bet · H701MJU10 · 2020-03-11 00:00:00 — För att förstärka det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning har förordningen (2009:381) om statliga stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) ändrats genom att framhålla insatser mot bl.a. internbelastning, återcirkulering av näringsämnen samt stöd till kommuner och ideella sammanslutningar för åtgärdsarbetet mot övergödning. Bidragsdelen höjdes dessutom från så att det går att få i bidrag, och de tillgängliga medlen ökades med till . De ändrade villkoren och ökade medlen har lett till att utbetalningar för projekt med stöd från LOVA har ökat från 2017 till 2018. Av dessa har gått till projekt som avser att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Dessutom har flera projekt startats med syfte att öka kunskapen om internbelastning av fosfor i sjöar och kustvatten och för återcirkulering av näringsämnen. Landsbygdsprogrammet är en annan källa för finansiering av åtgärder mot övergödning. Det rör t.ex. fånggrödor och jordbearbetning av i stället för , anläggning och restaurering av våtmarker och dammar samt kompetensutveckling inom jordbruket. Regeringens insatser som initierades 2018 för att öka åtgärdsarbetet på lokal nivå fortsätter. Bland annat har Havs- och vattenmyndigheten fått i uppdrag att öka det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning i avrinningsområden. Regeringen har även gett myndigheten i uppdrag att i ett antal pilotområden redovisa vilka incitament som krävs för att de åtgärder som behövs mot övergödning ska komma till stånd. Uppdraget ska redovisas . För att utvärdera åtgärdsarbetet ska utveckla metoder och utföra mätningar för att följa effekter av åtgärder mot övergödning som genomförs i jordbrukslandskapet. Vidare har analyserat hur ersättningar kan utformas baserade på värde och resultat för att minska övergödningen, i stället för de kostnadsbaserade ersättningar som används (rapport 2018:32). Studien fungerar som ett underlag till en kommande strategisk plan för jordbrukspolitikens insatser i . I budgetpropositionen bedömer regeringen att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas ytterligare bl.a. för att öka takten i arbetet med att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Satsningen syftar framför allt till ytterligare insatser mot övergödning, och regeringen föreslår att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med och . I enlighet med utskottets förslag biföll regeringen förslag (bet. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122). För att stärka det internationella samarbetet mot övergödning har regeringen gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i , inklusive möjligheten till ett internationellt handelssystem med utsläppsrätter. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Det framgår även av Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev att myndigheten ska, i syfte att öka kunskapen om åtgärders effekt mot övergödning, analysera hur uppföljningen av olika åtgärders effekt kan förbättras. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Vidare har regeringen beslutat att förstärka det finansiella stödet till internationella projekt runt som bidrar till att förbättra miljösituationen i . Regeringen har lämnat ett bidrag på till fonden för Aktionsplanen för , även kallad BSAP-fonden. Den skapades 2010 för att stödja genomförandet av (Helcom) aktionsplan för miljö. Fonden administreras av Nordiska investeringsbanken (NIB, ) och finansierar projekt mellan 0,3–. har ett 40-tal projekt finansierats, exempelvis reningsverk, sanering av förorenad mark, jordbruksrelaterade övergödningsprojekt och projekt om alternativa bränslen för sjöfarten. I utvärdering av miljömålen 2019 () konstateras att kommande åtgärdsprogram inom vatten- och havsmiljöförvaltning behöver koordineras så att de tillsammans innehåller de åtgärder som krävs för att näringsämnestillförseln ska minska till nivåer som kan leda till en vattenmiljö som är fri från övergödning. Det behövs tillräcklig finansiering för att genomföra åtgärderna och styrmedel som ser till att kostnadseffektiva åtgärder genomförs. Regeringen bedömer att redovisningen av den fördjupade utvärderingen av miljömålen och de förslag som läggs fram där ger en god grund för att fortsätta att utveckla styrmedel och åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen (prop. 2019/20:1 utg.omr. utvärderar löpande hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP, Common Agricultural Policy) påverkar miljön i . Rapporter från detta arbete används i arbetet med att utforma den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Inom ramen för detta arbete har en promemoria