bet · H701SkU23 · 2020-03-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I motionerna föreslås förändringar av skattesatser samt olika undantag från skattskyldighet på mervärdesskatteområdet. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, KD). Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Skattesatser m.m., punkt 1 (M) 2.Skattesatser m.m., punkt 1 (SD) 3.Skattesatser m.m., punkt 1 (C) 4.Skattesatser m.m., punkt 1 (KD) 5.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (C) 6.Undantag från skattskyldighet, punkt 2 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:481 av och (båda C), 2019/20:623 av (KD), 2019/20:624 av (KD), 2019/20:676 av (SD) yrkande 2, 2019/20:780 av (SD), 2019/20:1062 av (SD), 2019/20:1540 av (M), 2019/20:1584 av (SD), 2019/20:2228 av (M) yrkande 2, 2019/20:2702 av och (båda M), 2019/20:2790 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2019/20:144 av (C), 2019/20:676 av (SD) yrkande 1, 2019/20:1034 av (M) yrkande 1, 2019/20:2200 av och (båda M), 2019/20:2430 av (M), 2019/20:2475 av (M), 2019/20:2486 av (M) yrkande 8, 2019/20:2569 av m.fl. (M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 83, 2019/20:3131 av m.fl. (S) och 2019/20:3173 av (SD) yrkande 5. Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (SD), (S), (KD), (S), (L), (S), i (M), (SD), Alireza Akhondi (C), (M), (M), (M), (S), Ciczie Weidby (V) och (MP). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatte-området som lades fram i budgetpropositionen. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden /20 och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2019/20:1, yttr. 2019/20:SkU1y, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motions-yrkandena från den allmänna motionstiden /20 som tar upp frågor som rör mervärdesskatt (moms). Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. När det gäller de aktuella motionerna har motsvarande förslag i många fall behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2018/19:SkU13. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdes-skattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. I direktiv 2016:58 skriver regeringen bl.a. följande. En särskild utredare ska genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskatten infördes i och ersatte då den allmänna varuskatten. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för skatten. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla och den beräknas svara för av statens skatteintäkter för . Det fanns 2015 ungefär en miljon företag som var registrerade till mervärdesskatt. Mervärdesskatten berör således ett stort antal företag och dessa genomför åtskilliga transaktioner av olika slag som omfattas av mervärdesbeskattningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). De svenska reglerna om mervärdesskatt finns framförallt i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft . Regeringen har höga ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Ett led i det arbetet är att utveckla och modernisera mervärdesskattelagstiftningen. Av riktlinjerna för skattepolitiken framgår också att skattereglerna bör vara möjliga att förstå och att de inte bör leda till onödigt stora administrativa kostnader. En viktig princip som också följer av de skattepolitiska riktlinjerna är att regelverken ska vara hållbara i förhållande till EU (se vidare ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100 s. 104 f.). Allmänt om behovet av översyn För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Enligt regeringens direktiv skulle uppdraget slutredovisas . Utredningstiden har emellertid förlängts, senast genom beslut (dir. 2019:92). Uppdraget ska i stället redovisas . presenterade kommissionen ett förslag till det första steget i övergången till det slutgiltiga mervärdesskattesystemet som handlar om gränsöverskridande handel mellan företag, COM(2017) 569. En övergripande princip med det nya systemet är att inhemsk handel mellan företag ska beskattas på samma sätt som gränsöverskridande handel mellan företag. Det innebär bl.a. att beskattningen ska ske i det land där köparen finns (destinationslandsprincipen) och att mervärdesskatten ska redovisas och betalas av säljaren. Enligt de nu gällande reglerna för gränsöverskridande varuhandel mellan företag är köparen skyldig att redovisa och betala mervärdesskatten. För att underlätta för företagen och myndigheterna vill kommissionen införa det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för gränsöverskridande handel mellan företag stegvis. Kommissionen lämnade förslag om ändrade regler för