bet · H801UU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Förslaget om ökade bidrag till den gröna klimatfonden återkommer i kommittémotion 2020/21:2807 av (KD) m.fl. yrkande 8. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen om att fastställa biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till , vilket motsvarar av beräknad BNI vid budgeteringstillfället enligt EU:s nya beräkningsmodell för BNI (punkt 1). ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd är flöden från den offentliga sektorn med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt OECD-Dacs kriterier. I budgetproposi–tionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt OECD-Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen men som återfinns inom andra utgiftsområden, s.k. avräkningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avräkningarna ska uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Som andel av biståndsramen uppgår avräkningarna till 2021. Utskottet konstaterar att avräkningar från biståndsramen gjorts . Avräkningarna omfattar framför allt kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader som avser utvecklingssamarbete. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , och . beräknas avräkningarna som nämns ovan till . Utskottet konstaterar att regeringen, i enlighet med vad utskottet tidigare begärt (bet. 2017/18:UU2, rskr. 2017/18:95), i budgetpropositionen gav en utförlig redovisning av modellen för beräkning av kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande inom biståndsramen. Utskottet hade inga invändningar mot beräkningsmodellen, men vill påminna om sitt yttrande till finansutskottet om vårändringsbudgeten (yttr. 2018/19:UU4y) där utskottet underströk vikten av transparens och långsiktighet när det gäller avräkningar från biståndsramen. Utskottet vill, liksom vid det tillfället, betona att om regeringen föreslår avräkningar som över- eller understiger det utrymme som ges av OECD-Dacs regelverk enligt den beslutade modellen bör detta tydligt framgå och motiveras. I budgetpropositionen redogör regeringen för sina förslag om medelstilldelning till respektive anslag och motiv till förslagen. Med utgångspunkt i regeringens redogörelse och utskottets ställningstaganden till motionsförslag om biståndsramen ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 1:2 . Det innebär en höjning av anslaget med . Vidare minskas anslaget med för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur och med som en justering för valutakursutveckling. Anslaget minskas dessutom med till följd av en generell besparing. Utskottet noterar att regeringen avser att utveckla styrningen av myndigheten för att öka Sidas effektivitet och har gett Statskontoret i uppdrag att utreda och analysera effektiviteten i myndigheten. Det framgick av generaldirektör föredragning att det ökade förvaltningsanslaget framför allt ska användas för ökad fältnärvaro, men även bl.a. för att förstärka arbetet med transparens och öppenhet. När det gäller delar utskottet regeringens bedömning att myndigheten har stärkt forskningens policyrelevans och bidragit till att främja, sprida, befästa och utveckla den kunskap om det moderna som produceras. Anslaget föreslås minskas med till följd av en generell besparing. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:3 . Utskottet konstaterar vidare att rekryterat och sänt ut civil personal till internationella fredsinsatser, bedrivit utbildning och övning, främjat och bedrivit erfarenhetshantering, policy- och metodut-veckling och forskning samt betalat ut stöd till svenska civilsamhälles-organisationer inom sitt verksamhetsområde. Därtill har myndigheten genomfört uppdrag inom ett antal biståndsstrategier. har också bidragit till satsningen på fredsdiplomati. Anslaget ökas med dels för att dels säkerställa kvaliteten i myndighetens genomförande och uppföljning av verksamheten, dels för att renodla myndighetens anslagsstruktur. Anslaget föreslås minskas med till följd av en generell besparing. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:4 . Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att uppföljning och utvärdering är en viktig grund för den framtida utformningen av internationella bistånd. har vidtagit åtgärder för att öka rapporternas relevans och kvalitet samt ytterligare anpassat sin kommunikation efter målgrupper. har även vidareutvecklat styrdokument som bidrar till en mer effektiv och ändamålsenlig verksamhet. För att öka EBA:s kapacitet att genomföra utvärderingar och analyser som bidrar till att förbättra och vidareutveckla biståndet ökas anslaget med . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd. Anslaget 1:5 får användas för utgifter för internationella utvecklingssamarbete. Medlen används inom ramen för målen för svenskt internationellt utvecklingssamarbete och OECD-Dacs definition av bistånd. KPMG har granskat genomfört en granskning av administrativa kostnader för hantering av anslaget. Utskottet tillstyrker förslaget till medelstilldelning för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete (punkt 6). bistånd ska vara förutsägbart. För att främja detta behöver kunna ingå ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten. bemyndigar därför regeringen att ingå fleråriga avtal och lämna garantier som medför behov av framtida anslag på en viss nivå. Bemyndiganderamen används för fleråriga åtaganden om bidrag till multilaterala organisationer, fonder och utvecklingsbanker samt för fleråriga avtal inom det bilaterala biståndet. Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är bl.a. , , , , och . Utskottet tillstyrker förslaget om att regeringen ska bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för perioden –2034 (punkt 5). Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (punkt 2). Bemyndigandet omfattar ett statligt garantiåtagande i fråga om Sidas garantigivning. Denna garantigivning innefattar såväl beviljade kreditgarantier kopplade till det tidigare systemet för u-krediter som samt garantier beviljade inom ramen för det nuvarande systemet med fristående garantier för utvecklingssamarbete. Regeringen bedömer att garantiinstrumentet på ett kostnadseffektivt sätt bidrar till att mobilisera andra resurser, framför allt privat kapital, för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Garantier utgör därför ett viktigt komplement till gåvobiståndet. Utskottet delar regeringens bedömning att garantier har potential att bidra till att minska de negativa ekonomiska effekterna av covid-19 i Sidas samarbetsländer. Regeringen föreslår också att ska tilldelas ytterligare i form av kapitaltillskott . Utskottet noterar att den ägaranvisning som beslutades innehåller nya uppdragsmål som stärker fokus på utveckling av finansiellt bärkraftiga företag, en klimatneutral portfölj och investeringar i förnybar energi, ökad jämställdhet, anständiga arbetsvillkor och mobilisering av privat kapital i investeringar. Regeringen bedömer att har goda förutsättningar att öka investeringstakten och därmed sitt bidrag till genomförandet av Agenda 2030. Vidare medför covid-19 ett ökat kapitalbehov då bolaget bistår portföljbolagen med finansiering för att överbrygga krisen och minska behovet av permitteringar samt åtgärder för att minska smittspridning. Utskottet delar regeringens uppfattning att bolaget bör ha en finansiering och kapitalstruktur som motsvarar den risk som följer på uppdraget som utvecklingsfinansiär och att kapitaltillskott ger förutsättningar att bedriva en verksamhet som svarar mot det biståndspolitiska målet. Utskottet tillstyrker därmed att regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till på högst (punkt 3). Utgiften ska belasta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma i budgetpropositionerna med förslag om ytterligare kapitaltillskott till om . Mot bakgrund av vad som här anförts om biståndsramen, avräkningar, anslagen och bemyndiganden tillstyrker utskottet proposition 2019/20:1 utgiftsområde 7 punkt 1–6 och avstyrker motionerna 2020/21:2551 yrkandena 3 och 4, 2020/21:2631 yrkande 1, 2020/21:2807 yrkande 8, 2020/21:2964, 2020/21:3205 yrkande 11 och 12, 2020/21:3213 yrkandena 1, 2, 4 och 5 samt 2020/21:3377. Utskottet har som ett led i sitt uppföljningsarbete tagit del av uppgifter om iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Av Riksrevisorernas årliga rapport framgår att granskningar av årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd visar att redovisningarna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndigheternas verksamhet. Internationella biståndsnivåer och OECD-Dacs regelverk Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om internationella biståndsnivåer och OECD-Dacs regelverk för beräkning av offentligt bistånd bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 3 (M) och 4 (KD). föreslår i kommittémotion 2020/21:3213 av m.fl. yrkande 10 att OECD-Dacs definition av bistånd bör reformeras så att fler insatser räknas som bistånd. föreslår i kommittémotion 2020/21/2551 av m.fl. yrkande 38 att bör verkar för en förändring av OECD-Dacs regler för att inte tillåta avräkningar från biståndet för mottagande av asylsökande