bet · H801UFöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om en svensk Natooption. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till regeringens bedömningar och ställningstaganden. Ett antal motionsyrkanden bereds förenklat. I betänkandet finns 20 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en av reservationerna (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande. I betänkandet finns också två särskilda yttranden (S, V, MP, SD). Proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 avsnitt 5. Tio yrkanden i följdmotioner. Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Propositionens huvudsakliga innehåll. Säkerhetspolitisk inriktning och försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande säkerhetspolitiska bedömningar, punkt 1 (M) 2.Övergripande säkerhetspolitiska bedömningar, punkt 1 (SD) 3.Övergripande säkerhetspolitiska bedömningar, punkt 1 (V) 4.Övergripande säkerhetspolitiska bedömningar, punkt 1 (KD) 5.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (M) 6.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (SD) 7.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (C, L) 8.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (V) 9.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (KD) 10.Medlemskap i , punkt 3 (M, C, KD, L) 11.Natooption, punkt 4 (S, V, MP) 12.Internationella militära insatser, punkt 5 (M) 13.Internationella militära insatser, punkt 5 (SD) 14.Internationella militära insatser, punkt 5 (C) 15.Internationella militära insatser, punkt 5 (V) 16.Internationella militära insatser, punkt 5 (KD) 17.Massförstörelsevapen, punkt 6 (M) 18.Massförstörelsevapen, punkt 6 (SD) 19.Massförstörelsevapen, punkt 6 (V) 20.Massförstörelsevapen, punkt 6 (KD) 1.Natooption, punkt 4 (S, V, MP) 2.Natooption, punkt 4 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2020/21:30 Motioner från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:775 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 17, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 3. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C, L) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) 2019/20:2740 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2019/20:2830 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 1, 2020/21:3240 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 2 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 1. Reservation 10 (M, C, KD, L) ställer sig bakom det som utskottet anför om Natooption och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 2, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3749 av m.fl. (C, L) yrkande 2. Reservation 11 (S, V, MP) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2019/20:3261 av m.fl. (C) yrkande 12, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 22, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 21. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkandena 8, 16–19 och 21, 2020/21:671 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 24, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 26, 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 18, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 7, 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7, 9 och 10. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (V) Reservation 20 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I proposition 2020/21:30 lägger regeringen fram förslag till ställningstagande när det gäller försvarspolitikens inriktning för nästa försvarsbeslutsperiod –2025. Propositionen behandlar även säkerhets-politikens förutsättningar och inriktning för den aktuella perioden. Propositionen har i sin helhet remitterats till försvarsutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat – med stöd av 7 kap. 7 § riksdags-ordningen – att bereda propositionens avsnitt om säkerhetspolitik jämte tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). har till det sammansatta utskottet överlämnat propositionens avsnitt 5 Säkerhetspolitiken, ett antal motionsyrkanden med anledning av propositionen och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden . På motsvarande sätt har utrikesutskottet överlämnat ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2020. En del av dessa motionsyrkanden bereds förenklat. En förteckning över vilka förslag som bereds av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet återfinns i bilaga 1. Övriga delar av propositionen bereds av försvarsutskottet i betänkande 2020/21:FöU4. Regeringens överväganden i propositionen redovisas med utgångspunkt bl.a. i Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter Motstånds-kraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). Propositionens huvudsakliga innehåll. I propositionens avsnitt 5 redovisar regeringen sin bedömning av dels den säkerhetspolitiska utvecklingen, dels den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken, inklusive de internationella försvarssamarbetena. Säkerhetspolitisk inriktning och försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en svensk Natooption och tillkännager det för regeringen. Jämför reservation 11 (S, V, MP) och