bet · H801FiU31 · 2020-10-15 00:00:00 — Medgivande för att ge kredit till IMF föreslår att godkänner att ökar åtagande i Internationella valutafondens (IMF) lånearrangemang NAB (New Arrangement to Borrow) till 4,5 miljarder SDR (särskilda dragningsrätter ‒IMF:s valutaenhet, motsvarande ca ) och förlänger deltagandet i NAB fr.o.m. tidigast . Utskottet föreslår också att godkänner att ingår ett nytt bilateralt avtal med IMF om en kredit på 7,4 miljarder SDR (motsvarande ca ) som minskas till 3,2 miljarder SDR (motsvarande ca ) när förlängningen och utökningen av NAB träder i kraft. IMF finansierar sin utlåning via medlemsländernas insatskapital (de s.k. kvoterna), de kompletterande finansieringsformerna NAB och bilaterala kreditavtal med ett antal medlemsländer, däribland . beslutade IMF att fördubbla medlemsländernas åtagande i NAB och minska de bilaterala åtagandena i motsvarande omfattning, under förutsättning att förändringen godkänns av medlemsländerna. Enligt utskottet är det bra att de bilaterala åtagandena gentemot IMF minskar till förmån för ett större åtagande i det lite mer långsiktiga lånearrangemanget NAB. Fullt genomförd innebär förändringen att totala åtaganden gentemot IMF minskar med 1,7 miljarder SDR (motsvarande ca ). framställning 2019/20:RB6 Medgivande för att ge kredit till IMF. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Medgivande för att ge kredit till IMF Bilaga Förteckning över behandlade förslag Tabell 1 Kvotöversynerna i IMF Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förlängt deltagande och ett utökat åtagande inom NAB godkänner att ökar åtagande i Internationella valutafondens lånearrangemang NAB till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ca ) och förlänger deltagande i arrangemanget fr.o.m. tidigast . Därmed bifaller framställning 2019/20:RB6 punkt 1. Nytt bilateralt kreditavtal med IMF godkänner att får ingå ett avtal med om en kredit på 7,4 miljarder SDR (ca ) och att den krediten ska minska till 3,2 miljarder SDR (ca ) när förlängningen och ökningen av åtagande i lånearrangemanget NAB träder i kraft. Därmed bifaller framställning 2019/20:RB6 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (V), (M), (S), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (S), (M), (C) och (SD). Internationella valutafondens (IMF) resurser för utlåning till medlemsländerna uppgår till 976 miljarder särskilda dragningsrätter (SDR ‒ , ca ). Medlen kommer i huvudsak från tre källor ‒ från ländernas medlemskapital (de s.k. kvotresurserna som även styr ländernas röststyrka i IMF) med 477 miljarder SDR, genom det nya lånearrangemanget NAB (New Arrengement to Borrow) med 182 miljarder SDR och genom bilaterala lån med enskilda medlemsländer med sammanlagt 317 miljarder SDR. Förutom medlemskapitalet på 4,43 miljarder SDR (ca ) deltar via i NAB med ett låneåtagande på 2,3 miljarder SDR (ca ) och med ett bilateralt låneåtagande på 7,4 miljarder SDR (ca ). NAB bildades i samband med en omfattande utlåning till och består av kreditavtal mellan IMF och 40 medlemsländer. Avtalen löper , och den innevarande perioden löper ut . Låneresurserna i NAB kan endast aktiveras om deltagare motsvarande av kapitalet ger sitt godkännande. De bilaterala lånen kom till under finanskrisen 2008‒2009 när IMF:s behov av resurser för utlåning ökade kraftigt. För tillfället har 42 länder bilaterala låneavtal med IMF, däribland , och avtalen löper under maximalt . nuvarande avtal löper ut . De bilaterala låneavtalen kan endast aktiveras om IMF:s totala medel för utlåning understiger 100 miljarder SDR och NAB är aktiverat eller tömt på resurser. Vilka länder som deltar i NAB och de bilaterala låneavtalen och med hur stora belopp framgår av bilaga 1 och 2 i framställning 2019/20:RB6. Omfattningen av IMF:s utlåningsmedel har diskuterats bl.a. eftersom den innevarande NAB-perioden och flertalet bilaterala avtal snart löper ut. IMF:s utgångspunkt är och har varit att behålla de totala utlåningsresurserna på den nuvarande nivån för att möta medlemsländernas lånebehov i det osäkra globala ekonomiska läget, en osäkerhet som ökat ytterligare till följd av effekterna av coronapandemin. Att ersätta delar av medlen från de temporära arrangemangen NAB och de bilaterala lånen med ett ökat medlemskapital är