migranter. anför i kommittémotion 2020/21:2631 av m.fl. yrkande 2 att genom EU och FN bör verka för att fler länder ökar sitt bistånd så att de når upp till av BNI. Frågan om det nuvarande regelverket för avräkningar från biståndsramen diskuteras under rubriken och anslag inom utgiftsområde 7. I detta avsnitt behandlar utskottet långsiktiga synpunkter på OECD-Dacs regelverk. Utskottet noterar att det officiella utvecklingsbiståndet för , enligt preliminära siffror från , uppgick till vilket är en ökning i reala termer jämfört med . Detta motsvarar av samlade BNI. Förutom är det endast , , och som når upp till FN:s mål om att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. Biståndet från EU:s medlemsländer motsvarade av deras samlade BNI 2019, vilket i stort sett är en oförändrad nivå jämfört med . Biståndet till de minst utvecklade länderna ökade . Det humanitära biståndet har minskat . Utskottet vill, liksom i samband med förra årets budgetberedning, påminna om slutsatserna från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda) som framhåller vikten av inhemsk resursmobilisering, kapital från den privata sektorn och internationellt utvecklingsbistånd som viktiga finansieringskällor för utvecklings- och hållbarhetsagendan. När det gäller utvecklingsbistånd förnyade givarländerna tidigare åtaganden, inklusive ett flertal länders utfästelser om att av BNI ska gå till internationellt bistånd och att mellan av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna. I slutsatserna från konferensen välkomnas EU:s kollektiva åtagande att uppnå målet om av BNI till bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan samt att EU på kort sikt ska uppnå målet om 0,15–0,av BNI till de minst utvecklade länderna. Utskottet konstaterar att biståndsnivåerna i princip har stagnerat . Detta innebär att utsikterna att nå hållbarhetsmålen i Agenda har försämrats väsentligt. Utskottet utgår från att regeringen med kraft verkar för att övriga ökar sitt bistånd för att infria sina åtaganden från konferensen om utvecklingsfinansiering. Utskottet vill också understryka betydelsen av att det internationella samfundet mobiliserar för att motverka de negativa effekterna av covid-19 i utvecklingsländer. OECD-Dac beslutade vid högnivåmötet att uppdatera och modernisera rapporteringskraven vad gäller utgifter för freds- och säkerhetsskapande insatser. Enligt beslutet kan vissa kostnader för t.ex. militära transporter till nödställda områden, utbildning av militär personal i mänskliga rättigheter och insatser för att förebygga våldsam extremism under vissa förhållanden täckas av biståndsmedel. Ministrarna underströk i kommunikén från mötet att finansiering av militär utrustning och militära insatser även i fortsättningen ska vara exkluderade från ODA-rapportering och att rapporteringskraven ska innehålla skyddsmekanismer för att undvika felaktig användning av biståndsmedel. Vid OECD-Dacs högnivåmöte enades parterna om förtydliganden av rapporteringsdirektiven för kostnader för asylmottagande i givarländer. Utskottet vill understryka vikten av att OECD-Dac även fortsättningsvis kontinuerligt ser över regelverket inom detta område för att främja samstämmighet och transparens inom rapporteringen som ODA-begreppet värnas. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motionerna 2020/21:2631 yrkande 2 och 2020/21:3213 yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om prioriteringar inom utgiftsområdet och utvecklingspolitikens långsiktiga inriktning, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C), 8 (V), 9 (KD) och 10 (L). Regeringens prioriteringar, i linje med skrivelsen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) står fast, vilket är centralt i ljuset av de långsiktiga effekterna av covid-19-pandemin. Regeringen avser att ytterligare stärka demokratifokuset och öka demokratibiståndet för att möta den globala trenden av demokratisk tillbakagång och inskränkningar av mänskliga rättigheter, som ser ut att förstärkas av pandemin och länders respons på den. Regeringen avser även att verka för att återhämtningen från pandemin blir mer hållbar och motståndskraftig. Regeringen har inlett arbetet med att fokusera biståndet för att åstadkomma tydligare styrning. Bland annat ökar betoningen på de fattigaste och mest utsatta länderna. I detta ses fattigdom och utsatthet i ett brett perspektiv. Utgångspunkten för arbetet med fokusering är rekommendationerna från OECD-DACs s.k. ”peer review” 2019. Regeringens ambition är att öka samverkan mellan svenska myndigheters biståndsfinansierade verksamhet och övrigt