särskilt yttrande 1 (S, V, MP) och 2 (SD). avslår övriga motioner om säkerhetspolitisk inriktning och försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med hänvisning till regeringens säkerhetspolitiska bedömningar i propositionen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (KD), 5 (M), 6 (SD), 7 (C, L), 8 (V), 9 (KD) och 10 (M, C, KD, L). Regeringen anför att säkerhetspolitik syftar till att garantera landets oberoende och självständighet, värna suveräniteten, intressen och grundläggande värderingar samt säkerställa svensk handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning. Genom att bidra till en säkrare omvärld och ett stabilt närområde ökar säkerhet. säkerhetspolitiska linje ligger fast. är inte med i någon militär allians. bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken. Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet och integration inom EU samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde, förankrat i europeiska och euroatlantiska strukturer. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. Vårt EU-medlemskap utgör den viktigaste plattformen för den unilaterala solidaritetsförklaringen och den solidariska säkerhetspolitiken. Den trans-atlantiska länken är avgörande för säkerhet. har ett ansvar för att främja säkerheten i vår del av . Tillsammans med andra stater och organisationer bidrar aktivt till att främja säkerheten i vårt närområde. ska ytterst, inom ramen för den solidariska säkerhetspolitiken, enskilt och tillsammans med andra stater och organisationer kunna försvara mot väpnat angrepp. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen omfattar EU-medlemmar liksom . kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Inom ramen för den svenska säkerhetspolitiken ska bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsätta att fördjupas enligt propositionen. De internationella försvarssamarbetena bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra samt tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Försvarssamarbetet med intar en särställning, och fördjupas ytterligare. Samarbetet med omfattar även planering och förberedelser för hävdandet av respektive lands territoriella integritet. Samarbeten med olika länder kring, eller med engagemang i, närområdet är av särskilt stor betydelse eftersom de bidrar till stabiliteten i närområdet. internationella försvarssamarbeten och de nationella försvarsansträngningarna utgör de två ben på vilka den svenska försvarspolitiken står. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen, den nordiska solidaritetsdeklarationen och de bilaterala och regionala försvarssamarbeten som ingår i omfattar inte några ömsesidigt bindande försvarsför-pliktelser. Det nordiska samarbetet är ett komplement till de existerande samarbetena inom EU och med Nato. Att kan ge och ta emot militärt och civilt stöd är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. bör så långt som möjligt utveckla gemensam operations-planläggning med samt samordna operationsplanering med , , , och Nato. Det operativa trepartsförsvars-samarbetet mellan , och ska genomföras i enlighet med avsiktsförklaringen som ingicks . Inom det civila försvaret avser regeringen att utveckla det internationella samarbetet särskilt med inriktning på försörjningsberedskap och räddningstjänst. anför i partimotion 2019/20:2830 av m.fl. yrkandena 2 och 3 att det regionala samarbetet mellan länderna i norra bör fördjupas och att samarbetet mellan de nordeuropeiska länderna bör användas som bas för att integrera såväl likasinnade, exempelvis och , som stater i grannskapet vilka står utanför EU och Nato. I yrkande 4 anförs att försvars- och säkerhetspolitiken i bör fördjupas. I yrkande 9 anförs att fortsatta satsningar på försvar bör göras och motionärerna påtalar behovet av ett svenskt Natomedlemskap för att kunna möta säkerhetshotet från . I partimotion 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkande 7 och kommittémotion 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 2 återkommer förslaget om ett svenskt Natomedlemskap. I kommittémotion 2020/21:3445 av m.fl. (M) yrkande 1 påtalas den oroväckande säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet. Motionärerna gör bedömningen att om det uppstår en militär kris eller konflikt i vårt närområde kommer med största säkerhet att dras in i den tillsammans med sina grann-länder. I yrkandena 2–8 anförs behovet av ett fördjupat nordiskt försvarssam-arbete bortom fredstid, Natos roll för säkerhet, att relation till Nato bör stärkas och att utrikespolitiska linje ska inkludera ett svenskt Natomedlemskap. anför i kommittémotion 2019/20:775 av m.fl. att aktivt bör visa sitt stöd för självständiga länder som anser tillhöra dess intressesfär samt verka för att minska risken för att en sådan sfär utvidgas i närhet. I kommittémotion 2020/21:2551 av m.fl. (SD) anförs att även i fortsättningen ska bidra kraftfullt till FN:s arbete för fred och säkerhet. I kommittémotion 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att ska stå utanför Nato och andra stormakters militärallianser. Detta återkommer i kommittémotion 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 