tagits fram: Kopplingar mellan landsbygdsprogrammet och vattenförvaltningens åtgärdsprogram (Havs- och vattenmyndigheten och , , dnr. HaV 3318-15). En iakttagelse från promemorian är att transparensen behöver öka inom både landsbygdsprogrammet och vattenförvaltningens åtgärdsprogram för att kunna kommunicera och redovisa hur de två programmen kan samspela för att minska jordbrukets belastning på vattenmiljön. Stöd till dränering vid strukturkalkning Enligt är strukturkalkning ett sätt att förbättra lerjordar och dess närings- och vattenhållande förmåga, och för det krävs god dränering. Utskottet noterar att LOVA-stöd kan användas till bl.a. strukturkalkning och täckfilterdiken. När det gäller dränering konstaterar utskottet att det finns möjlighet att få stöd för detta genom landsbygdsprogrammet. Projektet näringen kan även erbjuda kostnadsfri rådgivning på området. I sammanhanget vill utskottet även lyfta fram regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin del 2. Enligt denna ska en strategi för en hållbar hantering av vatten i jordbruket tas fram, och den ska bl.a. innehålla underhåll och anpassning av diken. Därmed anser utskottet att motion 2019/20:597 (SD) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. Samordnade åtgärder mot övergödning Övergödning är ett omfattande problem i svenska hav och sjöar, även om steg har tagits för att stärka arbetet med att minska övergödningen. Utskottet delar regeringens uppfattning att åtgärdstakten behöver öka. Det är därför positivt att regeringen har förstärkt det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning med bl.a. ökade medel och ändrade villkor. Havs- och vattenmyndigheten, och har fått olika uppdrag för att presentera åtgärder mot övergödning. Utskottet ser fram emot att ta del av detta arbete. Utskottet noterar att även det internationella arbetet mot övergödning har förstärkts. Bland annat ska berörda myndigheter utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan . Vidare har det finansiella stödet förstärkts till internationella projekt runt som bidrar till att förbättra miljösituationen. När det gäller den fördjupade utvärderingen av miljömålen och de förslag som lägga fram där noterar utskottet att regeringen anser att dessa förslag är en god grund för att fortsätta utveckla arbetet för att nå miljömålen. Utskottet delar denna syn. Utskottet anser därmed att motion 2019/20:1618 (V) yrkande 1 kan lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av dessa pågående insatser. Mikroplaster och marint skräp Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot mikroplaster och marint skräp och om forskning om nanoplaster. Jämför reservation 8 (M), 9 (L) och 10 (SD). Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp Enligt kommittémotion 2019/20:2662 av m.fl. (M) yrkande 5 bör LOVA-stödet (lokala vattenvårdsåtgärder) breddas till att även gälla åtgärder som syftar till att minska problemen med marint skräp och mikroskräp. vilar ansvaret för att ta hand om det skräpet på kommunerna men motionärerna anser att bättre stöd bör ges både till berörda kommuner och till de många frivilliga initiativ som tas i arbetet mot det skräpet. Konkret kan detta exempelvis innebära stöd till lokala strandstädningsinitiativ, till kommunala samverkansprojekt och för att ta fram lokala åtgärdsplaner för att minska tillförseln av mikroplaster till våra hav. Enligt kommittémotion 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 8 behövs konkreta åtgärder på nivå för att begränsa spridningen av plaster. Haven håller på att förvandlas till stora soptippar som vållar stor skada på fåglar, fiskar och däggdjur. Plaster bryts ned till mikroplaster som tar sig in i näringskedjan, vilket är skadligt för människor, djur och natur. Även konstgräsplaner är en väsentlig källa till mikroplaster i havet. Vidare bör den svenska havskusten återkommande städas från skräp såsom plaster, vilket bör leda till renare stränder men också gröna enkla jobb. I kommittémotion 2019/20:597 av m.fl. (SD) anförs att forskningsläget när det gäller mikroplaster är oklart. Det saknas stöd för teorin att mikroplaster är farligt som forskningsläget om nanoplaster är bristande. Motionärerna anser därför att fokus i forskning om mikroplaster bör riktas mot de minsta plastpartiklarna av nanostorlek (yrkande 9). behandling och kompletterande uppgifter Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp LOVA är ett statligt bidrag för lokala vattenvårdsprojekt. Syftet med LOVA-stödet är att genomföra kostnadseffektiva åtgärder som minskar transporten av kväve och fosfor till vattendrag, sjöar och hav samt minskar spridningen av miljöfarliga ämnen från fritidsbåtar. Enligt förordningen (2009:381) om statliga stöd till lokala vattenvårdsprojekt får bidraget användas till – åtgärder som minskar övergödning – åtgärder som minskar spridning av miljöfarliga ämnen från fritidsbåtar till vattenmiljön – åtgärder för att ta hand om förlorade fiskeredskap (spökgarn) – åtgärder som enligt vattenförvaltningsförordningen syftar till att nå en god ekologisk status eller god miljöstatus enligt havsmiljöförordningen – uppföljning av ovanstående åtgärder. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisas att för att förstärka det lokala åtgärdsarbetet mot övergödning ändrades förordningen (2009:381) om statliga stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) 2018 genom att framhålla insatser mot bl.a. internbelastning, återcirkulering av näringsämnen samt stöd till kommuner och ideella sammanslutningar för åtgärdsarbetet mot övergödning. Bidragsdelen höjdes dessutom från så att det går att få i bidrag, och de tillgängliga medlen ökades med till . De ändrade villkoren och ökade medlen har lett till att utbetalningar för projekt med stöd från LOVA har ökat från 2017 till 2018. Regeringen bedömer att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas ytterligare bl.a. för att öka takten i arbetet med att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Satsningen syftar framför allt till ytterligare insatser mot övergödning. Regeringen föreslår att tillförs arbetet . Det går även att söka bidrag för att minska utsläpp av mikroplaster. har i uppdrag att fördela bidrag till åtgärder som förbättrar vattenmiljön. Bidraget delas ut med stöd av förordningen (2018:496) om statligt stöd för att minska utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön. får använda medel för att ge bidrag till dagvattenåtgärder som minskar utsläpp av mikroplaster och andra föroreningar till vattenmiljön. Syftet med förordningen är att det ska bidra till att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag samt Grundvatten av god kvalitet. Inom ramen för bidrag till åtgärder som förbättrar vattenmiljön har utlyst medel till projekt som bidrar till att möta utmaningar med plaster och mikroplaster, bl.a. projekt som – sammanställer och sprider kunskap, exempelvis genom utbildning eller utveckling av hjälpmedel och verktyg – tar fram kunskap och data – tar fram nya lösningar, metoder, arbetssätt etc. – testar nya, skalbara lösningar – genomför en förstudie inför något av ovanstående projekt. Projekt som får stöd kan bidra till att underlätta arbetet för en hållbar plastanvändning, inklusive minskat läckage av plaster och mikroplaster, i alla delar av livscykeln. Exempelvis design, tillverkning, inköp, användning, tvätt, återanvändning, reparation, återtillverkning, insamling och återvinning. Projekt kan också syfta till att underlätta utveckling av styrmedel. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) anför regeringen att de statliga bidragen för minskad spridning av mikroplaster och avancerad rening av läkemedel som beslutades är under uppbyggnad. Flera av ansökningarnas åtgärder och utbetalningar beräknas bli aktuella eftersom åtgärderna ofta är fleråriga och investeringskostnader ligger i slutet av projekten. När det gäller åtgärder för att begränsa spridningen av plaster anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att den nedskräpningen är en av vår tids största miljöutmaningar och att engångsplasten tillsammans med förlorade fiskeredskap står för den största andelen av den plast som återfinns på europeiska stränder. Regeringen har därför arbetat för att direktivet om minskning av vissa plastprodukters negativa miljöpåverkan ska leda till åtgärder som på ett konkret och ambitiöst sätt minskar marin nedskräpning. beslutade regeringen om flera åtgärder för att EU:s nya engångsplastdirektiv ska genomföras på ett ambitiöst sätt. Besluten bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna som innefattar att spridningen av mikroplaster bl.a. ska förhindras genom förbud mot mikroplaster i fler produkter och förbud mot onödiga plastartiklar. En utredning har tillsatts som ska ta fram förslag på hur EU:s engångsplastdirektiv ska genomföras. Utredningen ska även undersöka möjligheterna att förbjuda plastmuggar och livsmedelsbehållare av plast för engångsbruk samt undersöka möjligheterna att förbjuda eller på annat sätt reglera plastprodukter som oftast förekommer på nedskräpade stränder. Lagstiftningen ska vara på plats från . Vidare vill regeringen använda ekonomiska styrmedel för att minska spridningen av mikroplaster. överlämnade regeringen proposition 2019/20:47 Skatt på plastbärkassar till och föreslog en ny skatt på bärkassar av plast. Skatten ska bidra till att uppnår EU:s