svenskt utvecklingssamarbete i bilaterala samarbetsländer. Regeringen avser att vidareutveckla styrningen av Sida för att fortsätta att stärka kvalitet och effektivitet i utvecklingssamarbetet. Effektiviseringen ska värna varje biståndsforms specifika karaktär, och bistånd som till sin karaktär är personalintensivt ska inte minskas enbart av effektivitetsskäl. Sida ska säkerställa att det finns en helhetssyn på det samlade svenska stödet till en region, ett land och inom tematiska områden i genomförandet av en strategi. Sida ska tillvarata digitaliseringens potential, verka för resursmobilisering och biståndets katalytiska effekt men även potentialen hos innovativa instrument för utveckling. Regeringen lägger här vikt vid att Sida stärker sin garantiverksamhet. Transparensgarantin som antogs 2010 ska följas och Openaid utvecklas. Utmanandet av multilateralismen i då globalt samarbete är viktigare än någonsin ger regeringen skäl att bibehålla ett starkt svenskt engagemang i multilaterala organisationer. Regeringen kommer särskilt att verka för en ökad koordinering mellan EU, FN och de multilaterala utvecklingsbankerna för att stärka multilateralismen samt verka för att det multilaterala systemet stärker sin hantering av hälsohot, avseende både de direkta hälsoriskerna och de bredare socioekonomiska och säkerhetspolitiska konsekvenserna. Regeringen kommer att fortsätta vara en stark röst för långsiktig och flexibel finansiering av FN:s utvecklingssystem, genom flerårig kärnstödsfinansiering och stöd till gemensamma fonder, för att kunna hantera situationer som covid-19-pandemin och bidra till den pågående reformeringen av FN:s utvecklings–system. föreslår i kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. att biståndet fokuseras till färre sektorer utifrån de tre kriterierna effektivitet, svenska intressen och svenska kunskaper, att ekonomisk tillväxt ska vara ett prioriterat område i arbetet med Agenda 2030 och att FN:s arbete med Agenda 2030 utvärderas kontinuerligt för bättre resultat och för att bekämpa korruption (yrkandena 21, 25 och 26). I kommittémotion 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6–12 anförs att engagemang i världen ska präglas av en sammanhållen linje, att ska värna Agenda 2030:s roll som en tillväxtagenda, att biståndet bör fokuseras, att biståndet i större utsträckning än bör villkoras och att stöd till multilaterala organisationer bör fokusera på ett fåtal organisationer för att stärka vår förmåga till styrning och kontroll. Förslagen om fokusering och ökat humanitärt bistånd återkommer i kommittémotion 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. I den sistnämnda motionens yrkande 3 anförs att det traditionella utvecklingsbiståndet bör präglas av en nollvision efter Agenda 2030:s genomförande. I motionen anförs också att ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus och redovisning, och att ska vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls och att det krävs en översyn och analys av kärnstödet till de multilaterala organisationerna för att kunna ta ställning till var biståndsmedlen gör mest nytta (yrkandena 6, 7, 9, 11 och 12). I kommittémotion 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 54 understryks vikten av klimatbistånd för att hjälpa fattigare länder att kunna prioritera klimatpolitik och vidta långsiktiga åtgärder för att minska utsläppen. I partimotion 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 anförs att ett reformerat svenskt bistånd bör ha fokus på hälsofrågor samt att ska värna Agenda 2030:s roll som en tillväxtagenda. I partimotion 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 46 anförs att bör öka det svenska klimatbiståndet för att hjälpa fattigare länder att prioritera klimatomställningen. föreslår i kommittémotion 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 6 att ska verka för stöd till . I kommittémotion 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att kontrollfunktioner inrättas för att säkerställa mottagarorganisationernas lämplighet när det gäller beträffande internationellt bistånd. I yrkande 3 föreslås att stödet till Islamic Relief och andra organisationer som kan kopplas till extremism ska slopas. I kommittémotion 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att vissa villkor ska ställas för bistånd till palestinska myndigheten. I kommittémotion 2020/21:2551 m.fl. (SD) anförs att demokrati och mänskliga rättigheter ska integreras i biståndet och att de minst utvecklade länderna ska prioriteras (yrkandena 1 och 2). Partiet föreslår också att en större andel av