bet · H701CU12 · 2020-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena handlar bl.a. om ideellt skadestånd, fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter, betalningsplanens längd vid skuldsanering, åtgärder mot överskuldsättning och åtgärder mot otillåtna bosättningar. Utskottet hänvisar främst till pågående utredningar och arbeten samt tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och två särskilda yttranden (M, SD, C, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skadestånd till tredje man Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning Åtgärder mot otillåtna bosättningar Motioner som bereds förenklat 1.Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter, punkt 4 (SD) 2.Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter, punkt 4 (KD) 3.Betalningsplanens längd vid skuldsanering, punkt 5 (M, C, KD, L) 4.Betalningsplanens längd vid skuldsanering, punkt 5 (V) 5.Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt, punkt 6 (M) 6.Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt, punkt 6 (SD) 7.Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt, punkt 6 (V) 8.Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt, punkt 6 (KD) 9.Åtgärder mot otillåtna bosättningar, punkt 7 (SD) 10.Åtgärder mot otillåtna bosättningar, punkt 7 (KD) 1.Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter, punkt 4 (L) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M, SD, C, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skadestånd till tredje man 2019/20:2189 av (SD). 2019/20:2255 av (M) yrkande 3. 2019/20:2835 av (M) yrkande 1. Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter 2019/20:203 av (C) yrkandena 1–4, 2019/20:694 av (KD), 2019/20:1164 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 6, 2019/20:2208 av m.fl. (SD) yrkandena 6–9, 2019/20:2523 av (M), 2019/20:2752 av (L) yrkandena 1–3, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkandena 18 och 19, 2019/20:2809 av (KD) yrkandena 3 och 4, 2019/20:2866 av Boriana (M) yrkandena 1–4, 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2019/20:3339 av (SD) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 60. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) Betalningsplanens längd vid skuldsanering 2019/20:283 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:3082 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 47. Reservation 3 (M, C, KD, L) Reservation 4 (V) Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt 2019/20:283 av m.fl. (V) yrkandena 2–4, 2019/20:910 av och (båda C) yrkande 5, 2019/20:2208 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3082 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 i denna del, 2019/20:3149 av och (båda SD) yrkande 4 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) Åtgärder mot otillåtna bosättningar 2019/20:2208 av m.fl. (SD) yrkandena 10–15 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 52–54. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (KD) Motioner som bereds förenklat 2019/20:68 av (KD), 2019/20:503 av (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:638 av m.fl. (S) yrkande 1, 2019/20:655 av (M), 2019/20:1223 av (S), 2019/20:1317 av och Kopparklint (båda M) yrkande 4, 2019/20:1399 av m.fl. (S), 2019/20:1476 av (M), 2019/20:1685 av (SD), 2019/20:1686 av (SD), 2019/20:2208 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:2526 av och (båda M), 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 21, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:3080 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 48. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (C), (V), (M), (L), (M), (M), (S), (S), Serkan Köse (S), (S), (KD), (SD), (SD) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ca 70 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 i olika ersättnings-, insolvens- och utsökningsrättsliga frågor. Motionsyrkandena handlar bl.a. om skadestånd till tredje man, det allmännas skadeståndsansvar, ideellt skadestånd, fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter, betalningsplanens längd vid skuldsanering, åtgärder mot överskuldsättning och åtgärder mot otillåtna bosättningar. Av dessa behandlas 17 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Förslagen i motionerna finns i bilagan. Skadestånd till tredje man Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skadestånd till tredje man. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet. I motion 2019/20:2189 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att tredje part som drabbas av en skada ska ha rätt till ersättning när det gäller kunskapskrävande verksamheter. Enligt motionären bör exempelvis arbetsgivaren till någon som lidit personskada, och indirekt orsakas skada till följd av detta, få rätt till ersättning för exempelvis stillestånd och ekonomiskt bortfall. Skadeståndslagen (1972:207) är den grundläggande lagstiftningen på skadeståndsrättens område och den gäller om inte annat är särskilt föreskrivet eller föranleds av avtal eller i övrigt följer av regler om skadestånd i avtalsförhållanden. I praktiken kompletteras skadeståndslagen i stor utsträckning av principer och regler som har utvecklats genom domstolspraxis. Person- och sakskada kan medföra förluster för andra än den som direkt drabbas av skadan. Huvudregeln enligt svensk rätt är att endast den som lidit person- eller sakskada är berättigad till skadestånd, dvs. tredje man som indirekt lider förlust till följd av skadan har inte rätt till skadestånd. Det finns vissa lagstadgade undantag från principen om att tredjemansskador inte ersätts, exempelvis har särskilt närstående till den som drabbats av personskada enligt 5 kap. 1 § skadeståndslagen rätt till ersättning för vissa kostnader och inkomstförluster som uppkommit med anledning av skadan. En grundsats inom svensk skadeståndsrätt är att s.k. tredjemansskador som utgångspunkt inte är ersättningsgilla. Som motionären anför kan detta få kännbara konsekvenser för exempelvis arbetsgivaren till en person som lider skada och som besitter särskild kompetens inom sitt yrke. Mot detta måste dock ställas att tredjemansskador normalt inte är typiska och beräkneliga följder av den skadegörande handlingen och att skadevållaren måste ha en rimlig möjlighet att kunna förutse och överblicka följderna av sitt handlande. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av det förslag som lämnas i motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om det allmännas skadeståndsansvar. Utskottet hänvisar till befintlig reglering på området. I motion 2019/20:2255 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en myndighet som på grund av försumlighet bryter mot gällande tids- och handläggningsbestämmelser och orsakar att ett företag förlorar pengar eller drabbas av annan skada ska vara skyldig att ersätta företaget. Enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen gäller bl.a. att staten eller en kommun ska ersätta skada som vållas genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning. De skadetyper som ersätts i fall av fel och försummelse vid myndighetsutövning är först och främst personskada, sakskada och ren förmögenhetsskada. Därutöver ersätts skada på grund av att någon i ett sådant sammanhang kränks genom vissa brottsliga handlingar. En sådan ersättning för kränkning avser en ideell skada. Myndighetsutövning i skadeståndslagens mening kan beskrivas som beslut eller åtgärder av det allmänna som har rättsverkningar för enskilda och som är ett uttryck för samhällets rätt att utöva makt över medborgarna. Staten eller kommunen ansvarar inte bara när ett fel eller en försummelse har begåtts av en eller flera befattningshavare utan även när flera befattningshavare var för sig har begått mindre förbiseenden som tillsammans medför att fel eller försummelse föreligger (kumulerade fel). Skadeståndsansvar kan även föreligga när det inte är möjligt att peka ut vem som varit oaktsam inom en myndighet (anonyma fel). har myndighetsutövningen anförtrotts åt något fristående organ, som t.ex. får fatta beslut i vissa ärenden eller vidta utredningsåtgärder. Detta hindrar inte att staten kan bli ansvarig för skador som uppkommer genom fel och försummelse vid sådan delegerad myndighetsutövning. Staten eller en kommun ska vidare enligt 3 kap. 3 § skadeståndslagen i viss utsträckning ersätta ren förmögenhetsskada vid felaktiga upplysningar eller råd. I 3 kap. 4 § finns även en bestämmelse om det allmännas skadeståndsansvar vid överträdelser av rättigheter. Som utskottet redogjort för är det allmänna skyldigt att ersätta skada som vållas genom bl.a. fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Utskottet anser inte att det framkommit några brister i den befintliga regleringen som gör att det finns skäl för utskottet att föreslå något initiativ från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ideellt skadestånd. Utskottet hänvisar till pågående arbete. (M) begär i motion 2019/20:2835 yrkande 1 ett tillkännagivande om att skadeståndsbeloppen för ideella skador bör ses över. Enligt motionären är dagens skadeståndsnivåer för låga. Med ideella skador avses skador som inte är av ekonomisk natur, främst fysiskt och psykiskt lidande vid personskador samt kränkning av den personliga integriteten