som varje enskild kommun i gruppen bör eftersträva. Enligt Trafikanalys kommer det i varje kommungrupp att finnas både kommuner som når över det indikativa målet och kommuner som inte alls når målet. Indikativa mål kan enligt Trafikanalys vara en utgångspunkt för en lokal process att fastställa ett mål som är relevant för den enskilda kommunen. Utskottet vill här även framhålla att det nationella cykelrådet tar fram nationella cykelbokslut. Syftet med de nationella cykelboksluten är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att regeringens nationella cykelstrategi har en ökad och säker cykling som inriktning. Utskottet vill även peka på att regeringens beslut om ett nytt etappmål i miljömålssystemet innebär att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, i riktning mot att fördubbla andelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Utskottet vill vidare framhålla att utskottet har uppmärksammat att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen. Utskottet står fast vid denna bedömning. I sammanhanget vill utskottet även understryka vikten av att följa upp målen i syfte att uppnå en ökad och säker cykling. Mot bakgrund av vad som här har anförts finner utskottet inte att det finns anledning att ta något initiativ i denna fråga och avstyrker därmed motionerna 2020/21:785 (C) yrkande 2 och 2020/21:2694 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder i infrastrukturen för cykling. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens nationella cykelstrategi och pågående insatser. Utskottet framhåller att cykling är väl beaktad i infrastrukturplaneringen och betonar att det är viktigt att infrastrukturen för cykling utformas både trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykeln i stället för andra transportmedel med större miljöpåverkan. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C, L) och 5 (V). Beslut om vilka transportinfrastrukturåtgärder staten ska vidta fattas genom en s.k. ekonomisk planeringsprocess. Från och med planeringsperioden –2025 tillämpas den modell för ekonomisk planering av transportinfrastruktur som presenterades i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Modellen omfattar inriktningsplanering, långsiktig åtgärdsplanering och planering av genomförande av åtgärder på kort och medellång sikt. Enligt modellen bör infrastrukturplaneringens långsiktiga inriktning omprövas ungefär en gång per mandatperiod. Inriktningsplaneringen avslutas med att beslutar om en ekonomisk ram och inriktningen inför en kommande planeringsperiod . Som grund för inriktningsbeslut presenterar regeringen en infrastrukturproposition, som i sin tur baseras på underlag från bl.a. . Utifrån de förutsättningar som inriktningsbeslut ger görs en långsiktig åtgärdsplanering. Den utmynnar i att regeringen fastställer en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för den aktuella perioden. Som underlag för beslutet utarbetar ett förslag till en nationell plan och respektive länsplaneupprättare, dvs. aktörer med regionalt utvecklingsansvar i respektive län, förslag till de 21 länsplanerna. I vilken takt åtgärder i den nationella planen ska få genomföras beslutas . Baserat på förslag från fattar regeringen ett beslut om vilka åtgärder som får byggstartas de tre närmast följande åren (år 1–3) och ett beslut om vilka åtgärder som bör förberedas för byggstart de tre därpå följande åren. Vid sidan av den ekonomiska planeringen finns en process för fysisk planering av allmänna vägar och järnvägar där frågor om lokalisering, utformning och miljöpåverkan hanteras. Om det finns nödvändiga avgöranden enligt tillämpliga regelverk kan fatta beslut om byggstart för de åtgärder som ingår i regeringens beslut för år 1–3. Ansvarsfördelning för planering, drift och underhåll av cykelinfrastruktur ansvarar för planeringen av det statliga vägnätet, och där ingår infrastruktur för cykel. tar även fram standarder för att skapa förutsättningar för en bra cykelinfrastruktur på det vägnät där myndigheten är väghållare. Även andra väghållare kan använda sig av dessa standarder. ansvarar för utvecklingen av det statliga nationella vägnätet, medan de regionala planupprättarna ansvarar för planeringen av cykelvägar längs det övriga vägnätet. ansvarar för drift och underhåll och för att åtgärder som är beslutade om i den nationella planen och länsplanerna blir genomförda. Kommunerna ansvarar för åtgärder längs kommunala vägar och gator. Enligt fanns det statliga cykelvägar, kommunala cykelvägar och enskilda cykelvägar. Den nationella planen för transportsystemet 2018–2029 remitterade ett förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. I förslaget pekade på att säkerheten för cyklister är oacceptabelt låg och riskerar att försämras. Den största andelen allvarligt skadade i trafikolyckor är cyklister, och denna grupp har inte minskat . Tvärtom visar analyser att om cykeltrafiken ökar kommer det att leda till ett ökat antal omkomna och allvarligt skadade cyklister, om inte motåtgärder sätts in.