mervärdes-skattesatserna . Kommissionen konstaterar att det inte finns ett lika stort behov av harmoniserade skattesatser när varor och tjänster beskattas i det land där köparen är etablerad, dvs. resultatet av att destinations-landsprincipen tillämpas. En säljare gynnas då inte längre av att vara etablerad i en medlemsstat som tillämpar låga skattesatser. Det slutliga genomförandet av destinationsbaserad beskattning av tjänster ägde rum . har alla tillhandahållanden mellan företag och konsument (business-to-consumer, B2C) av telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster beskattats på den plats där konsumenten har sin hemvist och inte längre där leverantören befinner sig. Detta ledde till att kommissionen handlingsplan för mervärdesskatt föreslog att man skulle ersätta nuvarande övergångsordning för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna med ett slutgiltigt system som grundar sig på principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten för att skapa ett stabilt, gemensamt mervärdesskatteområde i . tillkännagav kommissionen, som sagts ovan, att beskattning i destinationsmedlemsstaten gör det möjligt att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet när det gäller att fastställa mervärdes-skattesatser och att alla befintliga reducerade skattesatser, inklusive avvikelser, som lagligen tillämpas i medlemsstaterna bör behållas och kan göras tillgängliga för alla medlemsstater, och därigenom säkerställa lika behandling. Rådet, dvs. medlemsstaterna, välkomnade 2016 ett förslag om ökad flexibilitet så att medlemsstaterna får tillämpa samma reducerade skattesatser och nollskattesatser som förekommer i andra medlemsstater. Rådet betonade dock att det fortfarande krävs en tillräcklig nivå av harmonisering i EU, och att den lösning som antas ska beaktas på ett väl avvägt sätt för att undvika snedvridning av konkurrensen, höjda affärskostnader och negativa effekter på den inre marknadens funktion. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG vad gäller mervärdesskattesatser (COM(2018) 20) presenterades av kommissionen. Förslaget som presenterades bygger på att alla medlemsstater i det tänkta slutgiltiga mervärdesskattesystemet för EU begränsas av samma regler och ges samma frihet att fastställa mervärdesskattesatser. Enligt de föreslagna harmoniserade och mindre restriktiva reglerna får medlemsstaterna tillämpa högst två reducerade skattesatser på . För att göra det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa befintliga skattesatser får de också tillämpa en reducerad skattesats för vilken inget minimum på krävs och ett undantag med avdragsrätt för ingående mervärdesskatt, dvs. en nollskattesats som innebär att ingen moms debiteras på försäljning som rätt till momsavdrag ges för kostnader. I stället för att utvidga den redan omfattande förteckningen över varor och tjänster enligt vilken reducerade skattesatser kan tillämpas, ersätts bilaga III med en negativ förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade skattesatser inte kan tillämpas. Medlemsstaterna måste enligt förslaget ta hänsyn till att de reducerade skattesatser och undantag som tillämpas ska vara till fördel för slutkonsumenten och vara av allmänt intresse. Medlemsstaterna ska även säkerställa att den vägda genomsnittliga mervärdesskattesats som tillämpas alltid överstiger . Kommissionen konstaterar att små och medelstora företag proportionellt sett bär en högre kostnad för administration än större företag. Mot bakgrund av det presenterade kommissionen ett förslag om förenklingar för små och medelstora företag, COM(2018) 21. finns en särskild ordning för småföretag. Mervärdes-skattedirektivet innehåller flera bestämmelser som syftar till att minska bördan för små och medelstora företag som hanterar mervärdesskatt. Dessa bestämmelser ingår till stor del i direktivets avdelning XII, kapitel 1, med rubriken ordning för småföretag. Bestämmelserna gör det möjligt för medlemsstaterna att fastställa förenklade förfaranden för påförande och uppbörd av mervärdesskatt och undanta små och medelstora företag med en årsomsättning under en viss tröskel från påförande och avdrag av mervärdesskatt. Ordningen är frivillig för medlemsländerna att tillämpa. Även den nya föreslagna ändrade ordningen för småföretag kommer att vara frivillig för medlemsstaterna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid en sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktig. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden. – : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, reparation av vissa varor, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang och cateringtjänster. – : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, teater- samt opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. omfattas förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden av skattesatsen . Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att normalskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . I bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdes-skattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gräns-dragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remiss-behandlats. har genomfört en granskning i syfte att undersöka den nedsatta livsmedelsmomsens kostnadseffektivitet genom att utvärdera dess pris- och fördelningseffekter (RiR 2018:25). rekommendation är att regeringen mot bakgrund av vad som anförts i granskningen om den nedsatta livsmedelsmomsens låga kostnadseffektivitet tar initiativ till att utreda nedsatt moms på livsmedel och avgöra om motivet alltjämt är att stödja barnfamiljer och låginkomsthushåll samt att i sådant fall överväga andra sätt att stödja dessa hushåll. I kommittémotion 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 16 anför motionärerna att de i grunden tycker att all kultur ska omfattas av samma enhetliga kulturmoms. Utgångspunkten är att kulturmomsen inte ska göra skillnad mellan olika slags konst- eller kulturformer. De anser att dessa frågor initialt behöver kartläggas i syfte att långsiktigt reformera och harmonisera kultursektorns moms- och skattesatser. I motion 2019/20:1540 av (M) föreslås en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen. I motion 2019/20:2228 av (M) yrkande 2 föreslås en översyn av möjligheten till en enhetlig turistmoms. Motionären anför att regeringen bör överväga att harmonisera momssatser för olika verksamheter inom turistnäringen på en lägre nivå för att underlätta för ökad turism i . I motion 2019/20:2702 av och (båda M) föreslås en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla mervärdesskatten. Motionärerna anför att besöksnäringen är en jobbmotor som har stora möjligheter att i ännu högre omfattning bidra till fler arbetstillfällen och bättre integration. Krångliga regler är ett problem för nästan alla företag i men blir extra utmanande för företag med ung arbetskraft eller arbetskraft som inte fullt ut behärskar språket. I motion 2019/20:379 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås en utredning av förutsättningarna för att ytterligare harmonisera momsen för olika turistattraktioner. I motion 2019/20:676 av (SD) yrkande 2 föreslås att momsen sänks till för danstillställningar. Även i motion 2019/20:780 av (SD) och i motion 2019/20:1062 av (SD) föreslås att momsen sänks till på dansbandskonserter. I motion 2019/20:1584 av (SD) föreslås en översyn av momssatsen för campingplatser och gästhamnar. I motion 2019/20:481 av och (båda C) föreslås att möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen ses över. I kommittémotion 2019/20:2790 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att momssatserna i kultursektorn ses över i syfte att harmonisera desamma. I motion 2019/20:623 av (KD) föreslås en översyn av momsskattesatserna i syfte att implementera omvänd skattskyldighet som huvudregel. Samma motionär föreslår i motion 2019/20:624 en översyn av momsskattesatserna i syfte att förenkla mervärdesskatten. I de behandlade motionerna föreslås sänkt mervärdesskatt för olika kategorier av varor och tjänster. Det pågår en ständig diskussion om dessa frågor. Utskottet vill , liksom föregående år, inte föreslå några förändrade regler – i synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momsskattesatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. Utskottet har den här ståndpunkten även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplaster. Utskottet noterade i föregående års betänkande om mervärdesskatter (bet. 2018/19:SkU13) det förslag som presenterats av kommissionen och som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. Utskottet noterade också den ståndpunkt om förslaget som regeringen presenterat och som skatteutskottet vid överläggning med regeringen gav sitt stöd till: Det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behöver därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående inte heller nu någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om något förslag om förändring av skattesatsstrukturen på mervärdesskatteområdet. Utskottet är inte heller berett att stödja förslag om att göra omvänd skattskyldighet till huvudregel på mervärdesskatteområdet. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler om undantag inom mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 5 (C) och 6 (KD). I motion 2019/20:3131 av m.fl. (S) föreslås att tvånget att hyresgäster stadigvarande bedriver momspliktig verksamhet i lokaler de hyr avskaffas. Motionärerna anför att problemet kring moms och fastighets-upplåtelse innebär att ideell sektor, som inte bedriver momspliktig verksamhet, får svårt att hyra lokaler på den öppna marknaden. I motion 2019/20:1034 av (M) yrkande 1 föreslås att regeringen verkar för att inom EU-samarbetet avskaffa momsen på körkortsutbildningar. Även i motion 2019/20:2430 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att momsbefria körkortsutbildningar. Motionären anför att utbildning normalt inte momsbeläggs, och dagens momsregler för körkortsutbildning uppfattas som ologiska. bidrar momsbeläggningen till att driva upp kostnaden för körkort och därmed gynna den svarta marknaden. Också i motion 2019/20:3173 av (SD) yrkande 5 föreslås att körkortsutbildningar momsbefrias. I motion 2019/20:2200 av och (båda M) föreslås att alla vårdtjänster görs momsfria. Enligt en dom i ska uthyrning av vårdpersonal inte räknas som en momsfri vårdtjänst, och företag som hyr ut sådan personal ska lägga på moms på sina fakturor, anför motionärerna. Privata vårdföretag kommer att få en uppenbar konkurrensnackdel gentemot offentliga inrättningar som bedriver samma tjänst, t.ex. vårdcentraler, eftersom de offentliga får kompensation för momsen. Även i motion 2019/20:2475 av (M) och i motion 2019/20:2569 av m.fl. (M) föreslås att momsen på vårdtjänster avskaffas. I motion 2019/20:2486 av (M) yrkande 8 anförs att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. Motionären anför att den momsbefrielse som ideella föreningar har haft kan komma att förändras eftersom reglerna ska vara lika över hela EU. Om reglerna förändras måste ambitionen vara att näringen ska kompenseras. I motion 2019/20:676 av (SD) yrkande 1 föreslås att en dj:s framträdanden ska vara momsbefriade eftersom en sådan person bör anses som en utövande konstnär. I motion 2019/20:144 av (C) föreslås att frågan om momsbefrielse på solceller för privatpersoner utreds. I motion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 83 föreslås att momseffekten för ambulansflyg utreds i syfte att skapa rättvisa villkor mellan olika typer av aktörer. Motionärerna anför att det efter en lagändring 2014 är mindre fördelaktigt att upphandla ambulanshelikopter-tjänster från en privat aktör jämfört med en offentligt ägd. () beslutade i en dom (mål 7270-17) att ett bemanningsföretags uthyrning av sjukvårdspersonal inte ska undantas från momsplikt. HFD konstaterade att uthyrning av vårdpersonal inte utgör sådan sjukhusvård, sjukvård eller sjukvårdande behandling som enligt artikel 132.1 b eller c i mervärdesskattedirektivet ska undantas från skatteplikt. Eftersom bolaget är ett bemanningsföretag som inte självt bedriver sjukvård kan uthyrningen enligt HFD inte heller undantas på den grunden att den ska ses som en transaktion nära knuten till vården. Uthyrningen omfattades därmed inte av direktivets undantag från skatteplikt. Bestämmelserna om undantag från skatteplikt i 3 kap. 4 och 5 §§ lagen om mervärdesskatt ska enligt HFD tolkas mot bakgrund av bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet. Vid tolkningen är det den personaluthyrningstjänst som bolaget tillhandahåller som ska prövas mot undantagsbestämmelserna. Uthyrningstjänsten som sådan utgör enligt HFD inte sjukvård enligt definitionen i 5 § och ska därmed inte undantas från beskattning enligt 4 §. HFD konstaterar avslutningsvis att det för den bedömningen saknar betydelse om de åtgärder som de uthyrda läkarna vidtar i arbetet hos den som hyr in dem i och för sig omfattas av definitionen av sjukvård i 5 §. () tolkade domstolens beslut i ett rättsligt ställningstagande om moms vid inhyrning av vårdpersonal, (dnr 202398355-18/111). HFD har i en dom (mål 3477-19) uttalat att det anses som en mervärdesskattepliktig personaluthyrningstjänst när ett bolag tillhandahåller läkare till en privat vårdgivare som i sin tur tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster till patienter via en digital plattform. Det är således inte att anses som en sjukvårdstjänst som är undantagen från skatteplikt. avsåg att börja tillämpa den nya tolkningen . () meddelade beslut i tre ärenden om förhandsbesked som föranletts av SKV:s tolkning av mervärdes-skatteundantaget för sjukvård (dnr 42-18/I, 2-19/I och 1-19/1).