bet · H701TU11 · 2020-04-17 00:00:00 — Det är enligt utskottet också viktigt att fortsätta att följa frågorna om kravet på ursprungshandlingar vid registrering och tillståndsprövning för tävlingar eller uppvisningar. Jämför reservation 22 (M, SD, C) och 23 (SD). har konstaterat att begreppet historiska fordon rymmer en stor mängd olika slags fordon och att det är ett mångfasetterat kulturarv som framför allt berättar det moderna samhällets historia. Civilsamhällets organisationer spelar, i både nationellt och internationellt perspektiv, en betydande roll för de insatser som görs för att bevara och använda det rörliga kulturarvet. Verksamheten kännetecknas av en stark medborgerlig förankring med ett mycket omfattande ideellt arbete som i huvudsak finansieras av olika föreningar och medlemmarna själva. De ideella krafter som bevarar äldre transportmedel gör det i hög grad med den uttalade ambitionen att fordonen ska hållas fortsatt rörliga. Lagen (2019:370) om fordons registrering och användning innehåller bestämmelser om registrering av motordrivna fordon och släpfordon hos Transportstyrelsen i vägtrafikregistret. Det handlar om registrering som förutsättning för rätt att använda fordon och undantag från registreringsplikten. Enligt förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning ska Transportstyrelsen göra en ursprungskontroll av ett fordon efter ansökan av fordonets ägare. Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2015:63) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret innehåller bl.a. bestämmelser om ursprungskontroll. Kopparklint (M) yrkar i motion 2019/20:1327 på att man ska utreda förutsättningarna för att fyrkantiga nummerskyltar som är reserverade för traktorer och motorcyklar även ska få tilldelas veteranbilar. Motionären anför att bil- och motorentusiasm är en folkrörelse i och att det finns hundratusentals entusiaster som är hängivna att vårda kulturarvet med veteranfordon. Motionären pekar på att det finns vissa lättnader för veteranfordon men att det finns mer som kan göras. För att underlätta men också för att bevara prakten och originalkänslan när det gäller veteranbilar menar motionären att veteranfordon ska undantas från kraven på S-märke med EU-symbol på nummerskylten och att de fordon som hade mindre och fyrkantiga registreringsskyltar förr och som är entusiastförsäkrade ska få tillstånd att bära desamma även . och (båda M) framför i motion 2019/20:2187 yrkande 2 att användningen av markområden för veteranbilsträffar och motorevenemang bör underlättas. Motionärerna lyfter fram det rullande kulturarvet och konstaterar att mycket kulturarbete sker ideellt och att verksamheterna har små ekonomiska marginaler, som reparations- och driftskostnaderna ofta är höga. Motorhistoriens bevarande och utvecklande i behöver ett tydligare stöd från samhället. Det är orimligt att fordon och verksamheter som bedrivs ideellt och som är en viktig del av industrihistoria riskerar att försvinna med anledning av höga myndighetsavgifter eller regler som tagits fram för moderna fordon. Det är bland annat önskvärt att samhället underlättar möjligheten att använda markområden för veteranbilsträffar och motorevenemang. I motion 2019/20:2409 pekar (M) på behovet av en översyn av befintlig lagstiftning så att äldre fordon under vissa omständigheter undantas från krav på ursprungshandlingar vid registrering. Att stävja kriminalitet är viktigt och därför är det och ska vara norm att ursprungshandlingar ska finnas med fordonet. Motionären menar dock att det kan finnas många skäl till att ursprungshandlingar för ett fordon har försvunnit. Det behövs därför en översyn på området där syftet är att finna en lösning på problemet så att inte det kulturarv som fordonen står för går förlorat för kommande generationer på grund av bristande dokumentation. Motionären menar att dagens regler utgör ett lapptäcke och att såväl förordning som föreskrifter behöver uppdateras för att harmoniseras och bli