svårt och tidskrävande. Den senaste höjningen av medlemskapitalet, vilken innebar en fördubbling av kapitalet, tog omkring att genomföra från förslag till att ett tillräckligt stort antal medlemsländer godkänt höjningen och betalat in kapitalet till IMF. IMF presenterade därför vid årsmötet ett finansieringsförslag som innebär att medlen inom NAB fördubblas medan medlen via de bilaterala lånen minskas i motsvarande utsträckning. godkände förslaget om en dubblering av NAB under förutsättning att nationella parlament ger sitt godkännande. Förlängningen och minskningen av de bilaterala lånen godkändes . För del innebär förslaget när det är genomfört att åtagandet inom NAB ökar från 2,3 miljarder SDR till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ca ) medan åtagandet bilateralt minskar från 7,4 miljarder SDR till 3,2 miljarder SDR (motsvarande ). Sammantaget betyder det att åtagande gentemot IMF minskar med 1,7 miljarder SDR (motsvarande ca ), vilket beror på att andel av de bilaterala lånen varit större än andelen i NAB. Fördelningen av bördorna mellan länderna som deltar i NAB och bilateralt blir jämnare genom förslaget. förslår i framställningen att godkänner att förlänger och ökar sitt åtagande i NAB enligt IMF:s förslag. föreslår också att godkänner att det bilaterala lånet förlängs på nuvarande nivå på 7,4 miljarder SDR för att minska till 3,2 miljarder SDR när det nya träder i kraft. Även detta är i enlighet med IMF:s förslag. Medgivande för att ge kredit till IMF Utskottets förslag i korthet godkänner att ökar åtagande i IMF:s lånearrangemang NAB till 4,5 miljarder SDR och förlänger deltagandet i NAB fr.o.m. tidigast . godkänner också att ingår ett nytt bilateralt avtal med IMF om en kredit på 7,4 miljarder SDR som minskas till 3,2 miljarder SDR när förlängningen och utökningen av NAB träder i kraft. Enligt utskottet är det bra att bilaterala åtagande gentemot IMF minskar till förmån för ett större åtagande i det lite mer långsiktiga lånearrangemanget NAB. Fullt genomförd innebär förändringen att totala åtaganden gentemot IMF minskar med 1,7 miljarder SDR, motsvarande ca . För att bevara IMF:s nuvarande resurser för utlåning, öka långsiktigheten i tillgången på utlåningsmedel och säkerställa ett så brett deltagande bland medlemsländerna som möjligt föreslog IMF vid sitt årsmöte att utlåningsresurserna från NAB skulle dubbleras från nuvarande 182,4 miljarder SDR till 367 miljarder SDR medan medlen via bilaterala lån skulle minska i motsvarande omfattning. Ökad utlåning via NAB skulle ge IMF en mer stabil finansiering och en bättre fördelning av finansieringsbördan mellan medlemsländerna eftersom bidragen i NAB i högre grad än vad som gäller för de bilaterala lånen är fördelade i proportion till medlemmarnas ägarkapital. godkände dubbleringen av NAB , vilket ger medlemsländerna tid fram till att godkänna förändringen. beslutade att godkänna förlängningen och minskningen av de bilaterala lånen. Både förändringen i NAB och förändringen i de bilaterala lånen ska enligt förslaget träda i kraft . Om det dröjer innan NAB kan träda i kraft, vilket kan inträffa eftersom förändringen kräver att länder som står för av resurserna har ratificerat avtalet i sina nationella beslutsprocesser, fördröjs även minskningen av de bilaterala lånen. För del innebär förslaget att åtagande inom NAB ökar med 2,5 miljarder SDR till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ) medan bilaterala lån till IMF minskar med 4,2 miljarder SDR till 3,2 miljarder SDR (motsvarande ). Sammantaget innebär det att åtagande gentemot IMF minskar med 1,7 miljarder SDR, eftersom har haft en större andel i de bilaterala lånen än i NAB. delar IMF:s bedömning att utsikterna för den globala ekonomin är osäkra och att behovet av ett välfinansierat IMF är stort även . Av 7 kap. 4 § andra stycket riksbankslagen framgår att , efter godkännande av , i valutapolitiskt syfte får bevilja kredit till internationella finansorgan som är medlem i. För att ska kunna öka åtagandet, förlänga deltagande i NAB och ingå ett nytt bilateralt låneavtal med IMF krävs alltså ett godkännande från . föreslår därför att medger att ingår ett avtal med IMF som förlänger deltagande och ökar åtagande i NAB fr.o.m. tidigast enligt IMF:s förslag. Det är enligt rimligt