genom brott. Utmärkande för en ideell skada är att den inte låter sig mätas i pengar på samma sätt som en ekonomisk skada. Den som har tillfogats personskada kan enligt 5 kap. 1 § skadeståndslagen få ersättning både för ekonomisk och för ideell skada. Ersättning för kränkning är en särskild form av ideellt skadestånd som inte förutsätter att någon fysisk skada har uppkommit. Enligt 2 kap. 3 § skadeståndslagen ska den som allvarligt kränker någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot hans eller hennes person, frihet, frid eller ära ersätta den skada som kränkningen innebär. Skadeståndslagen anger inte med vilka belopp kränkningsersättning ska betalas, men den innehåller vissa riktlinjer för hur ersättningen ska fastställas. Enligt 5 kap. 6 § skadeståndslagen bestäms kränkningsersättning efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens art och varaktighet, varvid vissa omständigheter särskilt ska beaktas. Sådana omständigheter är om handlingen haft förnedrande eller skändliga inslag eller om den varit ägnad att framkalla allvarlig rädsla för liv eller hälsa. Andra sådana omständigheter är om handlingen riktat sig mot någon med särskilda svårigheter att värja sin personliga integritet eller om den inneburit missbruk av ett beroende- eller förtroendeförhållande. Även det fallet att handlingen varit ägnad att väcka allmän uppmärksamhet räknas upp. De omständigheter som räknas upp i paragrafen har typiskt sett ansetts vara de viktigaste, men även andra omständigheter kan vara relevanta. Det ankommer på rättstillämpningen att utifrån förhärskande etiska och sociala värderingar närmare precisera vilka hänsyn som ska tas vid skadeståndets bestämmande (se prop. 2000/01:68 s. 52 f. och 74 f.). uppmanade , på förslag från justitieutskottet, i ett tillkännagivande regeringen att återkomma med ett lagförslag om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer. Enligt behöver brottsofferperspektivet stärkas, och den kränkning som brottsoffret lidit efter att ha utsatts för brott bör värderas högre i skadeståndshänseende för att stå i bättre överensstämmelse med de etiska och sociala värderingar som är rådande (bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:73). Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att se över vissa regler som gäller brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning. Syftet är att stärka brottsoffers ställning och minska skadeverkningarna av brott. Utredaren ska bl.a. ta ställning till i vilken utsträckning nivåerna på kränkningsersättning bör höjas och hur efterlevande anhörigas rätt till ideellt skadestånd kan stärkas. Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:104). Som utskottet konstaterat har en särskild utredare fått i uppdrag att se över vissa regler som gäller brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning. I uppdraget ingår bl.a. att ta ställning till i vilken utsträckning nivåerna på kränkningsersättning bör höjas. Uppdraget är i linje med önskemålen i motionen och det finns därför inte behov av någon åtgärd med anledning av motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ytterligare åtgärder mot fordonsmålvakter. Utskottet hänvisar till vidtagna åtgärder och pågående arbete. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (KD) samt särskilt yttrande 1 (L). I kommittémotion 2019/20:2208 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder som förhindrar att en person som har statliga fordonsrelaterade skulder kan registrera sig som ägare till ytterligare fordon. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att bör få en möjlighet att ta över ägandeskapet i de fall en person som inte får äga ytterligare fordon försöker registrera sig som ägare till nya fordon. I yrkande 8 föreslår motionärerna att polisen bör ges utökade befogenheter att omhänderta skuldtyngda fordon. Slutligen föreslås i yrkande 9 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur man bättre kan arbeta förebyggande när det gäller bilägarskap. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör införa en reglering som innebär att en person med samordningsnummer kan äga högst en bil i . I kommittémotion 2019/20:2794 av m.fl. (L) begärs tillkännagivanden om skärpt lagstiftning om fordonsmålvakter (yrkande 18) och en fullständig översyn av lagen respektive förordningen om flyttning av fordon i vissa fall (yrkande 19). Enligt motionärerna har de lagändringar som infördes haft begränsad effekt och lagstiftningen bör skärpas inom de ramar som uppställs av egendomsskyddet i och regeringsformen. Flera olika möjligheter bör övervägas, bl.a. ökade möjligheter för kommuner att flytta fordon med fordonsrelaterade skulder även om de är korrekt parkerade och ett ökat samarbete mellan kommuner och . I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör införa en maxgräns för det antal fordon en person kan äga (yrkande 26). I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur problemen med bilmålvakter kan lösas (yrkande 60). I motion 2019/20:203 av (C) begärs ett tillkännagivande om att det bör bli möjligt att stoppa bilmålvaktsbilar under färd och inte enbart när de är parkerade (yrkande 1). Motionären föreslår vidare att regeringen utreder möjligheten att tvångsskriva ägarskap på brukare av bilar (yrkande 3). Förslag om tillkännagivanden som innebär en begränsning av möjligheten för personer med fordonsrelaterade skulder att registrera ytterligare fordon läggs även fram i motionerna 2019/20:203 av (C) yrkande 2, 2019/20:2523 av (M), 2019/20:2752 av (L) yrkande 3, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 4 och 2019/20:3339 av (SD). Olika förslag på tillkännagivanden om att stärka kontrollen vid registrering av ägarbyten, förhindra handel och användande av fordon med fordonsrelaterade skulder läggs fram i motionerna 2019/20:203 av (C) yrkande 4, 2019/20:1164 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:2809 av (KD) yrkande 3 och 2019/20:2866 av Boriana (M) yrkandena 1–4. I motion 2019/20:694 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en reglering som innebär att fordon med parkeringsskulder hos inte kan genomgå en besiktning. I motion 2019/20:1769 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur användandet av fordonsmålvakter kan kriminaliseras (yrkande 6). I motion 2019/20:2752 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur myndigheter kan få bättre förutsättningar att forsla bort övergivna bilar (yrkande 1). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om ett fordon som framförs falskskyltat eller med körförbud bör kunna beslagtas eller förverkas (yrkande 2). gäller lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter (prop. 2013/14:176, bet. 2013/14:CU36, rskr. 2013/14:239). Lagen gäller enligt 1 § rätt att ta fordon i anspråk för betalning av vissa fordringar på fordonsrelaterade avgifter och skatter. Vid indrivning av sådana fordringar som anges i 1 § får enligt 2 § besluta att ta i anspråk det fordon som skatten eller avgiften avser för betalning av gäldenärens skuld. Detta gäller under förutsättning att gäldenären saknar utmätningsbara tillgångar som räcker till betalning av skulden och att fordonet inte tillhör eller kan anses tillhöra gäldenären enligt bestämmelserna i utsökningsbalken. I fråga om ianspråktagande tillämpas i övrigt bestämmelserna om utmätning i utsökningsbalken. Detta innebär att , på motsvarande sätt som vid utmätning, har möjlighet att bedöma om det är försvarligt att ta fordonet i anspråk eller inte. Syftet med lagen är att dels minska de restförda fordonsrelaterade skulderna till det allmänna, dels minska incitamentet att använda s.k. fordonsmålvakter. Genom att låta en fordonsmålvakt, normalt en person utan utmätningsbara tillgångar, stå som registrerad ägare till ett fordon kan den civilrättsliga ägaren och brukaren undandra sig det betalningsansvar som följer av ett fordonsinnehav. I samband med den nya lagen gjordes även ändringar i lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall. Regeringen bemyndigades att utfärda föreskrifter om rätt för staten eller för en kommun att flytta felparkerade fordon vilkas registrerade ägare har obetalda och förfallna skulder i form av felparkeringsavgifter (2 a §). Föreskrifter om sådan rätt finns i förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall. Enligt 8 § lagen om flyttning av fordon i vissa fall behöver ett fordon inte återlämnas till ägaren förrän han eller hon har ersatt kostnaden för flyttningen och de övriga åtgärder som har vidtagits med stöd av lagen. Det framgår vidare av samma lag att ett fordon som förvaras på en särskild uppställningsplats tillfaller kommunen om ägaren inte har hämtat fordonet inom en månad från det att han eller hon underrättats om att fordonet flyttats eller, om ägaren inte kunnat anträffas, efter det att kungörelse om flytten skett (6 § första stycket). Utskottet behandlade motionsyrkanden om fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter i betänkande 2016/17:CU8. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:166 och 167). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) uttalade regeringen att det finns ett behov av att vidta olika åtgärder för att minska förekomsten av fordonsmålvakter. Regeringen aviserade en översyn av lagstiftningen och föreslog även att skulle anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommunerna. Statsbidraget skulle användas för att öka kommunernas möjligheter till bortforsling, uppställning och skrotning av målvaktsfordon. Denna satsning med riktade statsbidrag återfanns i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22) och (prop. 2019/20:1 utg.omr. har beslutat i enlighet med budgetpropositionerna i denna del. Ansökan om stöd görs enligt förordningen (2018:1594) om bidrag till kommuner för kostnader för flyttning, uppställning och skrotning av vissa fordon. gav en utredare i uppdrag att utreda hur en skärpt lagstiftning mot fordonsmålvakter bör utformas. Uppdraget redovisades i promemorian Översyn av lagstiftningen mot s.k. fordonsmålvakter (2018:33). Utredaren lämnade lagförslag om avskyltning och användningsförbud för fordon med obetalda felparkeringsavgifter men pekade också på en rad andra områden som regeringen bör se över, bl.a. en översyn av lagen och förordningen om flyttning av fordon i vissa fall. I regeringens proposition 2019/20:67 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter föreslås, i enlighet med promemorians förslag, att det ska bli förbjudet att använda ett fordon med obetalda felparkeringsavgifter som uppgår till mer än , om det har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats. Användningsförbudet ska gälla till dess att den skuld som lett till förbudet har betalats. Det föreslås också att en polisman eller en bilinspektör ska ta hand om fordonets registreringsskyltar om användningsförbudet överträds. I propositionen anför regeringen att den anser att tillkännagivande är slutbehandlat genom de förslag som läggs fram i propositionen. Regeringen uppger vidare att arbetet med att se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas i arbetet mot fordonsmålvakter kommer att vara fortsatt angeläget för regeringen (prop. 2019/20:67 s. 9 och 11). Propositionen kommer att behandlas av trafikutskottet och lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade vidare att ge en utredare i uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon (I2019/024337/SVS). I uppdraget ingår att göra en fullständig översyn av lagen och förordningen om flyttning av fordon i vissa fall för att minska fordonsrelaterade skulder samt förekomsten av fordonsmålvakter och målvaktsfordon. Utredaren ska särskilt utreda om lagstiftningen även bör gälla annan mark än gatumark och omfatta fordon som inte är felparkerade samt om andra skulder än felparkeringsavgifter ska kunna ligga till grund för ett beslut om flyttning. Utredaren ska även utreda om uppställningstiden enligt 6 § första stycket lagen om flyttning av fordon i vissa fall bör förkortas och om begreppet ”fordonets ägare” bör förtydligas. Därutöver ingår bl.a. följande i utredarens uppdrag: • Utreda om, och i sådana fall på vilket sätt, polisen bör ges utökade möjligheter att ingripa mot fordon med fordonsrelaterade skulder. • Utreda om det bör införas en möjlighet att kunna begränsa antalet fordon en person kan äga om han eller hon har omfattande fordonsrelaterade skulder eller har en stor mängd fordon registrerade på sig. • Analysera om det är lämpligt att en person kan vara registrerad som fordonsägare i utan att ha rätt att vistas i riket. • Utreda hur myndigheterna ska hantera ett fordon som saknar ägare till följd av att en person angivit en falsk identitet vid fordonsregistreringen. • Lämna förslag till ett lämpligt system för hur kostnader i samband med flytt och förvaring av fordon ska hanteras. Uppdraget ska genomföras i samråd med Transportstyrelsen, , , företrädare för kommunsektorn och andra relevanta aktörer och redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Utskottet behandlade och ett antal motionsyrkanden om ytterligare åtgärder mot fordonsmålvakter (bet. 2017/18:CU17 och bet. 2018/19:CU6). Utskottet hänvisade i båda betänkandena till sitt tidigare tillkännagivande och pågående arbete inom samt avstyrkte samtliga motionsyrkanden. följde utskottets förslag. Utskottet konstaterar inledningsvis att sedan på utskottets förslag beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter har regeringen vidtagit en rad olika åtgärder. Som redovisats ovan har det införts ett riktat statsbidrag för perioden –2020 till kommunerna för kostnader för flyttning, uppställning och skrotning av vissa fordon. I proposition 2019/20:67 föreslår regeringen ett användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter. Vidare har en utredare fått i uppdrag att göra en fullständig översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon i vissa fall.