mål om att förbruka maximalt 40 plastbärkassar per person och år till utgången av 2025 och minska spridningen av mikroplaster i naturen. biföll regeringens förslag till lag (2019/20:SkU13, rskr. 2019/20:150) och de nya reglerna började gälla . När det gäller konstgräsplaner identifierade i sin redovisning av regeringsuppdraget Mikroplaster – Källor och förslag på åtgärder (rapport 6772, ) just konstgräsplaner som en viktig källa till utsläpp av mikroplaster i . har därför tagit fram en vägledning till alla verksamhetsutövare som ansvarar för underhåll och skötsel av en konstgräsplan. Vägledningen handlar om verksamhetsutövarens ansvar och skyldigheter att förebygga och åtgärda negativa miljökonsekvenser vid anläggande, underhåll och skötsel av konstgräsplaner där granulat används som fyllnadsmaterial. finansierar även en beställargrupp för att minska miljö- och hälsopåverkan från konstgräsplaner. Fokus ligger på problematiken med utsläpp och spridning av mikroplaster men även andra närliggande miljö- och hälsoaspekter kan inkluderas i arbetet. En beställargrupp är ett sätt att höja kvaliteten i offentlig upphandling genom att gemensamt bygga upp kunskap och att samverka kring krav och metoder vid upphandling och inköp. Beställargruppens huvudman är () som ansvarar för att hålla ihop och driva beställargruppens arbete. Beställargruppens medlemmar består av personer inom kommunernas fritids- och miljöförvaltningar, fastighetsbolag, sportanläggningar, fotbollsförbund, klubbar och liknande. Gemensamt för dem är att de har mandat och möjlighet att påverka kommande investeringar och upphandlingar. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att fortsätta arbetet med att identifiera och åtgärda viktigare källor till utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön i . I myndighetens redovisning av uppdraget Mikroplaster 2019 – redovisning av ett regeringsuppdrag () föreslår de en anmälningsplikt för anläggningar med konstgräs, gjutet granulat och ridanläggningar som innehåller gummi eller plast. Anmälningsplikt möjliggör att kommunen kan ställa de krav som behövs för att anlägga och underhålla aktuella anläggningar. Det kan handla om installationer för att samla dagvatten och filtrera partiklar. I förslaget ingår även att utöka den befintliga vägledningen till att omfatta alla utomhusanläggningar för idrott och lek, med underlag som innehåller produkter av gummi eller plast. Rapporten är under beredning i . När det gäller strandstädning har detta behandlats av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2019/20:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Följande redovisas i betänkandet: Som en del av regeringens satsning Rent hav i budgetpropositionen infördes ett riktat statsbidrag för strandstädning i kustkommuner, en satsning med 2018–2020. har i samarbete med Havs- och vattenmyndigheten genomfört utlysningar om bidrag för strandstädning till havsnära kommuner. Kommuner, enskilt eller tillsammans, kan ansöka om bidrag för strandstädning. Stödet kan vara av kostnaderna. Bidraget delas ut med stöd av förordning (2018:58) om bidrag till strandstädning och syftar till att samla in avfall som har flutit i land på havsstränder. Det innebär även att annat avfall som finns på stränderna samlas in, samt inbegriper åtgärder som behövs för att det insamlade avfallet ska bli behandlat. Det inbegriper även uppföljning och utvärdering av projektet. Av regleringsbrev framgår att får användas för bidrag i enlighet med förordningen (2018:58) om bidrag till strandstädning för att stödja kommuners arbete med att samla in och hantera plastavfall och annat avfall som flutit iland på stränder vid havet. beslutar om fördelningen av medlen efter dialog med Havs- och vattenmyndigheten. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att strandstädningsbidraget på som regeringen beslutade om 2018 delades ut till 30 kommuner och totalt avfall samlades in längs stränderna. Vidare redovisar miljö- och klimatminister i sitt svar på fråga 2019/20:644 stränder att i princip hela strandstädningsbidraget har nyttjats . Statsrådet anför även att regeringen inte avser att vidta ytterligare åtgärder mot bakgrund av frågan. Enligt information från saknas kunskap om vid vilken koncentration av mikroplaster i miljön som negativa effekter uppstår. Även publikationer om ekologiska konsekvenser och effekter på populationsnivå saknas i den vetenskapliga litteraturen. Det har visat sig att partiklar i nanostorlek tas upp i mag- och tarmkanalen. Forskning behövs för att kunna koppla partiklarnas eventuella skadliga effekter med partiklarnas egenskaper som plasttyp, storlek, form (t.ex. korn, flaga eller fiber). Av