att deltar i förlängningen och utvidgningen för att säkerställa IMF:s resurser och för att få en lite bättre fördelning av utlåningen till IMF mellan medlemsländerna. Enligt förväntas samtliga nuvarande deltagare i NAB förlänga sina åtaganden. föreslår också att godkänner att ingår ett nytt bilateralt avtal med IMF när det nuvarande avtalet förfaller som ger IMF rätt att låna upp till 7,4 miljarder SDR (motsvarande fr.o.m. ). Åtagandet ska minska till 3,2 miljarder SDR (motsvarande ) när dubbleringen av åtagandet i NAB träder i kraft. Enligt är det lämpligt att även i fortsättningen deltar i de bilaterala lånen och därmed bidrar till den internationella överenskommelsen att behålla IMF:s utlåningskapacitet på en god nivå. Ett alternativ hade enligt varit att öka åtagandet i NAB ännu mer och därmed minska behovet av bilaterala lån ytterligare, men det fanns inte tillräckligt stöd för en sådan lösning bland medlemsländerna. framhåller i framställningen att utlåning till IMF är förknippad med mycket låg risk. har IMF aldrig gjort några förluster på sin utlåning. IMF är en s.k. prioriterad fordringsägare, vilket innebär att återbetalningar av lån från IMF ska prioriteras framför andra långivare. IMF har också reservkonto för att täcka eventuella kreditförluster om ett låntagarland trots allt skulle ställa in betalningarna. godkände att deltog i lånearrangemanget NAB med ett åtagande på 859 miljoner SDR (då motsvarande , redog. 1996/97:RB3, bet. 1996/97:FiU16). godkände att deltog i NAB under ytterligare en femårsperiod med ett åtagande på 859 miljoner SDR (framst. 2002/03:RB4, bet. 2002/03:FiU17, rskr. 2002/03:139). godkände att förlängde deltagande i NAB med ett fortsatt åtagande om 859 miljoner SDR (framst. 2007/08:RB3, bet. 2007/08:FiU17, rskr. 2007/08:145). godkände att ökade åtagande i NAB med nästan 3,6 miljarder SDR till 4,44 miljarder SDR (då motsvarande ). Höjningen var en följd av IMF:s kraftigt ökade utlåningsbehov i samband med finanskrisen (framst. 2010/11:RB7, bet. 2010/11:FiU17, rskr. 2010/11:145). godkände att åtagande i NAB minskade i samband med att den beslutade fördubblingen av medlemskapital i IMF trädde i kraft (prop. 2011/12:13, bet. 2011/12:FiU16, rskr. 2011/12:42). godkände att förlängde deltagande i NAB och med ett åtagande om 2,3 miljarder SDR (då motsvarande , framst. 2016/17:RB4, bet. 2016/17:FiU29, rskr. 2016/17:173). godkände att slöt ett bilateralt låneavtal med IMF med ett åtagande om (då motsvarande ca , framst. 2009/10:RB2, bet. 2009/10:FiU13, rskr. 2009/10:199). Lånet var en följd av en snabb förstärkning av IMF:s utlåningskapacitet bl.a. på initiativ av den s.k. G20-gruppen. godkände att ingick ett nytt bilateralt avtal med IMF om ett åtagande på 6,7 miljarder SDR (då motsvarande ca ), bl.a. till följd av den s.k. skuldkrisen i (framst. 2012/13:RB5, bet. 2012/13:FiU17, rskr 2012/13:52). godkände att ingick ett nytt bilateralt avtal med IMF om ett åtagande på 7,4 miljarder SDR (då motsvarande , framst. 2016/17:RB3, bet. 2016/17:FiU28, rskr. 2016/17:173). IMF:s ordinarie utlåningsresurser utgörs av medlemsländernas kapitalinsats. Insatsen styr också respektive lands röststyrka i IMF. Enligt IMF:s stadga ska en översyn av kapitalinsatsen eller kvoterna göras minst . Syftet med översynerna är att återkommande anpassa resurserna till den verksamhet som krävs av fonden. Ett annat syfte är att anpassa medlemmarnas kvoter eller röststyrka till ländernas ekonomiska styrka. Översynerna kan tidigareläggas om exekutivstyrelsen anser att det finns behov av det. Som framgår av tabell 1 gick in i IMF 1951, och kvot vid inträdet sattes till . kvot växte i samband med översynerna till . IMF:s reservvaluta särskilda dragningsrätter (SDR) skapades för att stödja det fasta växelkurssystemet Bretton , och värdet på SDR var från början definierat i guld. När det fasta växelkurssystemet brakade samman omdefinierades värdet av SDR till att fastställas genom en korg av valutor som består av euro, yen, pund och dollar. Den senaste höjningen av medlemskapitalet gjordes vid den fjortonde tidigarelagda översynen 2010/2011 för att förstärka IMF:s utlåningsresurser till följd av finanskrisen. kvot fastställdes då till 4 430 miljoner SDR (då motsvarande , en höjning med ), och andel av samtliga medlemmars