det svenska biståndet ska gå till de områden från vilka de stora flyktingströmmarna till kommer, att humanitärt bistånd ska prioriteras, att stöd till utbildning ska villkoras med att barnen inte indoktrineras på ett sätt som bidrar till fortsatta konflikter samt att svenskt bistånd till integrerade projekt för jord- och skogsbruk där även förädlingsindustri kan ingå ska ökas (yrkandena 6–9). Vidare påtalas vikten av bistånd till ekonomisk utveckling, av att anpassa biståndet till de akuta behoven orsakade av coronakrisen, av att minska det antal FN-organisationer och utvecklingsfonder som stöder, av att barns rätt till liv och utveckling ska vara vägledande, av att biståndet ska hjälpa fattiga länder att utveckla hållbar industri, energiförsörjning, markanvändning, miljövård och infrastruktur, av att det partinära biståndet ses över, av att biståndet till hälsa, vatten och sanitet bör prioriteras, att bidraget till den globala vaccinalliansen behållas på samma nivå som 2016–2020, av att öka biståndet till praktisk yrkesutbildning, av att stöd till närområde hanteras av EU, av att biståndet till förföljda religiösa minoriteter ökar, av att ett särskilt återvandringsstöd bör införas. I motionen anförs också vikten av avtal om återvändande för medborgare som fått avslag på asylansökan i eller vars uppehållstillstånd i dragits in. Biståndet till länder som inte skrivit under sådant avtal skall avbrytas. Motionärerna anser också att betalningar ska frysas vid misstanke om korruption, att kontrollen av transaktionskostnader och löner måste förbättras, att samarbete med olämpliga mottagare ska avbrytas, att bidraget till den palestinska myndigheten ska dras in, att Sida och UD ska avtala om att kunna begära in kontrolluppgifter från betalningsmottagare, att avtal bör träffas om rätt att frysa fonders utbetalningar, att samarbetet med bör avslutas, att samarbetspartners bör ha ett personligt ansvar att inte bryta mot avtal om skälig lön. Slutligen anser motionärerna att en analys av biståndet bör göras med syftet att kartlägga och avsluta bistånd som finansierar myndigheter eller organisationer som aktivt förtrycker och kränker hbtq-personers mänskliga rättigheter (yrkandena 1–4, 6–12, 16–37 och 39). I kommittémotion 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås att en översyn ska genomföras av området skattekapacitet i länder där deltar i utvecklingssamarbetet. I kommittémotion 2018/19:373 av m.fl. (SD) yrkande 1 understryks vikten av att finna moderna, effektiva och ömsesidiga samarbetsformer med och andra tillväxtregioner. Motionärerna föreslår också att resurser avsätts för ömsesidiga samarbeten, att en ny funktion utreds som ska koordinera och genomföra samarbetsavtal som gynnar båda parter och att landsmän från respektive samarbetsland ska inkluderas i arbetet (yrkandena 2–4). Förslagen återkommer i kommittémotion 2019/20:748 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. I kommittémotion 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås att biståndet till den palestinska myndigheten ska dras in för att främja kvinnors rättigheter i . anför i kommittémotion 2020/21:2946 av m.fl. yrkandena 1 och 2 att biståndsramverket behöver uppdateras så att det tydligare överensstämmer med de svenska mervärden kan bidra med i Agenda och att bistånds- och utvecklingspolitiken ska sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende . I yrkande 4 anförs att klimatbistånd kan stärka möjligheterna att bekämpa fattigdom. I motionen anförs också att det finns behov av större inslag av privat samverkan och innovativa finansieringsformer (yrkande 5). Fokus bör ges till etableringar av små och medelstora företag med ny och grön teknik och en gemensam kontaktpunkt för näringslivet bör införas på Sida. Motionärerna påtalar också näringslivets centrala roll i genomförandet av Agenda 2030 och betydelsen av en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås (yrkandena 6–8). föreslår i kommittémotion 2020/21:170 av m.fl. yrkande 2 att arbete med vatten och sanitet ska fokusera på att långsiktigt stärka och bygga nationella system och institutioner som kan tillhandahålla hållbara vatten- och sanitetstjänster. Partiet föreslår också att ska ha som mål att av biståndet ska gå till flickor och kvinnor och att av biståndsbudgeten ska gå till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR (yrkandena 15 och 16). bör verka för att EU och multilaterala organisationer inom biståndet följer exempel (yrkande 17). Vidare anser motionärerna att stödet till SRHR inom det humanitära biståndet bör öka (yrkande 18).