bet · H701UbU11 · 2020-03-13 00:00:00 — För att säkerställa att elever ska fortsätta att bli erbjudna prao bör enligt motion 2019/20:662 av och (båda M) ett uppdrag ges till en lämplig myndighet att ta fram en metod för att säkerställa att rektorn kan ta sitt arbetsmiljöansvar. I partimotion 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 7 framförs att regeringen bör göra en kartläggning av kulturinstitutionernas och skolväsendets samverkan med varandra och utreda hur samarbetet mellan kulturinstitutionernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Vidare anför motionärerna i yrkande 8 att skolvisningarna har en utjämnande effekt eftersom alla barn, oavsett föräldrarnas kulturvanor, får en chans att komma i kontakt med kultur som annars hade varit främmande. Regeringen bör utreda varför skolvisningarna minskar och återkomma med förslag till insatser. I partimotion 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 3 framhålls att förutsättningarna för samarbeten mellan skolväsendet och ideella aktörer för att väcka intresse för entreprenörskap ska vara goda. Samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling är övergripande teman som betonas i läroplaner, examensmål samt ämnes- och kursplaner för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2018) samt gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018). Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att eleverna får konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. I de övergripande målen för läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och även har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. Lärarna ska bl.a. medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Vidare anges det i läroplanen att skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) anges bl.a. att skolan har ansvar för att varje elev har kunskaper om samhälls- och arbetslivet. Skolan ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovations-tänkande. Därigenom ökar elevernas möjligheter att starta och driva företag. Det framgår vidare att entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Gymnasieskolan ska ha nära samverkan med arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. I många av examensmålen för gymnasieskolans nationella program ingår krav på kunskaper om entreprenörskap. Ämnet entreprenörskap, som är tvärvetenskapligt men har sin bas i företagsekonomi och psykologi, ingår som ett programgemensamt ämne i flera program. I ämnet företagsekonomi finns t.ex. kursen entreprenörskap och företagande, som ska ge kunskaper om att starta och driva ett företag. Vidare anges det i läroplanen för gymnasieskolan att alla elever ska genomföra ett gymnasiearbete. Målen för gymnasiearbetet framgår av programmens olika examensmål. För yrkesprogrammen anges bl.a. att gymnasiearbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer. Pågående arbete om entreprenörskap i skolan Regeringen meddelade i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 198) att den avsåg att förlänga och förstärka den pågående satsningen på entreprenörskap och företagande bland unga i bl.a. skolväsendet. För ändamålet avsattes –2020 inom utgiftsområde 24. ska enligt myndighetens instruktion särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap inom skolväsendet. Uppdraget knyter an till myndighetens uppgift att lämna statsbidrag enligt förordningen (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan samt upphandling av tjänster för att stödja entreprenörskap inom skolväsendet. Syftet med insatser är att främja utvecklingen av huvudmännens arbete med entreprenörskap i skolan. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv beslutade om en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv genom att huvudmän för grundskolor och specialskolor blivit ansvariga för att anordna obligatorisk praktisk arbetslivsorientering, s.k. prao. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). I ska prao omfatta minst sammanlagt fr.o.m. årskurs 8. I specialskolan gäller samma omfattning som fr.o.m. årskurs 9. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval (10 kap. 8 a § skollagen). Att ansvaret för att anordna prao ligger på huvudmannen innebär bl.a. att huvudmannen måste vidta egna åtgärder för att hitta praoplatser. Det är dock inte uteslutet att en huvudman även tar hjälp av elever eller föräldrar för att hitta praoplatser. Huvudmannen ska vidare, innan en elev placeras på en praoplats, genomföra en undersökning och riskbedömning. I förarbetena (prop. 2017/18:24 s. 21) understryker regeringen vikten av att säkerställa elevernas säkerhet . Elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska likställas med arbetstagare i arbetsmiljöhänseende (1 kap. 3 § första stycket arbetsmiljölagen [1977:1160]). Enligt föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö (AFS 2012:3) och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare genomföra en undersökning och riskbedömning med särskild hänsyn till att arbets- och skoluppgifter kan komma att utföras av minderåriga som ännu inte är fysiskt och psykiskt mogna (4 §). Innan en elev placeras på en praoplats ska huvudmannen göra en bedömning av om den aktuella arbetsplatsen, utifrån riskbedömningen, är lämplig för en viss elev och vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas. Åtgärder som kan bli aktuella är exempelvis att ta fram rutiner eller införskaffa skyddsutrustning. Samverkan mellan skolväsendet och kulturinstitutionerna Regeringen gav i uppdrag att genomföra en övergripande kartläggning av hur samarbetet mellan skolväsendet (förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan) och kulturarvs-institutioner fungerar samt hur det utvecklats (Ku2017/02184/KL). Kartläggningen ska ligga till grund för förslag på hur samarbetet, i den mån det är lämpligt, skulle kunna stärkas. För att främja samverkan ska bl.a. ta fram och sprida vägledningar samt samla och sprida goda exempel på olika typer av samarbeten och samverkansprojekt. Uppdraget ska genomföras i samverkan med , och och redovisas till () . Uppdraget bör enligt regeringen lägga grunden för fortsatt, långsiktigt arbete med dessa frågor inom . När det gäller motionsyrkanden om kulturinstitutionernas och skolväsendets samverkan med varandra vill utskottet instämma i vikten av dessa och betydelsen av likvärdighet, inte minst för de barn och ungdomar som inte på ett självklart sätt hemifrån får tillgång till våra kulturinstitutioner. Utskottet vill hänvisa till det pågående uppdrag har att genomföra en övergripande kartläggning av hur samarbetet mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutioner fungerar samt hur det utvecklats . Uppdraget ska lägga grunden för fortsatt, långsiktigt arbete med dessa frågor. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3103 (V) yrkandena 7 och 8. När det gäller motionsyrkandet om samarbeten mellan skolväsendet och ideella aktörer för att väcka intresse för entreprenörskap instämmer utskottet i uppfattningen om vikten av entreprenöriellt lärande. Satsningar som uppmuntrar ungas entreprenörskap och innovationskraft är av betydelse eftersom de kan stärka ungas sysselsättning och förutsättningar på arbetsmarknaden. Eleverna har nytta av kunskaper om företagande i många sammanhang både under och efter skoltiden, oavsett om de fortsätter att studera eller övergår till arbetslivet. Utskottet vill hänvisa till att skolans styrdokument lyfter fram dessa frågor på olika sätt. Enligt läroplanerna ska skolan bl.a. stimulera elevernas kreativitet och nyfikenhet och deras vilja att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Utskottet kan konstatera att det pågår ett flertal insatser och utvecklingsarbete inom dessa frågor. har bl.a. i uppdrag att särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet samt att lämna statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2019/20:3358 (L) yrkande 3. När det gäller motionsyrkandet om att ett uppdrag bör ges till lämplig myndighet för att säkerställa att rektorn kan ta sitt arbetsmiljöansvar vid prao vill utskottet hänvisa till att det redan finns ett sådant regelverk. Därmed avstyrks motion 2019/20:662 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att på olika sätt höja kvaliteten i fritidshemmen. Jämför reservation 14 (M) och 15 (C). I motion 2019/20:1845 av (S) anges att det är viktigt för fritidshemmet att kunna höja de pedagogiska ambitionerna och anpassa verksamheten efter de enskilda barnens behov. I kommittémotion 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 11 anförs att fritidshemmens roll i utbildningskedjan bör ses över och att man bl.a. bör se över barngruppernas storlek och utreda hur fritidshemmen kan inkluderas i de nationella skolsatsningarna. Enligt kommittémotion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 21 bör kommunerna leva upp till skollagen och och erbjuda meningsfulla aktiviteter också när skolan är stängd på sommarloven och under andra lov. Fritidshemsverksamhet som kan anordnas exempelvis i samverkan med föreningslivet under lov är enligt motionärerna särskilt betydelsefull. Bakgrund och gällande rätt Fritidshemmet är en del av skolväsendet, och verksamheten omfattas av bestämmelser i 1–6 kap. samt 14 kap. skollagen. För fritidshemmet gäller också del 1, 2 och 4 av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2018). Läroplanens första del beskriver skolans värdegrund och uppdrag, och den andra delen innehåller övergripande mål och riktlinjer. Den fjärde delen förtydligar fritidshemmets uppdrag, syftet med undervisningen och vilket centralt innehåll eleverna ska få ta del av. Fritidshem vid specialskolor och sameskolor ska tillämpa specialskolans respektive sameskolans läroplaner. Elever i grundsärskolan som vistas i fritidshem omfattas av Lgr 11. Utbildningen i fritidshemmet har till syfte att komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och de särskilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande och erbjuda dem en meningsfull fritid. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap (14 kap. 2 § skollagen). Utöver att stimulera elevernas utveckling och lärande ska fritidshemmet alltså även erbjuda elever en meningsfull fritid och rekreation. En förutsättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas med deras behov, intressen och erfarenheter som grund (prop. 2009/10:165 s. 404). Undervisningen i fritidshemmet ska stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön. Den ska även behandla bl.a. närsamhällets och föreningslivets utbud av aktiviteter och platser för kultur, fritid och rekreation (Lgr 11). Kommuner ska fördela resurser i förhållande till de olika behov som finns på varje fritidshem (2 kap. 8 b § skollagen). Enligt 14 kap. 9 § skollagen ska huvudmannen se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Statsbidrag för att anställa mer personal i fritidshemmet lämnas statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. kan statsbidraget även sökas av huvudmän för att anställa mer personal i fritidshemmet, enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Syftet med bidraget är enligt 1 § att höja verksamhetens kvalitet. Bidraget ska användas till kostnader för att anställa mer personal i förhållande till antalet elever i fritidshemmet. Fritidshemmet ingår i Samverkan för bästa skola Regeringen beslutade att även fritidshem ska omfattas av satsningen Samverkan för bästa skola (regeringens pressmeddelande ). Regeringen har gett i uppdrag att i dialog med huvudmän fortsätta att genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten i skolan samt öka måluppfyllelsen i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet (U2019/038786/S). Insatserna syftar även till att öka likvärdigheten inom och mellan skol- och förskoleenheter. Insatserna ska riktas till skolenheter med låga kunskapsresultat eller en hög andel elever som inte fullföljer sina studier och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. bedömning av vilka skolenheter som ska prioriteras för deltagande samt identifikation av relevanta utvecklingsområden ska beakta underlag från Skolinspektionen. presenterade Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av undervisning i fritidshemmet. Skolinspektionen har granskat hur väl fritidshemmen ger eleverna förutsättningar att utveckla förmågor inom kunskapsområdena språk och kommunikation samt natur och samhälle. Även rektorernas ansvar för att styra, leda och följa upp undervisningen har granskats (dnr 2016:207). Granskningen visar att vid samtliga granskade fritidshem ger undervisningen eleverna vissa möjligheter att utveckla förmågor och att möta delar av det centrala innehåll som läroplanen anger. Kvaliteten på undervisningen varierar dock mellan och inom de granskade fritidshemmen. För 23 av 24 granskade fritidshem har Skolinspektionen bedömt att fritidshemmen, inom vissa områden, behöver utveckla undervisningen för att höja kvaliteten. tog fram allmänna råd med kommentarer för fritidshemmet (SKOLFS 2014:39), som har sin grund skollag. avser att revidera råden (webbplats ). Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2018:102) med uppdrag att kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten och stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag. En särskild utredare ska bl.a. – kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i den utbildning som bedrivs i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten – analysera och föreslå åtgärder för att stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag – lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren har även i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra lärmiljön i fritidshemmet, föreslå åtgärder och ge goda exempel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv, och föreslå nödvändiga författningsändringar (dir. 2019:67). Uppdraget ska redovisas (dir. 2019:99). Utskottet anser att fritidshemmens verksamhet är av stor betydelse eftersom den kompletterar skolan bl.a. genom att ge eleverna förutsättningar för lärande, och därigenom bidrar till skolans kompensatoriska uppdrag. De frågor som aktuella yrkanden lyfter fram är viktiga. Utskottet vill emellertid hänvisa till den pågående utredningen (dir. 2018:102) med uppdrag att kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteteten och likvärdigheten och stärka fritidshemmens kompensatoriska uppdrag. Utredaren har även fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra lärmiljön i fritidshemmet, föreslå åtgärder och ge goda exempel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill vidare också hänvisa till att regeringen beslutade att även fritidshem ska omfattas av satsningen Samverkan för bästa skola. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1845 (S), 2019/20:3089 (M) yrkande 11 och 2019/20:3255 C) yrkande 21. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU8 och 2018/19:UbU10, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsyrkanden som finns upptagna i bilaga 2. Skolans värdegrund, punkt 1 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2019/20:2308 av m.fl. (S) och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi måste se över skolans jämställdhetsuppdrag och införa särskilda åtgärdsprogram för skolor som inte lever upp till kraven på jämställdhet och andra grundläggande demokratiska värderingar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Skolans värdegrund, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:2308 av m.fl. (S) och 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 22. Det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. Ett steg i detta arbete är att regelbundet genomföra lokala kartläggningar och undersökningar av elevers attityder och erfarenheter i fråga om våra demokratiska fri- och rättigheter lika väl som skyldigheter. Resultaten dessa visar ska därefter ligga till grund för fördjupade utbildningar inom dessa områden, anpassade efter elevunderlaget. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Trygghet och studiero, punkt 2 (M) av (M), (M) och Noria Manouchi (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3073 av m.fl. (L) och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 40. Det yttersta ansvaret för att skolan är en trygg arbetsplats för elever och personal vilar på rektor. är ansvaret för en trygg arbetsmiljö som präglas av studiero ett gemensamt ansvar som till lika stora delar vilar på skolans samtliga parter. Föräldrarnas ansvar är att se till att eleverna har rätt förutsättningar för kunskapsinhämtning i skolan genom att exempelvis främja god sömn, rörelse och studiemotivation. Väl i skolan måste varje elev också ta ansvar, inte bara för sin egen kunskapsinhämtning utan också visa respekt för andra elevers förutsättningar för lärande. Vi anser därför att elevernas ansvar för arbetsmiljön i skolan bör tydliggöras i skollagen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Trygghet och studiero, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2019/20:3073 av m.fl. (L), 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 40. Elever som begått brott som exempelvis hot, våld, eller sexualbrott, som är föremål för förundersökning och utreds för brott, ska enligt vår mening avskiljas från skolan och få särskild undervisning på annan plats. Även om gärningsmannen inte döms till sluten ungdomsvård eller omhändertagande enligt LVU (lagen om vård av unga), ska eleven ändå avskiljas från skolan och få undervisning på annan plats. Detta behövs eftersom det är allvarligt att vara föremål för en brottsutredning och det kan innebära att personen utgör ett hot för omgivningen. Om det senare visar sig att den som blivit föremål för åtgärder är oskyldig ska personen självklart återvända till sin klass. Särskild undervisning kan enligt skollagen vara till för de elever som inte kan delta i det vanliga skolarbetet . Det krävs enligt skollagen samtycke från vårdnadshavaren, vilket inte ska behövas om ett brott har begåtts eller det pågår en brottsutredning. Det finns inte någon motsvarande reglering för undervisning som anordnas i hemmet av andra anledningar än sjukdom eller liknande, och detta ska därför skrivas in i skollagen. I skollagens 5 kap. 14 § Avstängning i vissa obligatoriska skolformer och 5 kap. 15 § Avstängningstid i vissa obligatoriska skolformer bör texten enligt vår uppfattning justeras i enlighet med följande: En elev som utreds för brott av så allvarlig art att det inte är lämpligt att placera denna i jourklass eller jourskola ska stängas av. Avstängning innebär att eleven ändå ska få särskild undervisning på annan plats. Reglerna i skollagen om avstängningstid anser vi ska tas bort. Det är polisen, och andra berörda instanser med hänsyn till utredning av brott eller genomförande av straff och strafftid som avgör när gärningspersonen kan återgå till skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförts ovan. Trygghet och studiero, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3073 av m.fl. (L) och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 6. För att skolan inte ska utgöra en frizon för brott anser jag att det är av vikt att vi agerar för att skolor, i likhet med i t.ex. och , ska bli skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförts ovan. Trygghet och studiero, punkt 2 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3073 av m.fl. (L) och 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 40. Vi vill ta krafttag mot mobbningen. Alla skolor ska arbeta förebyggande och ha åtgärdsprogram baserat på forskning och beprövad erfarenhet för att skydda utsatta elever. Det är viktigt att skolan har möjligheten att flytta på mobbare och splittra gäng.