kapitalinsats (röstandelen) minskade från till . godkände höjningen av medlemskapital (prop. 2011/12:13, bet. 2011/12:FiU16, rskr. 2011/12:42) men höjning trädde i kraft först efter att godkänt förändringarna. Av tabell 1 framgår att den senaste höjningen som innebar en fördubbling av medlemskapitalet är den största höjningen som genomförts i IMF:s historia. Tabell 1 Kvotöversynerna i IMF Grunden för finansieringen av IMF:s utlåning till medlemsländerna är ländernas insatskapital, de s.k. kvoterna. Som kompletterande finansiering har IMF tillgång till lånearrangemanget NAB och bilaterala kreditavtal med olika medlemsländer. Förutom insatskapitalet deltar i NAB med ett kreditåtagande på 2,3 miljarder SDR (ca ) och med ett bilateralt låneåtagande gentemot IMF på 7,4 miljarder SDR (ca ). Den nuvarande avtalsperioden i NAB löper ut , och IMF:s bilaterala avtal med olika länder löper ut . bilaterala kreditavtal med IMF gäller till . För att behålla utlåningsresurserna på den nuvarande nivån och bl.a. bredda deltagandet bland medlemsländerna beslutade att förlänga och dubblera åtagandena i NAB och minska krediterna via bilaterala lån i motsvarande omfattning. För del innebär förslaget att åtagandet inom NAB ökar med 2,5 miljarder SDR till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ) medan bilaterala kredit till IMF minskar med 4,2 miljarder SDR till 3,2 miljarder SDR (motsvarande ). Sammantaget innebär det att åtagande gentemot IMF minskar med 1,7 miljarder SDR, eftersom har haft en större andel i de bilaterala lånen än i NAB. föreslår i framställningen att godkänner att ingår nya avtal med IMF i enlighet med IMF:s förslag. IMF är enligt utskottet en mycket viktig internationell finansiell organisation, och det är avgörande för utvecklingen av den internationella ekonomin att IMF har tillgång till de resurser som krävs för att kunna hantera kriser i det internationella betalningssystemet. Utskottet har ingen anledning att ifrågasätta IMF:s och bedömningar att det osäkra globala ekonomiska läget motiverar att IMF:s totala utlåningsresurser hålls kvar på nuvarande nivå och att IMF även i fortsättningen bör ha tillgång till krediter via NAB och bilaterala lån vid sidan av medlemsländernas insatskapital. har också medlemsländernas efterfrågan på lån från IMF ökat relativt kraftigt till följd av de ekonomiska effekterna av coronapandemin. I samband med beredningen av senaste bilaterala avtal med IMF 2016/17:RB3, bet. 2016/17:FiU28, rskr. 2016/17:173) ansåg utskottet att finansieringen av IMF:s utlåningsverksamhet via bilaterala låneavtal med medlemsländerna endast bör förekomma i begränsad omfattning och under begränsade perioder för att täcka tillfälliga eller oförutsedda behov. Merparten av IMF:s utlåning borde i stället i största möjliga utsträckning finansieras genom det permanenta medlemskapitalet, som också styr ländernas inflytande och röststyrka i organisationen. Enligt utskottet är det därför bra att utlåning via bilaterala avtal mer än halveras när det nya förslaget till finansiering är fullt genomfört. Utlåning via NAB är att föredra eftersom det är en något mer långsiktig finansieringsform och eftersom åtagandena i NAB i högre grad är fördelade i proportion till ländernas ägarkapital i IMF. Enligt utskottet hade det varit bättre om åtagandet i NAB hade ökat ännu mer och det bilaterala åtagandet minskat ytterligare men enligt fanns det inte tillräckligt stöd bland medlemsländerna för ett sådant beslut. Sammantaget anser utskottet att bör godkänna att ökar åtagande i NAB till 4,5 miljarder SDR och förlänger deltagande i NAB fr.o.m. tidigast . bör även godkänna att ingår ett nytt bilateralt avtal med IMF om en kredit på 7,4 miljarder SDR som minskas till 3,2 miljarder SDR när förlängningen och utökningen av NAB träder i kraft. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2019/20:RB6 Medgivande för att ge kredit till IMF: 1.Riksbanken utökar åtaganden i Internationella valutafondens lånearrangemang NAB till 4,5 miljarder SDR (motsvarande ca ) samt förlänger det arrangemanget från och med tidigast . 2.Riksbanken får dels ingå ett avtal med om en kredit på 7,4 miljarder SDR (motsvarande ca ), dels minska den krediten till 3,2 miljarder SDR (ca ) vid ikraftträdandet av lånearrangemanget enligt punkt 1.