regleringsbrev framgår att ska ansvara för en nationell plastsamordning. Arbetet ska bl.a. inriktas på att samla och bygga upp objektiv och faktabaserad kunskap om makro- och mikroplaster. ska redovisa hur plastsamordningen har etablerats samt redovisa inriktningen för det fortsatta arbetet för regeringen . och Havs- och vattenmyndigheten har även utlyst medel som ska stödja forskning som syftar till att öka kunskapen om mikroplaster och deras källor, spridningsvägar, ekologiska effekter och konsekvenser och hur åtgärder kan bidra till att reducera dem. Denna kunskap kommer att användas av och Havs- och vattenmyndigheten i arbetet med att förebygga och reducera mikroplastsutsläppen. Forskare eller forskargrupper har kunnat söka medel fördelat (2019–2021). Total budget för utlysningen är ca . Ett av projekten som har beviljats medel handlar om miljöpåverkan av nanoplaster från nedbrutna vanliga plastartiklar. Projektet syftar till att utveckla metoder och tekniker som gör det möjligt att spåra nanoplaster från avloppsvatten och naturliga vattenvägar. Projektet ska utvärdera potentiella faror med olika plaster och kartlägga lämpligheten med olika plastprodukter. Resultatet ska vara ett stöd till allmänheten för att kunna fatta välgrundade beslut i vardagen. Projektet har beviljats ca och utförs av . Av den forskningspolitiska proposition som beslutade om (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) framgår att målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) att forskning, teknikutveckling och innovation behövs när det gäller smart teknik, förnybara material och förnybar energi som ska bygga framtidens samhälle. För omställningen till en cirkulär ekonomi kommer bl.a. forskning och innovation om en hållbar och giftfri kedja för återvinning av material att vara viktig. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Regeringen bedömer att har goda möjligheter att fortsätta vara en ledande forskningsnation. Formas har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken. När det gäller plastpartiklar i nanostorlek, dvs. extremt små partiklar som bara är några få miljondelar av en millimeter, pågår det forskning och olika projekt om detta. Forskare vid har undersökt huruvida nedbrytningen av plastpartiklar stannar vid lite större plastfragment, s.k. mikroplaster, eller om processen faktiskt kan fortsätta mot ännu mindre partiklar. Under experimentella förhållanden har plastmaterial utsatts för mekanisk nedbrytning (Nanoplastics formed during the mechanical breakdown of daily-use polystyrene products, ). I en tidigare studie från har forskare kunnat visa att plastpartiklar i nanostorlek kan hamna i fiskars hjärnor och att detta orsakar hjärnskador som sannolikt leder till att fiskarna får rubbade beteenden (Brain damage and behavioural disorders in fish induced by plastic nanoparticles delivered through the food chain, ). Ett flertal andra studier från forskarvärlden har belyst den mer uppmärksammade mikroplasten och dess ökande spridning hos olika organismer samt de befarade konsekvenserna av detta. Det pågår försök att även identifiera nanoplaster i naturen. Vidare finansierar Formas forskning om nanoplaster. har som koordinator av projektet fått från Formas för att mellan 2019–2021 undersöka hur exponering för plastnanopartiklar påverkar interaktionerna mellan predator och bytesdjur i en förenklad akvatisk födokedja. Förutom ökad kunskap syftar resultaten även till att vara till nytta vid beslutsfattande när det gäller den ökande problematiken med nanoplaster. Formas finansierat även andra forskningsprojekt inom samma område, t.ex. ekologiska och ekotoxikologiska effekter av mikroplaster på akvatiska födovävar, bedömning av effekter av plaster i ekosystem och nanoplaster i vattenmiljöer. Åtgärder mot mikroplaster och marint skräp Utskottet delar regeringens syn att den nedskräpningen, som till största del består av plaster, är en av vår tids största miljöutmaningar. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemet eftersom plast utgör ett stort hot mot haven, miljön och den biologiska mångfalden. Utskottet noterar att förbud mot mikroplaster i flera produkter och förbud mot onödiga plastartiklar ingår i det s.k. januariavtalet och vill framhålla regeringens ambition att ta fram åtgärder som på ett konkret och ambitiöst sätt ska minska den nedskräpningen. Utskottet ser fram emot redovisningen från utredningen som ska ta fram förslag på hur EU:s engångsplastdirektiv ska genomföras och även effekterna av en skatt på plastbärkassar. När det gäller spridning av mikroplaster från konstgräsplaner konstaterar utskottet att arbetar aktivt med frågan i form av vägledning och en beställargrupp.