bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — I artikeln anförs att och regeringen hävdat att man uttryckt missnöje med styrning under flera möten med , medan i sin tur hävdat att kontakten med varit positiv och att beslutet att ”sparka” henne var grundat i en politisk rädsla att förlora valet. Av artikeln framgår att vissa medier, däribland , ville ta del av de protokoll och mötesanteckningar som fanns från mötena och som kunde styrka någon av de motstridiga beskrivningarna. I artikeln framhålls det att en del av dokumenten som lämnades ut från är skrivna på brevpapper, med datum och logotyp, medan andra är från . I artikeln hänvisas det till att uppger att alla anteckningar är skrivna av tjänstemän. Av en annan artikel i med rubriken ”Jag ser det inte som myndighetsstyrning” framgår det att inte ser något fel i att kom med synpunkter på vilka handlingar myndigheten lämnar ut. Hon säger att hon har förståelse för att reagerade på att anteckningar från gemensamma möten lämnats ut till journalister, trots att det enligt henne inte innehöll några känsliga eller hemliga uppgifter. I artikeln säger hon vidare följande: Vi ska lämna ut allting som är offentlig handling, allting som inte är sekretessbelagt. Men när vi gör det ska vi väga om det är internt arbetsmaterial som genom att vi lämnar ut det kan skada dialogen med vår uppdragsgivare. På en fråga om varför uppgifterna var så känsliga svarade att det inte var något känsligt i de uppgifter som hade lämnats ut. Som svar på frågan om varför hon tror att de (på departementet) ringde och var upprörda svarar hon: Jag tror att det var det faktum att vi lämnade ut minnesanteckningar från förtroendefulla samtal som de inte fått någon möjlighet att se eller ha synpunkter på. Hon understryker vidare att departementet betonade att myndigheten fick göra som man ville men att det skulle påverka samarbetet med . Hon avslutar med att framhålla följande: Jag ser det inte som myndighetsstyrning på ett negativt sätt. Jag ser det som information. I ytterligare en artikel i med rubriken : ”Inga påtryckningar mot ” förnekar dåvarande statsrådet att skulle ha utövat påtryckningar mot . I artikeln säger följande: Låt mig vara väldigt, väldigt tydlig. För mig som statsråd är både offentlighetsprincipen, meddelar- och yttrandefriheten grundläggande delar av den svenska demokratin. Varken jag som statsråd eller departementet har några synpunkter på vad myndigheter lämnar ut till media. Med anledning av påståendena om att departementet haft synpunkter på att handlingar lämnats ut och att departementet ska ha sagt att det kommer att få allvarliga konsekvenser för samarbetet med säger hon vidare följande: I det här fallet så finns det överhuvudtaget ingenting som jag har någon kännedom om. Säkerligen har inte heller departementet menat några samtal som att utöva påtryckningar mot kring utlämnandet av handlingar till media. I en artikel i med rubriken mot efter DN:s avslöjande: ”Rent bedrövligt”, uttalar sig , professor i förvaltningsrätt vid , om uppgifterna om kontakter med . Enligt är agerande allvarligt. I artikeln säger han följande: Det är uppenbarligen ett sätt att försöka inskränka meddelarfriheten, yttrandefriheten och informationsfriheten. Det är otroligt allvarligt. Det är grundlagsskyddade rättigheter och det är rent bedrövligt att ägnar sig åt dylikt. De om några borde veta hur både regleringen ser ut och vad som är lämpligt och lagligt att göra. besvarade dåvarande statsrådet interpellationer bl.a. om hur hon kan vara säker på att det inte har förekommit några påtryckningar mot och om hur hon avser att säkerställa att och efterlever grundlagens regler om offentlighetsprincipen och utlämnande av handlingar. Vidare ställdes frågan om hur statsrådet avser att garantera meddelarfriheten och yttrandefriheten för medarbetare och hur hon avser att säkerställa att lämnar ut allmänna handlingar i enlighet med offentlighetsprincipen (interpellationerna 2018/19:244, 246–249[17] och 251). I svaret anförde statsrådet bl.a. följande (anf. Offentlighetsprincipen är en grundläggande princip för vårt statsskick. Den ger allmänheten och massmedierna rätt till insyn i statens, kommunernas och landstingens verksamhet. ska, precis som alla andra myndigheter, följa offentlighetsprincipen. Jag har självklart inga synpunkter på vilka uppgifter som lämnar ut till medierna. Jag har självklart inte heller några synpunkter på att enskilda tjänstemän använder sin grundlagsskyddade meddelarfrihet. har självfallet inte utövat påtryckningar för att försöka påverka vilka handlingar som beslutar om att lämna ut. Den händelse som hänvisas till har sin utgångspunkt i att en tjänsteman på kontaktade tillförordnade generaldirektör för att fråga vad det var för minnesanteckningar som myndigheten lämnat ut. Frågan ställdes mot bakgrund av att inte hade några sådana minnesanteckningar från möten mellan och . I detta samtal var tjänstemannen tydlig med att departementet inte hade några synpunkter på vilka handlingar som lämnar ut. Anställda i är väl medvetna om grundlagens regler om offentlighetsprincipen och utlämnande av handlingar. Det är grundläggande för alla som arbetar i att offentlighetsprincipen efterlevs. På motsvarande sätt är jag övertygad om att säkerställer att offentlighetsprincipen värnas och efterlevs av alla anställda i . Hon anförde vidare följande (anf. Självklart är det så som jag säger i mitt svar att offentlighetsprincipen är en grundläggande del av statsskick. Just därför ska vi också ha lite ordning och reda och värna den. För mig som ansvarigt statsråd på är det fullständigt självklart att de tjänstemän som arbetar där, liksom de myndigheter jag ansvarar för, följer gällande svensk lagstiftning. Något annat är fullständigt otänkbart. Därmed är det ganska självklara svaret från min sida att det självfallet inte hade förekommit några påtryckningar. När jag går djupare i frågan kan jag dessutom konstatera att det handlar om samtal mellan myndigheten och departementet. Det är ett ganska vanligt samtal mellan i detta fall den aktuella tjänstemannen och generaldirektören. Det är en kontakt som sker kontinuerligt. Det handlar om vad det är för typ av minnesanteckningar som har lämnats ut med logotyp på i och med att vi själva inte har upprättat några sådana. Det visar sig att det handlar om en enskild tjänsteman på som på dagordning har gjort egna noteringar. Det skapade naturligtvis stor förvirring när detta lämnades ut, både på och bland de journalister som begärde ut handlingarna. I grund och botten är det självklart att det måste råda transparens. Det var heller inga konstigheter från vår ansvariga tjänsteman i detta fall när vi gick djupare i frågan. Hon var också tydlig med att hon inte hade någon som helst minnesbild av att detta var ett upprört samtal. Tvärtom var det ett samtal som inte var annorlunda än andra. Hon var också, precis som återges, tydlig med att det är självklart att man inte har några synpunkter på vilka handlingar som lämnas ut från sida. Det måste den pröva. Vad sedan den tillförordnade generaldirektören formulerar i sitt mejl kan jag naturligtvis inte överpröva eller ha tankar om, utan det måste den ansvariga tillförordnade generaldirektören i detta fall själv svara på […]. Jag stannar där och välkomnar verkligen en KU-granskning av denna fråga. Under /19 granskade utskottet förflyttningen av generaldirektör (bet. 2018/19:KU20 s. 59 f.). Mot bakgrund av vissa uppgifter i medierna (t.ex. i den ovannämnda artikeln i ) om att hade lämnat ut handlingar med logotyp med anteckningar från möten som ägt rum begärde utskottet ut eventuell ytterligare dokumentation från möten som ägt rum mellan statsrådet eller statssekreterare och generaldirektören , utöver den dokumentation som redan hade överlämnats till utskottet. Som svar lämnade expeditionschefen vid via e-post följande information: I enlighet med vad jag muntligt informerat [kanslichef] om finns i inga andra handlingar, i enlighet med vad som anges nedan, än de handlingar som utskottet redan har fått del av. De handlingar som lämnat ut till media och som syftas på nedan är myndighetens ensidiga, interna minnesanteckningar som de fört på de dagordningar de fått från departementet inför respektive möte. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt en redogörelse för det eller de samtal som enligt uppgift ägt rum mellan och den tillförordnade generaldirektören vid med anledning av utlämnande av de aktuella handlingarna. Utskottet önskade att redogörelsen bl.a. skulle innehålla svar på frågan om vilken information dåvarande statsrådet hade fått om kontakten och när hon fick denna information. Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A5.1.2). Av svarspromemorian framgår att det aktuella samtalet ägde rum , och att det var den ansvariga huvudmannen på som tog kontakt med tillförordnade generaldirektör. Det var den ansvariga huvudmannen som tog initiativ till kontakten. Skälet till att kontakten togs var att departementet hade fått en begäran om utlämnande av bl.a. anteckningar från tjänstemannamöten med . Några sådana allmänna handlingar fanns inte i . När departementet fick information om att hade lämnat ut handlingar med anteckningar från i vart fall ett sådant möte tog huvudmannen kontakt med myndigheten för att höra vad det var för handlingar som lämnats ut. Från departementets sida ställdes frågan om vilka handlingar det var som lämnat ut. I svarspromemorian framhålls att det då visade sig att hade gjort anteckningar på den dagordning som departementet hade skickat ut inför mötet. Dagordningen var försedd med logotyp. Det var dagordningen med anteckningar som hade lämnats ut av . Utifrån den information som lämnats fördes en diskussion om rutiner för anteckningar från tjänstemannamöten. Från departementets sida underströks att det är brukligt att gemensamma anteckningar justeras av båda parter. Som svar på frågan om vilken information dåvarande statsrådet fick om kontakten anfördes följande. Kort efter det att huvudmannens samtal med den tillförordnade generaldirektören för ägt rum informerades statsrådet om att hade gjort anteckningar på den dagordning som departementet hade skickat ut inför mötet och att dagordningen med anteckningar hade lämnats ut. Statsrådet informerades också om att dagordningen var försedd med logotyp och att detta kunde vara förklaringen till att uppgiften att någon handling med anteckningarna inte fanns hos departementet hade ifrågasatts. Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt svar på en kompletterande fråga. Som svar överlämnades en svarspromemoria som har upprättats inom (bilaga A5.1.3). I svaret framhålls att frågan om vem vid som hade lämnat ut handlingen inte togs upp under samtalet mellan och . Utredningen i ärendet visar att fick en begäran om utlämnande av en handling med anteckningar från möten med , men att någon sådan handling inte kunde återfinnas i departementet. Departementet tog då kontakt med för att höra vad det var för handling som myndigheten hade lämnat ut. Det visade sig att hade gjort anteckningar på en dagordning försedd med logotyp och att det var denna handling som hade lämnats ut. Vad som framkommit i granskningen ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. 5.2 Finansmarknads- och bostadsministerns agerande i fråga om amerikanska sanktioner mot en bank I en anmälan till (dnr 868-2019/20), bilaga A5.2.1, begärs att utskottet granskar finansmarknads- och bostadsminister uttalanden i om amerikanska myndigheters utredning av och eventuella sanktioner mot . I anmälan anförs att det i televisions program och avslöjades att misstänktes för penningtvätt. framkom i samma program att det fanns misstankar om att banken hade gett vilseledande information i samband med att amerikanska myndigheter begärt uppgifter från . Enligt ledde detta till att den amerikanska myndigheten inledde en utredning av . Vidare hänvisas i anmälan till en artikel i med rubriken : kan slippa maxstraffet i . I artikeln återges en intervju med Per . Till grund för granskningen har bl.a. legat tre promemorior från , bilaga A5.2.2–4. Bilagor till promemoriorna har försetts med sekretessmarkering. Utskottet höll en utfrågning med finansmarknads- och bostadsminister , bilaga B3. På anges i en artikel med rubriken och penningtvätten – avslöjandet i fem punkter bl.a. att och avslöjar att kan ha använts för omfattande och systematisk penningtvätt under nära . uppges på webbplats i en artikel med rubriken finansmyndighet utreder för vilseledande information bl.a. att den amerikanska myndigheten i har inlett en utredning av . I en artikel på Dagens industris webbplats med rubriken : kan slippa maxstraffet i anges bl.a. att är aktivt vad gäller de amerikanska granskningarna av . Vidare återges vad statsrådet uppgett för . Han bekräftade att har en dialog med amerikanska kollegor om den svenska storbanken. Per uppgav vidare följande för : Vi har tydliga signaler från de baltiska staterna att de tycker att fyller en väldigt viktig funktion i det finansiella systemet, och de vill inte att man ska dra sig bort från den marknaden. Det tror jag är något som amerikanska myndigheter tar med i sin kalkyl. Vidare anförs i artikeln att dialog med legat på tjänstemannanivå. Per uppgav för tidningen även följande: Jag har en kontinuerlig dialog med våra myndigheter och självklart även med departementet, så på det sättet finns det en kanal om det skulle visa sig behövas någon form av kommunikation, men vi har inte fått några sådana signaler än så . Men skulle det behövas är jag självklart beredd att agera. Om bl.a. möjligheten för amerikanska myndigheter att besluta om sanktioner som skulle innebära att förbjuds handla med amerikanska dollar uppgav Per till följande: Vi har en dialog med myndigheter i många länder, däribland , och vi tycker inte att man ska varna för mycket eller ha för stor oro för att man skulle gå hela vägen till den typen av sanktioner. Det har skett vid något enstaka tillfälle på internationell nivå. Våra bedömningar, och det vi hör, är att det inte är något som är aktuellt när det gäller . Det går inte att utesluta risken helt och hållet, men jämför vi de fallen där man har gjort det och det som har hänt i så ser inte vi att de är jämförbara på något vis. I ett pressmeddelande på () webbplats angavs att haft allvarliga brister i arbetet för att motverka penningtvättsrisker i sin baltiska verksamhet. Det visar resultatet av de två parallella undersökningarna av moderbolaget och dess dotterbolag i () som har genomförts av FI och estniska Finantsinspektsioon. FI har därför beslutat att ska få en varning och betala en sanktionsavgift på . Finantsinspektsioon har utfärdat ett föreläggande som innebär att måste vidta åtgärder för att förbättra sina system för att motverka penningtvättsrisker då de nuvarande inte uppfyller kraven i penningtvättsregelverken. En brottsutredning i kommer att fastställa om penningtvätt eller andra kriminella aktiviteter har förekommit. I ett pressmeddelande från anges bl.a. följande: Vi har sett allvarliga anklagelser i media, bland annat uttalanden om att vi har vilselett amerikanska myndigheter. Det är uppfattning att vi är sanningsenliga och korrekta i vår kommunikation med samtliga myndigheter. Vi kommer även fortsatt att samarbeta med alla relevanta myndigheter kopplat till dessa frågor, säger , vd och koncernchef, . I års- och hållbarhetsredovisning 2019 anges bl.a. att det pågår utredningar från myndigheter i och att dessa utredningar kan komma att pågå . Enligt 1 kap. 6 § regeringsformen styr regeringen riket och är ansvarig inför . Enligt 12 kap. 1 § regeringsformen lyder en förvaltningsmyndighet under regeringen om myndigheten inte är lagd under . I regeringens styrande funktion ingår en skyldighet att leda den statliga förvaltningens verksamhet (prop. 1986/87:99 s. 25). Förvaltningsmyndigheterna står till regeringens förfogande i uppgiften att styra riket. Regeringen bär ett ansvar för att föreskrifter följs och för att den statliga sektorn fungerar i enlighet med intentioner. Med regeringens styrande funktioner följer, med vissa begränsningar, en rätt att ta initiativ och ge direktiv till förvaltningen. Sådana direktiv kan avse bl.a. allt generellt inriktat arbete inom en förvaltningsmyndighet, t.ex. planering, prioriteringar eller utredningsverksamhet samt hela det administrativa området, t.ex. vad gäller beslutsorgan, organisation eller rationaliseringar. Regeringen är i väsentliga avseenden fri att själv välja inriktning, utformning och omfattning av kontrollen av förvaltningsmyndigheterna. Insatser som kräver särskilda resurser förutsätter att beviljar medel. En stor del av regeringens mer löpande förvaltningskontroll bedrivs inom ramen för budgetprocessen. I 1 kap. 9 § regeringsformen anges att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt vara sakliga och opartiska. I förarbetena uttalades att kravet även gäller regeringen när den agerar som högsta förvaltningsmyndighet (prop. 1975/76:209 s. 138). Kravet på saklighet och opartiskhet kan sammanfattas med ett gemensamt begrepp: objektivitetsprincipen. Denna princip innebär krav på att myndigheter ska vara sakliga och opartiska samt handla fritt från godtycke och inte särbehandla någon utan laga stöd (m.fl., Regeringsformen – med kommentarer, 2 uppl., 2018, s. 64). Den s.k. likhetsgrundsatsen som också inryms i denna bestämmelse kommer till uttryck genom kravet på att myndigheterna ska beakta allas likhet inför lagen. Enligt 12 kap. 2 § regeringsformen får ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. I betänkande 1973:26 (s. 71) framhölls att förbudet mot direktiv i särskilda fall i ärenden som rör tillämpning av lag har det särskilda motivet att regeringen eller annan överordnad myndighet inte bör få ingripa i enskilda fall som rör ämnen där den grundläggande beslutats av . När det gäller myndighetsutövning mot en enskild garanterar paragrafen (nuvarande 12 kap. 2 § regeringsformen) dock att den beslutande förvaltningsmyndigheten är självständig och oberoende även i ärenden som rör tillämpning av regeringsförordningar eller andra författningar av lägre valör än lag och sedvanerätt. Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Ofta har granskningen avsett om ett statsråd genom ett uttalande handlat i strid med gällande ordning i fråga om formerna för regeringens styrning av myndigheterna och domstolarnas självständiga ställning (se t.ex. bet. 1991/92:KU30 s. 43 f., bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f. och s. 200 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). I några fall har utskottet framhållit att det är angeläget att ett uttalande av ett enskilt statsråd inte riskerar att uppfattas som direktiv till en myndighet, vilka ska meddelas av regeringen kollektivt i form av t.ex. förordningar och regleringsbrev (bet. 2002/03:KU30 s. 150 f.). Utskottet granskade (bet. 2015/16:KU20 s. 47 f.) regeringens beslut att ändra uppdraget för samordnaren för . Det ansvariga statsrådets svar i en tidningsintervju om det ändrade uppdraget överensstämde inte med hur uppdraget var utformat, och utskottet framhöll vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. granskade utskottet även finansministerns agerande efter uppgifter om manipulerade utsläppsvärden hos en fordonstillverkare (bet. 2015/16:KU20 s. 341 f.). Utskottet anförde att finansministerns uttalanden i en tidningsintervju om att departementet måste få information och att hon förväntade sig att skulle återkomma med information kunde tolkas som att ställt frågor till och även övervägde att agera på andra sätt, vilket alltså inte var fallet. Finansministerns uttalanden kunde uppfattas på olika sätt och kunde därför ge en felaktig bild. Som utskottet uttalat tidigare gäller självklart att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. I en granskning av dåvarande bostadsministerns uttalande om en kommun upprepade utskottet vad det tidigare uttalat om att statsråd i likhet med alla andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang; en utgångspunkt är då att uttalandena ska vara korrekta (bet. 2018/19:KU20 s. 205 f.). Med hänsyn till ett statsråds speciella ställning bör dock särskild försiktighet iakttas i vissa hänseenden, bl.a. i fråga om uttalanden som kan riskera domstolarnas och förvaltningsmyndigheternas grundlagsreglerade självständighet. I det aktuella fallet konstaterades att uttalandet inte tog sikte på den rättsprocess som var att vänta och inte heller i övrigt kunde ses som ett försök att påverka den rättsliga bedömningen. Genom skrivelser som sänts till har utskottet begärt svar på vissa Utskottet har som svar fått promemorior från (bilaga A5.2.2–4). Dialoger och möten med utländska organ Av svarspromemoriorna framgår att för kontinuerliga samtal med ett flertal länder i olika forum (t.ex. arbetsgruppen för finansiella åtgärder, FATF) om det allmänna läget på finansmarknadsområdet, inte minst när det gäller att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. I promemoriorna redovisas dialoger och möten med olika organ i . Vidare lämnas en redogörelse för organen och vad de har för funktion. Information lämnas också om vem som tagit initiativ till de olika mötena och vilka som deltagit i dem. Vidare anförs det att uppgifterna i medierna om misstänkt penningtvätt i svenska banker i har uppmärksammats i andra länder. Det är mot denna bakgrund naturligt att ha en dialog med länder där svenska banker har en närvaro och vars myndigheter intresserar sig för eller har jurisdiktion över bankerna. Det anförs också att det ligger i intresse att orientera sig om vilka åtgärder andra länders myndigheter skulle kunna vidta gentemot en svensk internationellt verksam bank. Det ligger också i intresse att informera andra länder om vilka åtgärder som skulle kunna aktualiseras i . Det framgår också av svaren att Per uttalanden om att han var beredd att agera främst syftade till att förmedla att han välkomnar en dialog på politisk nivå med andra länder såsom för att – förutom att informera om pågående eller planerade reformåtgärder på penningtvättsområdet – informera om åtgärder som svenska myndigheter har vidtagit. Av svaren framgår att Per framförallt har haft en kontinuerlig dialog med . Penningtvättsfrågor har också varit föremål för dialog inom ramen för Finansiella stabilitetsrådet (Fi 2013:09) där även företrädare för och deltagit. Ett antal frågor med anknytning till systemet för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism tas upp i dialogen. Det gäller bl.a. de regeländringar som gjorts , de nationella riskbedömningar som ska göras regelbundet samt de redovisningar om åtgärder på penningtvättsområdet som regeringen har ålagt i regleringsbreven . Den löpande myndighetsdialogen med syftade till att informera och ytterst ansvarigt statsråd om det allmänna läget på penningtvättsområdet. I svaren anges också att den löpande myndighetsdialogen är ett naturligt inslag i regeringens arbete och en förutsättning för att myndigheternas verksamhet och resultat ska kunna utvärderas och följas upp. När det gäller redovisningarna om åtgärder på penningtvättsområdet är det omedelbara syftet att få information om det allmänna läget och vilka åtgärder som vidtar för att förbättra tillsynen på området. ska också redovisa hur samarbetet med andra nationella och internationella myndigheter sker och hur detta utvecklas. I svarspromemoriorna anförs att Per uttalande om sanktioner tar sikte på ett utpekande av en bank som s.k. primary money laundering concern enligt Patriot Act.