transparanta och begripliga, vilket skulle underlätta för myndigheter samt juridiska och fysiska personer att tillämpa och följa dem. (M) yrkar i motion 2019/20:2491 på att man ska se över tillståndsprövning för uppvisning av fordon vid evenemang. Motionären pekar på att det rullande kulturarvet engagerar många enskilda, hembygdsmuseer och andra lokala museer men att detta kulturarv inte sällan möts av krav från samhället som är försvårande och också hindrande. En viktig del i det arbetet är att möjliggöra motorträffar och synas för allmänheten för att intresset ska kunna upprätthållas. Motionären menar att det ska ställas tydliga krav vad gäller säkerhet och trygghet på våra vägar men pekar på att föreskrifter i vissa fall kan försvåra motorträffar i stället för att hitta konstruktiva sätt att både kunna uppfylla högt ställda säkerhetskrav och möjliggöra arrangemang. I motion 2019/20:2494 lyfter (M) fram behovet av en översyn av krångliga och otidsenliga föreskrifter som försvårar och ställer till det för civilsamhälles motorentusiaster (yrkande 1). I yrkande 2 menar motionären att det behövs en översyn av det oproportionella för civilsamhällets intressen vad gäller t.ex. föreskrifter, regler och administrering hos länsstyrelserna. I yrkande 3 pekar motionären på att Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd bör förändras för att underlätta för de som förvaltar det rullande kulturarvet. Motionären menar att det finns en ökande oro inom de över 1 000 föreningarna på grund av nya regler som upplevs vara alltför krångliga och otidsenliga. Ett exempel som lyfts fram i motionen är kravet på att en ansökan ska skickas in senast ett arrangemang äger rum. I kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 45 menar m.fl. (M) att det behövs en översyn av kraven på historiska fordon i syfte att underlätta dokumentationshanteringen. Motionärerna pekar på att nya lagar, regler och avgifter inte alltid utformas med hänsyn till de förutsättningar som gäller för historiska fordon, vilket riskerar att begränsa möjligheterna att vårda och värna det rullande kulturarvet i . Ett av kraven som uppges vålla problem är att ägaren av ett historiskt fordon, vid avsaknad av ett registreringsbevis i original eller av svenskt arkiv vidimerad kopia, ska kunna uppvisa ett tillverkarintyg. Det är ett intyg som är svårt och ibland omöjligt för ägaren att kunna få fram. Dokumentationshantering vid registrering av äldre fordon Utskottet kan inledningsvis konstatera att Transportstyrelsen enligt förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning ska göra en ursprungskontroll av ett fordon när fordonets ägare gör en ansökan om registrering. Ansökan ska innehålla uppgifter om ägarens identitet och de uppgifter om fordonet som behövs för att detta med säkerhet ska kunna identifieras. Ett fordon får godkännas vid en ursprungskontroll endast om dess ursprung med säkerhet kan fastställas. Utskottet kan konstatera att fordonets identitet vid en sådan kontroll ska kontrolleras med utgångspunkt i tidigare registrering, fordonsidentifieringsnummer eller annan märkning för identifiering. Det ska även kontrolleras om fordonet är efterlyst, om lämnade uppgifter och bifogade handlingar styrker det uppgivna ursprunget och om bifogade handlingar är äkta och giltiga. Utskottet kan vidare konstatera att Transportstyrelsen har utfärdat föreskrifter (TSFS 2015:63) om bl.a. ursprungskontrollen. Dessa innebär bl.a. att Transportstyrelsen får begära in en kompletterande utredning om fordonets identitet. En kompletterande utredning ska bestå av en bedömning om att fordonet fysiskt har kontrollerats för att fastställa dess identitet, av , trafikförsäkringsbolag eller jämförligt organ som har tillgång till information som gör det möjligt att fastställa att ett fordon har en viss identitet. Av utredningen ska framgå att den som har kontrollerat fordonet har nödvändiga kunskaper för att på ett rättssäkert sätt identifiera fordon och göra en bedömning om identifieringen, och det ska finnas en detaljerad redogörelse för vad som har gjorts för att kontrollera fordonets identitet. Enligt utskottets bedömning är det viktigt att fortsätta att följa denna fråga. Andra frågor om motorhobbyn och historiska fordon Skydd för det rörliga kulturarvet Utskottet kan konstatera att ett stort antal personer och föreningar är engagerade i frågor om historiska fordon – det s.k. rullande kulturarvet – på ideell folkrörelsebasis. Som exempel kan nämnas att () består av 200 klubbar med tillsammans över 100 000 medlemmar. MHRF verkar för att motorhistoriskt intressanta äldre fordon används, restaureras och bevaras . Utskottet vill i sammanhanget betona att det ideella föreningslivet är unikt. Föreningslivet har en mycket stor betydelse för hela eftersom det är en viktig del av vårt demokratiska samhälle. Utskottet konstaterar att statsrådet som svar på skriftlig fråga 2018/19:95 betonade att föreningar engagerar många människor och ger dem möjlighet att ägna sig åt ett gemensamt intresse. Enligt statsrådet är det därför oerhört viktigt att värna om det svenska föreningslivet, och förbättringar i föreskrifter eller liknande som underlättar en dialog med civilsamhället välkomnas särskilt. Utskottet delar denna bedömning. I samband med beslut om den kulturarvspolitiska propositionen (prop. 2016/17:116) lämnades ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet (bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). I betänkandet från kulturutskottet uppmanades regeringen att skyndsamt ta fram en lagstiftning som skyddar det transporthistoriska kulturarvet. Regeringen beslutade därför om ett uppdrag till () i regleringsbrevet om att undersöka och redovisa förutsättningarna för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. RAÄ överlämnade en rapport till regeringen där man föreslår ett lagskydd för det rörliga kulturarvet. Utskottet noterar att RAÄ framhåller att det rörliga kulturarvet utgörs av en stor mängd historiska transportmedel av varierande slag och funktion. Många av fordonen och farkosterna är fortfarande rörliga, alltjämt tillgängliga i samhället och ofta omhändertagna av ideella krafter. RAÄ understryker att fordonen är centrala för den lokala besöksnäringen som de ger möjlighet att uppleva hur kommunikationer och transportmedel förändrat förutsättningarna för människor runt om i landet. RAÄ:s rapport innehåller också en sammanställning av de regler och bestämmelser som medför svårigheter att bevara och använda historiska transportmedel. Det mest centrala förslaget i rapporten är att en hänsynsregel skrivs in i kulturmiljölagen (1998:950), som innebär att statliga och kommunala myndigheter ges ett rättsligt stöd för att kunna ta hänsyn till historiska transportmedel så att dessa fortfarande kan hållas rörliga som äldre teknik och utförande så långt möjligt behålls. Utskottet noterar att kultur- och demokratiminister som svar på skriftlig fråga 2019/20:408 har framfört att frågan om skydd av det rörliga eller transporthistoriska kulturarvet är viktig, inte minst mot bakgrund av det utbredda engagemang som finns i det civila samhället för denna del av vårt gemensamma kulturarv. Utskottet delar denna bedömning. För att det rörliga kulturarvet ska kunna utvecklas krävs inte bara goda möjligheter till fysiskt bevarande utan också att de historiska transportmedlen även i fortsättningen kan framföras. behöver man så långt som möjligt bibehålla äldre teknik, vilket i sin tur kräver särskilda kunskaper om hur tekniken kan anpassas till nutida förhållanden och en förståelse för detta kulturarvs värden hos berörda myndigheter. Statsrådet konstaterar att RAÄ:s förslag om en hänsynsregel innebär ett antal utmaningar och påpekade särskilt att det är svårt att avgöra om syftet med ett lagskydd skulle nås genom en sådan allmän hänsynsregel. Utskottet noterar att statsrådet – mot bakgrund av de oklarheter som RAÄ lyfter fram i rapporten – gjorde bedömningen att det kan bli nödvändigt att även pröva andra vägar för att främja det rörliga kulturarvets bevarande. Utskottet noterar även att regeringen därefter i regleringsbrevet har gett RAÄ ett uppdrag om historiska transportmedel. RAÄ ska i samverkan med Statens maritima och transporthistoriska museer samt det civila samhällets organisationer, däribland Arbetslivsmuseernas Samarbetsråd och Transporthistoriskt Nätverk, verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel i syfte att främja ett bevarande av detta kulturarv. RAÄ ska redovisa insatser och resultat av arbetet . Utskottet ser fram emot denna redovisning. Ansökan om tillstånd för tävling eller uppvisning Utskottet kan konstatera att det finns bestämmelser om tillstånd till offentlig tillställning som avser tävling eller uppvisning med motordrivna fordon i ordningslagen (1993:1617). Vidare kan det konstateras att Transportstyrelsen 2018 beslutade om nya föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2018:2) om tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Syftet var att förbättra säkerheten för deltagare och åskådare samt minimera olägenhet för utomstående i samband med tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Föreskrifterna gäller tillstånd enligt trafikförordningen (1998:1276) att anordna tävling eller uppvisning med motordrivna fordon på väg. Ansökan om tillstånd till tävling eller uppvisning ska sändas till i det län där tävlingen eller uppvisningen ska starta. Ansökan ska, om det inte finns särskilda skäl, ha inkommit till senast tävlingen eller uppvisningen ska äga rum. Utskottet vill betona att de nya föreskrifterna innebär att ansökningsförfarandet förenklas genom att de allmänna råden ger viss vägledning om vad som ska ingå i en ansökan om tävling eller uppvisning med motorfordon på väg och om arrangemanget behöver tillstånd eller inte. Utskottet vill också lyfta fram att statsrådet i ett tidigare nämnt frågesvar (fr. 2018/91:95) konstaterade att alla avgränsningsfrågor inte är möjliga att lösa i föreskrifter utan får avgöras i rättspraxis. Utskottet vill påminna om att i de nya föreskrifterna har tiden för att ansöka om tillstånd ändrats före tävlingen eller uppvisningen i syfte att underlätta för länsstyrelserna genom att möjliggöra en hanterbar handläggningstid, men även för att skapa utrymme för överklagande till Transportstyrelsen. Utskottet framhåller att statsrådet i sitt frågesvar påpekade att ansökningsfristen gäller oavsett om arrangemanget omfattar ett län eller flera län mot tidigare om tävlingen/uppvisningen berör fler län. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att fortsätta att följa denna fråga, inte minst eftersom det är viktigt att civilsamhällets engagemang tas tillvara. När det gäller frågan om registreringsskyltars utformning kan utskottet konstatera att det enligt Transportstyrelsen finns olika skyltar för olika fordon och situationer. Registreringsskyltar finns i tre storlekar. Vilken man kan beställa framgår av tekniska data om fordonet. Till de flesta typer av fordon används en enradig registreringsskylt. Utskottet är inte berett att ta något initiativ i denna fråga. Utskottet vill framhålla att äldre fordon har ett kulturhistoriskt värde och att motorhobbyn är av stor betydelse i samhället. Utskottet har tidigare framfört att det är viktigt att regelverket för fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att denna verksamhet kan utvecklas i goda former som inte står i konflikt med trafiksäkerhet och miljöhänsyn. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Det är viktigt att regelverket på området utformas så att det inte försvårar bevarandet eller användningen av det rullande kulturarvet utan att man för den sakens skull gör avkall på säkerhet eller miljö. Utskottet välkomnar att regeringen har gett RAÄ i uppdrag att verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel. Utskottet ser fram emot redovisningen av detta uppdrag. När det gäller frågorna om kravet på ursprungshandlingar vid registrering och tillståndsprövning för tävling eller uppvisning är det enligt utskottets bedömning viktigt att fortsätta att följa dessa frågor. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1327 (M), 2019/20:2187 (M) yrkande 2, 2019/20:2409 (M), 2019/20:2491 (M), 2019/20:2494 (M) yrkandena 1–3 samt 2019/20:2597 (M) yrkande 45. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om A-traktorer. Utskottet anser att det finns angelägna trafiksäkerhetsaspekter som ligger till grund för nuvarande hastighetsbegränsning för A-traktorer. Jämför reservation 24 (SD) och 25 (KD). I lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner anges de fordonskategorier som är tillåtna i landet och de tekniska definitioner som gäller för dessa fordonstyper. En traktor definieras som ett motordrivet fordon med minst två hjulaxlar och som huvudsakligen är inrättat för att dra ett annat fordon eller ett arbetsredskap. En traktor får vara utrustad för transport av gods och för befordran av passagerare. Traktorer delas in i kategorierna traktor a som är konstruerad för en hastighet av högst och traktor b som är konstruerad för en hastighet som överstiger . Äldre traktorer () och bilar ombyggda till traktorer (A-traktorer) ska vara begränsade till en hastighet av högst . Det som benämns epatraktor är ursprungligen en personbil som blivit ombyggd till jordbruksmaskin. blev det möjligt att bygga om och registrera en bil eller lastbil till som ett alternativ till epatraktor. Varken epa- eller utgör någon juridisk definition enligt lagen om vägtrafikdefinitioner, utan fordonen klassas som traktor a eftersom hastigheten tekniskt är begränsad till en lägre hastighet än , enligt Transportstyrelsen. (KD) yrkar i motion 2019/20:625 på att möjligheten att öka den tillåtna hastigheten för A-traktorer bör utredas. Motionären hänvisar bl.a. till att mopedbilar får köra i och att det vore rimligt att man hade samma hastighet för A-traktorer. I motion 2019/20:2492 menar m.fl. (M) att en justering av hastigheten för epatraktorer bör övervägas så att hastigheten likställs med regler som gäller för EU-mopeder (yrkande 1). Motionärerna påtalar att det är ologiskt att inte även sådana karossfordon som eller epatraktor skulle kunna få framföras i åtminstone . Motionärerna föreslår vidare att Transportstyrelsen ges i uppdrag att omgående analysera eventuella nackdelar vad gäller trafiksäkerhet, utbildning och liknande vad gäller fordon som framförs av samma karosskaraktär eller mer omfattande jämfört med hastighetsbegränsningar (yrkande 2). Det betonas att föreskrifter och regler bör moderniseras så att unga på landsbygden ska få fler chanser att framföra fordonen. Motionärerna menar också att det av miljöskäl är angeläget att modernisera hastighetsbestämmelserna för att minska onödigt höga koldioxidutsläpp. I kommittémotion 2019/20:2775 föreslår m.fl. (KD) att reglerna för ska ses över i syfte att finna en lösning som ökar trafiksäkerheten (yrkande 43). Motionärerna konstaterar bl.a. att det höga varvtalet orsakar ett snabbt slitage och att den låga maxhastigheten stoppar upp trafiken, vilket kan vara ett skäl till att många frestas till olaglig trimning av sin . En möjlighet att hantera problemet skulle kunna vara att höja den högsta tillåtna hastigheten för . För att bibehålla trafiksäkerheten borde det i så fall införas krav på ett särskilt körkort för med högre krav än för AM-körkort. (M) yrkar i motion 2019/20:2971 på att det bör göras en översyn av regelverken för A-traktorer i syfte att överväga möjligheten att öka den tillåtna hastigheten för innehavare av körkort med AM-behörighet. För att öka attraktiviteten och användningsområdena för epatraktorer finns det anledning att göra en översyn av regelverken för dessa fordon och se över om det är möjligt att höja den tillåtna högsta hastigheten. I kommittémotion 2019/20:3347 föreslår m.fl. (SD) att en höjning av hastigheten på A-traktorer från dagens bör utredas (yrkande 33). Motionärerna påtalar att en höjning av hastigheten för A-traktorer kan öka trafiksäkerheten, då de inte skulle utgöra ett lika stort hinder i trafiken. Miljöpåverkan skulle även bli mer positiv eftersom varvtalet på motorn kan sänkas genom en annan utväxling. Motionärerna hänvisar även till att EU-mopeder har en tillåten maximal hastighet av . Utskottet vill inledningsvis påminna om att vägens hastighetsbegränsning gäller för alla fordon, men för A-traktorer gäller även att de ska vara konstruerade för att kunna köra i högst . Även epatraktorer har en högsta tillåten hastighet av . Utskottet vill särskilt betona att trafiksäkerhet är en prioriterad fråga, vilket innebär ett fortgående arbete med nollvisionen som grund. För att trafiksäkerheten ska kunna upprätthållas krävs bl.a. att fordon som förs i trafik är säkra. Detta framhöll infrastrukturminister i sitt svar på en skriftlig fråga (2017/18:1087) om A-traktorer och hänvisade till besiktningskravet för A-traktorer som infördes . Utskottet kan konstatera att besiktningskravet för A-traktorer i första hand infördes av trafiksäkerhetsskäl. De nya reglerna för fordonsbesiktning handlar om en anpassning av regelverket till EU-lagstiftningen på området. För A-traktorer som inte omfattades av besiktningskravet gäller att fordonet ska besiktigas första gången senast 48 månader efter den månad då det togs i bruk , och därefter månader efter den månad då fordonets föregående godkända kontrollbesiktning utfördes. Fordon som får föras i högre hastigheter än A-traktorer och epatraktorer måste uppfylla högre trafiksäkerhetskrav. Utskottet vill påminna om att den konstruktiva hastigheten för A-traktorer regleras på föreskriftsnivå genom föreskrifter (VVFS 2003:19). Utskottet kan konstatera att Transportstyrelsen har hänvisat till att gällande hastighetsgränser för traktorer har fastställts på grundval av vilken fordonstyp det handlar om. Det finns tre olika slags traktorer i : nationellt typgodkända traktorer som får köras i , EU-typgodkända traktorer som får köras i samt traktor b som får gå i högst . Om A-traktorer skulle få framföras i en hastighet som överskrider innebär det enligt Transportstyrelsen ett krav på B-körkort för denna typ av fordon. Därför anser myndigheten att är det enda realistiska alternativet för A-traktorer. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att Transportstyrelsen har påpekat att epatraktor och inte kan jämföras med mopeder klass I (vanliga mopeder och mopedbilar) som får köras i högst eftersom det handlar om helt olika fordonsslag och därmed olika regelverk. En är av fordonsslaget traktor, och dessutom en nationellt typgodkänd traktor som inte omfattas av som fallet är för fordonsslaget moped. En omfattas exempelvis inte av kravet på maximal vikt som fallet är för t.ex. mopedbilar. I vissa fall handlar det om lastbilar som byggts om till A-traktorer, vilket får konsekvenser för det krockvåld som uppstår om hastighetsbegränsningen skulle höjas , något som kan äventyra trafiksäkerhetsmålen. Utskottet anser sammanfattningsvis att det finns angelägna trafiksäkerhetsaspekter som ligger till grund för den nuvarande hastighetsbegränsningen för A-traktorer. Kraven både på förarens utbildning och behörighet och på fordonets beskaffenhet och utrustning är avgörande ur ett trafiksäkerhetsperspektiv. Detta regleras via både nationella och internationella regelverk. Enligt utskottets mening får en eventuell höjning av den konstruktiva hastigheten för A-traktorer inte äventyra de trafiksäkerhetsmål som och regeringen har formulerat. Utskottet finner mot den bakgrunden inte något skäl för att vidta någon åtgärd på området. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2019/20:625 (KD), 2019/20:2492 (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2775 (KD) yrkande 43, 2019/20:2971 (M) och 2019/20:3347 (SD) yrkande 33. Långa och tunga lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om långa och tunga lastbilar.