3. I motionens yrkande 1 och 2 föreslås att ska ingå ett defensivt försvarsförbund med och att det nordiska samarbetet inom Nordefco ska utvecklas och fördjupas. och Liberalerna anför i kommittémotion 2020/21:3749 av m.fl. yrkandena 1 och 2 att den solidariska säkerhets-politiken, som är grunden för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken, måste tydliggöras och bli förutsägbar för att på allvar bli krigsavhållande och avvärja hot mot vår säkerhet. är förvisso inte medlem i någon militär allians men bör söka medlemskap i , i likhet med våra likasinnade och demokratiska samarbetsländer. Motionärerna delar således inte regeringens säkerhetspolitiska bedömning att den svenska säkerhetspolitiska linjen ska ligga fast. bör, likt , anta en Natooption så att det svensk-finska samarbetet kan utvecklas till sin fulla potential. Motionärerna anser också att regeringen ska bedriva gemensam operationsplanering med fler länder än . understryker i kommittémotionerna 2019/20:3261 av m.fl. yrkande 1 och 2020/21:2942 av m.fl. yrkande 1 behovet av att utveckla och fördjupa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och föreslår att ska söka medlemskap i . I yrkande 2 i motionerna föreslås att likt ska anta en Natooption så att det bilaterala svensk-finska samarbetet kan utvecklas till sin fulla potential. anför i kommittémotion 2019/20:219 av m.fl. yrkande 1 att regeringen konsekvent bör ta itu med de klimat- och miljörelaterade förändringarnas koppling till säkerhetspolitiken. I kommittémotion 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 anförs att i högre utsträckning bör prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter. För att konkretisera arbetet bör regeringen upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet samt återkomma med ett förslag på hur arbetet ska organiseras på ett mer effektivt sätt. I kommittémotion 2020/21:597 av m.fl. (V) yrkande 20 anförs att värdlands-avtalet med bör rivas upp. I kommittémotion 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att inte bör delta i vare sig Europeiska försvarsfonden eller Europeiska fredsfaciliteten. ska inte heller delta i Natoledda övningar då dessa urholkar den svenska militära alliansfriheten. Natoledda övningar som äger rum på svensk mark, i vårt luftrum och på vårt territorialvatten ska upphöra, och Nato ska inte tillåtas öva eller testa vapensystem inom gränser. I yrkande 5 anförs att i sina bilaterala kontakter ska verka för att återansluter sig till Open . Liberalerna anför i kommittémotionerna 2019/20:2740 av m.fl. yrkandena 1 och 2 och 2020/21:3240 av m.fl. yrkandena 1 och 2 att skyndsamt bör ansöka om medlemskap i och att som medlem ska verka för att ett demokratikrav införs i organisationen. anför i kommittémotion 2019/20:2818 av m.fl. yrkande 17 att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. I yrkandena 13 och 25 anförs att ska bidra till att stärka den transatlantiska länken, fördjupa samarbete med Nato och verka för en svensk anslutning till försvarsalliansen. Detta återkommer i kommittémotionerna 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 9, 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 9 samt 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 28. I den sistnämnda motionens yrkande 8 anförs att regeringen bör verka för att EU utvecklar försvarskompetens inom asymmetrisk krigföring. Betydelsen av europeiskt försvarssamarbete understryks också i kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 8. I detta avsnitt behandlar utskottet först övergripande frågor om säkerhetspolitiska inriktning och övergår senare till en mer detaljerad diskussion om vissa försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med länder och organisationer utifrån de förslag som framförs i motionerna. Utskottet delar regeringens bedömning att det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats . Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. och vårt närområde ingår i en militärgeografisk helhet. Ett operationsområde kan omfatta stora delar av norra och angränsande havsområden. Vid en eventuell större konflikt kan det inte uteslutas att även angrips. Syftet med ett sådant angrepp skulle kunna vara att besätta en del av svenskt territorium för egna militära ändamål och neka annan part tillgång till svenskt territorium. Militärgeografiskt viktiga områden kan besättas för gruppering av långräckviddiga bekämpningssystem. Områden kan också besättas för att förhindra motåtgärder från tredje part och för att bryta vår motståndskraft. säkerhetspolitiska läge påverkas också av hybridhot, cyberattacker och gränsöverskridande terrorism samt klimatförändringarnas effekter på fred och säkerhet. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bedömning att totalförsvarets förmåga behöver fortsätta att stärkas. bilaterala och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten bör fördjupas. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att omvärldsutvecklingen ställer krav på en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik. Vidare krävs att försvarspolitiken fortsätter att utvecklas utifrån två pelare: ett stärkt totalförsvar och fördjupade bi- och multilaterala försvarssamarbeten. Utskottet anser liksom regeringen att säkerhetspolitiska linje bör ligga fast. är inte med i någon militär allians. bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars- och säkerhetspolitiken. Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet och integration inom EU samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde, förankrat i europeiska och euroatlantiska strukturer. Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. Vårt EU-medlemskap utgör den viktigaste plattformen för den unilaterala solidaritetsförklaringen och den solidariska säkerhetspolitiken. Den transatlantiska länken är avgörande för säkerhet. har ett ansvar för att främja säkerheten i vår del av . Tillsammans med andra stater och organisationer bidrar aktivt till att främja säkerheten i vårt närområde. ska ytterst, inom ramen för den solidariska säkerhetspolitiken, enskilt och tillsammans med andra stater och organisationer kunna försvara mot väpnat angrepp. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen omfattar EU-medlemmar liksom . ska inte förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Inom ramen för den svenska säkerhetspolitiken, ska bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsätta att fördjupas. De internationella försvarssamarbetena bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra samt tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen, den nordiska solidaritetsdeklarationen och de bilaterala och regionala försvarssamarbeten som ingår i omfattar inte några ömsesidigt bindande försvarsförpliktelser. Det nordiska samarbetet är ett komplement till de existerande samarbetena inom EU och med Nato. Att kan ge och ta emot militärt och civilt stöd är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. bör så långt som möjligt utveckla gemensam operationsplanläggning med samt samordna operationsplanering med , , , och Nato. Det operativa trepartsförsvarssamarbetet mellan , och ska genomföras i enlighet med avsiktsförklaringen som ingicks . Utskottet delar regeringens uppfattning att EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform. EU-medlemskap utgör grunden för den unilaterala solidaritetsförklaringen och den solidariska säkerhetspolitiken. I ljuset av omvärldsutvecklingen är det av vikt för att sammanhållningen, samarbetet, solidariteten och integrationen inom EU värnas och stärks. Utskottet vill också understryka FN:s centrala roll i den multilaterala regelbaserade världsordningen. De principer och regler för mellanstatligt samarbete som anges i utgör grunden för det globala kollektiva säkerhetssystemet och det är angeläget att slå vakt om dessa. har en lång tradition av stöd till FN och bör fortsätta att vara aktivt inom FN:s samtliga områden som fred och säkerhet, utvecklingssamarbete och mänskliga rättigheter. har av medlemsstaterna fått huvudansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. Utskottet utgår från att regeringen verkar för att effektivisera FN:s arbete. Det gäller även säkerhetsrådet, där vetorätten för rådets permanenta medlemmar skapar utmaningar för FN att agera i enlighet med sitt uppdrag. Utskottet vill också betona vikten av fortsatt starkt svenskt engagemang för konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga grunden för andra viktiga mål, såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att utgångspunkten för politik för global utveckling (PGU) är ett gemensamt ansvar för att hantera globala utmaningar som hindrar en rättvis och hållbar utveckling, inklusive frågor som rör konflikter och sviktande stater. Ett konfliktförebyggande perspektiv – i enlighet med PGU – ska finnas med i arbetet med att fastställa målsättningar och utvärdera verksamheten inom samtliga politikområden. Utskottet noterar att regeringen i propositionen understryker att totalförsvaret tillsammans med politiska, diplomatiska och ekonomiska medel ska verka avhållande för den som skulle vilja angripa eller utöva påtryckningar med militära maktmedel. Totalförsvaret ska därför ha en sådan styrka, sammansättning, ledning, beredskap och uthållighet att det kan verka krigsavhållande och därmed förebyggande och fredsbevarande. En stark transatlantisk länk är enligt utskottet avgörande för och säkerhet. I den övergripande bilaterala relationen mellan och har försvarsrelaterade frågor en viktig roll. Båda sidor har i hög utsträckning en liknande syn på utmaningar för säkerhetssituationen i samt åtgärder för att hantera dessa. Det är av utomordentlig vikt att upprätthåller och ytterligare fördjupar den bilaterala relationen med . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering. Nato upprätthåller kollektivt säkerhetsgarantierna inom alliansen. Nato utgör det viktigaste forumet för en bred säkerhetspolitisk dialog mellan och . Nedan följer en beskrivning av utskottets syn på ett antal samarbeten med länder och organisationer som tas upp i motionerna. Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att det under innevarande försvarsbeslutsperiod har skett en snabb utveckling av EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete.