bet · H801KU10d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Men hade inte Försvarsdepartementet den samlade bilden av vad som hade skett innan medierna rapporterade, men Försvarsmakten verkar ha haft en något bättre bild om man stängde av mannen från uppdraget som stabschef för den svenska insatsen i på grund av de uppgifter som hade framkommit. Vi har fått redogjort för oss vad som gäller i lagen om styrning av myndigheter och så vidare. Ändå tycker man att departementet hade kunnat inhämta mer uppgifter. Vidtogs det några åtgärder inom Försvarsdepartementet för att få den samlade bilden av vad som skett efter att departementet mottog informationen från fram till dess att medierna rapporterade om händelsen? : Fru ordförande! Hur gick detta till i förhållande till Försvarsdepartementet? Vi fick den knapphändiga information som grundade sig på att en anställd inom inte hade varit sanningsenlig när det gäller åberopade meriter. Av den informationen framgick att han tidigare hade varit anställd i Försvarsmakten, men hade tagit honom ur tjänst och informerat Försvarsmakten i ärendet. Detta var den information vi hade, och utifrån den ansåg man på tjänstemannanivå att ärendet var hanterat. Utifrån detta har vi inte haft ytterligare information i ärendet. Jag sa i mitt inledningsanförande att vi fick helheten klar för oss först i och med , och när vi fick detta klart för oss blev det kontakt mellan departementet och Försvarsmakten. Sedan har regeringen följt upp ärendet kontinuerligt, och det har slutligen resulterat i att vi fattade beslut . Per (SD): Fru ordförande! Jag tackar försvarsministern för svaret. Försvarsmakten verkar ha haft en mer övergripande bild av vad som hade skett och personens agerande när man befriade honom från tjänstgöringen som stabschef för insatsen i . Min fråga gäller fortfarande informationsflödet, som jag har varit inne på tidigare. Är det brukligt att Försvarsdepartementet informeras när någon stängs av från högre tjänster inom Försvarsmakten, till exempel på grund av att man har upptäckt en säkerhetsbrist? Varför skedde det inte i det här fallet? : Jag har redogjort för hur arbetsgivaransvaret och det politiska ansvaret ser ut och vad det innebär, det vill säga att det är Försvarsmakten som har ansvaret för den typen av hantering. Det är inom ramen för det fastställda regelverket som Försvarsmakten har hanterat detta. Det fungerar så att vi får information från Försvarsmakten i olika ärenden. Sedan sker en bedömning på tjänstemannanivå av vad som ska gå vidare till ministern. Det är som du själv sa i ditt första anförande, att det är klart att det som försvarsminister är svårt att ha en djupgående kontroll över personalärenden och enskildheter i Försvarsmakten. När det gäller enskilda personalärenden finns det inte något stort eller omfattande flöde av information från Försvarsmakten till . Rutinen är att man sköter detta enligt den instruktion och det regelverk som vi på den politiska sidan har satt upp. Det är väl det man tycker att man har följt även i det här fallet. Jag har tydligt redogjort för vår relation till information i det aktuella ärendet, som våra tjänstemän utifrån den information som de fick ansåg vara hanterad. Därför bedömde de att informationen inte behövde gå vidare till mig. (C): Ordförande! Jag undrar om försvarsministern anser att försvarsmaktsledningen säkerställt att det vid myndigheten finns en intern kontroll och styrning som fungerar på ett betryggande sätt. Från det att Försvarsmakten får indikationer från om medarbetaren väntar ÖB med att tillsätta en utredning. Försvarsministern poängterade här att ytterligare ett fall har uppdagats. Anser försvarsministern att försvarsmaktsledningen bedriver verksamheten vid myndigheten på ett betryggande sätt ur perspektivet intern styrning och kontroll? : Jag anser att försvarsmaktsledningen i de resonemang jag har med dem uppträder seriöst och att de förstår allvaret i problemet. Man kan alltid fundera över tidsaspekter när det gäller hur olika uppdrag delas ut. Från , när jag fick reda på detta ärende, och jag kan överblicka vad som har skett , har jag sett en omfattande aktivitet och seriositet från Försvarsmaktens sida. Jag tycker också att utredningen jag har redogjort för innehåller många viktiga punkter som man måste jobba med . Vi har sedan uppdraget, som ska redovisas . Även om Försvarsmakten har gjort en utredning, och regeringen har lagt ut ett uppdrag, är detta en fråga som man ständigt måste arbeta med i hela Försvarsmaktens organisation för att kunna vara effektiv i den typen av frågor. Det gäller också att upprätthålla trycket och fokus på att det är viktigt att reda ut dessa frågor. Jag har förtroende för Försvarsmaktens ledning. (V): Ordförande! Tack, försvarsministern, för svaren ! Försvarsministern ville tidigare inte recensera den bedömning som gjordes om att inte informera honom utifrån den information som lämnats av . Men jag undrar, eftersom försvarsministern själv uppmärksammade den här nya personen med en påhittad bakgrund inom försvaret som medierna rapporterat om: Skulle försvarsministern säga att det sker en annan bedömning framöver? : Jag försöker i den här utfrågningen hålla mig så mycket till faktaställningstaganden utifrån vad man har haft för kunskap i givet läge och så lite som möjligt diskutera vad man skulle ha gjort i stället. Det som är historia är ändå historia, och det gäller att dra slutsatser om framtiden. Den utredning man gjorde i Försvarsmakten är en grund för konkreta slutsatser, och det uppfattar jag att man jobbar med. Det uppdrag vi har lagt och som ska redovisas är också ett sådant uppdrag som bygger på vad vi drar för slutsatser i konkret mening. Vi fullföljer från departementets sida vårt uppföljningsansvar. Men jag anser att de tjänstemän som gjorde bedömningen då, när det här kom till departementet, utifrån den beskrivning jag har gett – att det här var en person anställd vid och att det var hanterat – att de gjorde den bedömning som var korrekt utifrån den information de hade vid det tillfället. Att recensera det i efterhand är jag inte beredd att gå vidare med. Däremot är jag beredd att gå vidare med vår konkreta uppföljning och också 5 novemberredovisningen. Jag upplever att Försvarsmakten känner ett tydligt tryck och att de jobbar med det här seriöst. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, försvarsministern, för svaren så här långt! Naturligtvis kan inte försvarsministern lastas för det han inte visste. Däremot kan vi ställa frågor om hur försvarsministern säkerställde att han skulle bli informerad i sådana frågor som han nu i efterhand säger att han ser mycket allvarligt på. Det finns det skäl att göra. Mannen i fråga representerade i Nato. Vi har hela insatsen i . Det är en mycket allvarlig situation. Min fråga är alltså: Hur säkerställde försvarsministern att han inom sitt eget departement gav direktiv till tjänstemännen om att han ville bli informerad i en sak som han sedan i efterhand säger är mycket allvarlig? : När vi fick informationen så att vi hade detta klart för oss, bredden i det hela, var det så att tjänstemän från vårt departement tog kontakt med Försvarsmakten för uppföljande samtal om hela denna problematik som hade uppstått. Vi har kontinuerligt från departementets sida haft samtal för att försäkra oss om att man vidtar åtgärder och att det inte behövs direkta åtgärder från regeringens sida. Sedan tog vi ett initiativ med kravet på en redovisning . På det sättet har vi haft fokus på en uppföljning. Med detta har vi väl från det datum då vi hade information om helheten i det hela, efter de tidningsuppgifter som var, arbetat med att säkerställa kontinuerlig information men också bearbeta bredden – det vill säga hur man får en process där säkerhetsuppföljningen skärps och blir bättre. Skånberg (KD): Ordförande! Jag tycker att det är väl och bra att försvarsministern inte på något sätt lastar vare sig myndigheten eller sina tjänstemän. Min fråga var: Hur säkerställde försvarsministern att han i direktiv till sina tjänstemän ville bli informerad om en sak som var mycket allvarlig? : Jag har ett kompetent departement med duktiga tjänstemän som också har förmåga att sortera i vad som är rimligt att informera om i olika lägen. De gjorde bedömningen utifrån den information de fick inledningsvis när det gäller att detta var en person inom som togs ur tjänst beroende på oriktiga uppgifter, att ärendet var hanterat och att Försvarsmakten var informerad. Så gjorde man i det läget, utifrån den informationsbasen, bedömningen att det här var ingenting som behövde gå vidare till mig. Jag upplever att de är noga med att värdera vad det är som ska vidare till mig och vad det är man kan hantera som vanliga rutinärenden. När det gäller det här ärendet – att det var en annan myndighet, att ärendet var under hantering, att personen var tagen ur tjänst – bedömde man att det här inte behövde gå vidare. Sedan fick vi ju annan information i ett senare skede, och då vidtog vi den här typen av åtgärder, som jag har redogjort för här . (L): Tack så mycket för redogörelsen, statsrådet! Nej, jag har inga ytterligare frågor. Jag tycker att detta visar att det är samma process vi granskar från KU:s håll, det vill säga hur informationsflödet i fungerar eller inte fungerar. Det kommer vi väl att återkomma till när vi gör den bedömning som KU sedan har att göra. (MP): Fru ordförande! Tack, försvarsministern, för utförliga svar ! Det här är ju ett ärende som väcker nyfikenhet; det har om inte annat mediebevakningen visat. Vi vill såklart alla känna ett högt förtroende för Försvarsmakten. Det verkar på det här ärendet som att förtroendet inom Försvarsmakten när det gäller anställningar och rekryteringar till uppdrag är för högt – att man inte tillräckligt noggrant granskar intyg och tar referenser och att goda personliga relationer kanske får för stor tyngd. Är det något särskilt som försvarsministern, helt kort och utifrån sin roll som försvarsminister, vill understryka eller komplettera tidigare svar med? : Jag kan väl understryka att vi i 13 augusti-uppdraget har särskilt pekat på att Försvarsmakten ska redovisa hur säkerhetsprövning med särskilt fokus på särskild personutredning, så kallad bakgrundskontroll, som stöder myndighetens personalförsörjningsprocesser – att det är något som vi vill ordentligt ska redovisas. Det är ett sätt för oss att markera att det där är en oerhört väsentlig och viktig fråga. Det är en viktig kärnfråga i hela den här diskussionen. Ordföranden: Då har alla partier fått ställa frågor i en första runda. Vi har lite tid ytterligare, så det finns möjlighet till en andra frågerunda. Då går vi i samma ordning som tidigare och börjar med . (M): Fru ordförande! Tack, statsrådet, för informationen så här långt! I11 g § förordningen med instruktioner för i Statsrådsberedningen finns ett säkerhetspolitiskt råd för utbyte av information och samordning av säkerhetspolitiska frågor på strategisk nivå. Att en person på falska meriter har placerats på, måste man ändå säga, viktiga, tunga, ledande uppdrag inom bland annat Must och Nato – jag undrar hur statsrådet ser på den uppkomna situationen och huruvida det borde eller inte borde även ha diskuterats inom det , särskilt med utgångspunkt i nuvarande granskning och tidigare granskningar, där ju har riktat kritik kring just informationsutbytet och brister i det. : Jag vill först återigen påminna om att när det gällde Transportstyrelsefrågan var KU:s slutsats att jag hade agerat på ett rimligt sätt i det sammanhanget. Sedan när det gäller ansvarsförhållanden vill jag återkomma till, så att man har väldigt tydligt klart för sig hur det hänger ihop – jag har ju sagt det här nu: Försvarsmakten som arbetsgivare är de som har ansvar för att hantera det här. De har vidtagit åtgärder när det gäller utredningsrapporten. Regeringen har också sedan tagit beslut om ett särskilt uppdrag som ska redovisas . Jag tycker att det är viktigt att man liksom inte glömmer det perspektivet, eller förflyttar perspektivet, eftersom det är det som är det regelverk som politiskt har fastställts för hur den här typen av ärenden ska hanteras. I det diskuterar man frågor som rör säkerhet i en bred bemärkelse. Det här rådet är inte ett beredningsorgan, och det är inte heller ett beslutsorgan som ingår i den formella beredningsprocessen vid . Frågor som diskuteras där bereds vid behov vidare av ansvariga departement. Rådet är mer en strategisk inrättning, inte operativ. Med hänsyn till rådets uppgift och karaktär har vi bedömt att det inte funnits behov att ta upp just den här frågan i det sammanhanget. Däremot har ju åtgärder vidtagits på myndighetsnivå och också vidtagits när det gäller regeringsuppdraget från . (S): Fru ordförande! Tack för redogörelsen, försvarsministern! Tillbaka till bedömningen från Försvarsdepartementet. komponent torde väl vara också att man meddelar att hade informerat Försvarsmakten om den uppkomna situationen. Det uppdagades att säkerhetsrapporten inte hade kommit till direkt kännedom – eller först hade Försvarsmakten uttalat sig om att man inte kände till det, och sedan har överbefälhavaren uttalat sig om att säkerhetsrapporten fanns men att den inte aktualiserades . Min fråga till försvarsministern är: Vad har han fått för utfästelser från överbefälhavaren om hur detta har kunnat ske – att säkerhetsrapporten upprättades vid Försvarsmakten och informationen kom till Försvarsmakten men att det tog sådan tid innan säkerhetsrapporten aktualiserades? : Det är väl så att informerade Försvarsmakten om att man har ett personärende som kan ha bäring på Försvarsmakten. Must initierade ju redan då en utredning kring detta. Så detta har ju fortlöpt direkt från den tidpunkt då Försvarsmakten fick den här informationen. Sedan har de försäkrat oss att de har vidtagit åtgärder enligt den här rapporten. Ordföranden: – ingenting. , , , – nej. Det finns utrymme för någon ytterligare fråga; jag har ingen mer på talarlistan. Då tackar vi försvarsministern för svar på frågorna i den här delen, G27. Jag hoppas att vi kan gå direkt på nästa ärende, som handlar om regeringens hantering av uppgifter som rör dåvarande försvarsminister , G18 och G29 på KU-språk. Jag börjar med att ge försvarsministern möjlighet till en kortare inledning. : Fru ordförande och ledamöter! Granskningsärendena handlar om regeringens hantering av uppgifter som rör försvarsminister al- Shammari. Jag tackar för möjligheten att komma till utskottet och redogöra för ärendena. har ett brett och långsiktigt engagemang i . deltar i en utbildningsinsats i som leds av den internationella koalitionen mot Daish. Som en del av denna insats har bidragit till bland annat utbildning rörande sjukvård, krigets lagar, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. Det militära bidraget i utgör en del av breda engagemang för vars övergripande syfte är att åstadkomma långsiktig stabilitet och fred i landet. En negativ utveckling i får konsekvenser för säkerheten i regionen och globalt. deltar tillsammans med ett stort antal länder i insatsen i för att bekämpa den kanske värsta terroristorganisationen i modern tid. Svenska soldater har verkat under mycket svåra förhållanden. Koalitionen har haft stora framgångar i kampen mot Daish. bidrag är alltså viktigt. I samband med mediernas rapportering fick jag information om att den dåvarande irakiske försvarsministern är svensk medborgare och att han var föremål för brottsutredningar i . har den irakiske försvarsministern avgått. beslutade om fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Covid-19-pandemin och det försämrade säkerhetsläget i medförde dock att bland annat svensk personal tillfälligt togs hem från insatsområdet. Jag kan konstatera följande: Den irakiske försvarsministerns dubbla medborgarskap och brottsmisstankarna mot honom har inte haft någon påverkan i fråga om behovet av den svenska utbildningsinsatsen i . Det har inte heller framkommit något som tyder på att den internationella koalitionen mot Daishs insats har påverkats med anledning av detta. Vidare har det inte framkommit några indikationer på att säkerheten för det svenska truppbidraget påverkats av vad som framkommit om den tidigare irakiske försvarsministern. Säkerheten för svensk personal som deltar i internationella insatser är av största vikt. När det gäller insatsen i följs säkerhetsläget för det svenska förbandsbidraget upp löpande såväl nationellt av Försvarsmakten som multinationellt inom ramen för insatsen. När det slutligen gäller rutinerna för informationsdelning inom är min bild att de fungerar väl. Även i detta fall har överväganden gjorts i fråga om behovet av att lämna information mellan departement eller till politisk ledning. Som jag redan har konstaterat har informationen om den tidigare irakiske försvarsministern inte påverkat behovet av den svenska insatsen. Några indikationer på att säkerhetsläget för den svenska personalen i insatsen påverkats av informationen har inte heller framkommit. Utifrån Försvarsdepartementets ansvarsområde har jag därför ingen anledning att ifrågasätta de bedömningar som har gjorts i fråga om behovet av informationsdelning. Sammanfattningsvis vill jag understryka följande: har en inbjudan från . Med den som folkrättslig grund ingår vi i den internationella koalitionen mot Daish. De operativa uppgifterna i den pågående insatsen fördelas inom koalitionen. Den irakiske försvarsministern har inte kunnat påverka detta. Jag har aldrig varit i kontakt med den irakiske försvarsministern. Därmed är mitt anförande avslutat, och jag kan svara på frågor. Ordföranden: för det! Det finns två anmälningar i detta ärende, från och . Ordet går först till det största anmälande partiet, det vill säga . Därefter kommer ordet att gå till . (M): Fru ordförande! Tack till försvarsministern för att han tar sig tid att komma hit och svara på frågor här ! Det här är ett ärende med många komponenter som bildar en helhet. Jag tror att några bärande delar i detta som hjälper till att skapa helhetsbilden är att kommer en rapport till , Försvarsdepartementet och Statsrådsberedningen om att är svensk medborgare och att det i samband med detta är känt att han har tagit upp anklagelser som cirkulerar mot honom i sociala medier. Det finns en anklagande bild gentemot försvarsministern som han hör av sig om. Regeringen beslutar att lägga fram en proposition till om en fortsatt svensk insats i . Den läggs fram från regeringen till , och det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hanterar propositionen inför behandlingen i kammaren. Vid den här tidpunkten, , finns anklagelserna kända i sociala-medier-format. har familj kvar i , och Försvarsdepartementet känner då till att han har ett svenskt medborgarskap. Man är i begrepp att lägga fram en proposition om en fortsatt militär insats, om än i utbildningsformat, i , där vi också har samarbete med andra länder på plats. Jag delar försvarsministerns uppfattning att utfrågningarna bör ta sin utgångspunkt i vad man känner till vid ett givet tillfälle. Därför vill jag fråga försvarsministern: Vad är bakgrunden till att försvarsministern inte fick information som den kom till Försvarsdepartementet, eller i varje fall innan han ska skriva under propositionen om fortsatt verksamhet i för svensk personal från Försvarsmakten? Gjorde Försvarsdepartementet en risk- eller konsekvensanalys i anknytning till omständigheterna att försvarsministern i var svensk medborgare och vad det kunde innebära för svensk trupp på plats? Vid det tillfället kände vi ju inte till vad utfallet skulle bli. : Det jag avslutade mitt inledningsanförande med var detta, och det tänker jag ta en gång till: Vi har en inbjudan från . Vi har en folkrättslig grund, där vi ingår i den internationella koalitionen mot Daish. De operativa insatserna i den pågående insatsen fördelas inom koalitionen. Den irakiske försvarsministern har inte kunnat påverka detta. Jag har aldrig varit i kontakt med den personen. Den bedömning som gjordes utifrån den här rapporten, som är en av oerhört många rapporter vi får från olika ambassader i olika sammanhang, var att just bara uppgiften att han var svensk medborgare över huvud taget inte påverkade ärendet och att han inte har möjlighet att påverka det som sker inom ramen för koalitionen. Bedömningen är att oaktat eventuella medborgarskap gäller den inbjudan vi har, och den folkrättsliga grunden består. fattade ju också sedermera detta beslut i bred majoritet. (M): Fru ordförande! Tack för svaret, försvarsministern! Ja, fattade ett beslut om detta på grundval av den proposition som lämnades från regeringen. Därför undrar jag också: Fick – sannolikt genom det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet – information från försvarsministern, departementet eller Försvarsmakten om detta och den här omständigheten innan medierna rapporterade om det ? Som försvarsministern poängterar är säkerheten för svensk trupp av största vikt, och när man då fattar beslut om en fortsatt insats kan allt som potentiellt kan påverka säkerheten för svensk trupp vara av intresse. Vid det här tillfället visste man ju inte om vad utfallet skulle bli, och därför ställer jag om frågan: Gjordes det också någon risk- och konsekvensanalys av vad informationen skulle kunna innebära, framför allt med tanke på att försvarsministern i inte bara är svensk medborgare utan också att det florerade rykten om honom i sociala medier som sedermera också utmynnade i polisutredningar av såväl bidragsbrott som brott mot mänskligheten? : Då vill jag bara påminna om att när det gäller brottsutredningar lyder de under särskilda myndigheter som inte ligger under Försvarsdepartementets ansvarsområde. Bedömningen och den analys som jag har försökt redogöra för och som man också gjorde på departementet är att hans medborgarskap, vilket jag sa i mitt förra inlägg, inte påverkar inbjudan från deras regering, den folkrättsliga grunden eller de operativa uppgifterna i koalitionen. Den irakiske försvarsministern kan över huvud taget inte påverka detta med tanke på det sätt som hela operationen och fördelningen av arbetsuppgifter inom koalitionen går till på. Jag har dessutom aldrig varit i kontakt med honom i något ärende. Det var den bedömning som gjordes, och fattade som sagt sedermera också ett beslut med bred majoritet. (SD): Fru ordförande! Tack, försvarsministern, för dina svar! Jag vill återigen gå in lite mer på varför bedömningen att det här skulle kunna bli ett potentiellt säkerhetshot inte gjordes. är ett av världens mest konfliktdrabbade länder. utgör navet för konflikterna i regionen. Positionen som försvarsminister är historiskt sett ofta förenad med anklagelser om olika folkrättsbrott: gasningar av kurdiska byar, massmord på minoriteter och oppositionella demonstranter, raketattacker mot etcetera etcetera. Om en svensk medborgare blir vald till försvarsminister i kommer att bli inblandat om till exempel ett åtal skulle väckas mot försvarsministern för folkrättsbrott. Bara detta gör informationen att en svensk medborgare är vald till försvarsminister i – ett av världens mest konfliktdrabbade länder – mycket viktig. Den är så pass viktig att den borde vidarebefordras från ambassaden till departementet och ministrar. Ännu viktigare blir denna information då har svensk trupp i . Skulle försvarsministern bli åtalad för folkrättsbrott kan detta på ett eller annat sätt riskera säkerheten för våra soldater. Det som till exempel skulle kunna hända – vilket också hände – är att om försvarsministern blir åtalad för folkrättsbrott i kan det på ett eller annat sätt medföra att det blir någon form av utpressningssituation mot den svenska truppen i . Det kanske är långsökt, men det kan finnas en massa olika scenarier. Jag vill återigen fråga varför bedömningen gjordes att detta inte skulle vara viktig information. Den kom till departementet , och det är först när medierna rapporterar detta som försvarsministern får reda på det och som, vad jag har förstått, även beredningen tar upp det.