bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — Regeringen anför att den tagit fasta på flera av Statskontorets rekommendationer, och vilka dessa är framgår också av plattformen. Med anledning av det som anförs i motionerna kan utskottet bl.a. nämna att regeringen anger att man aktivt följt frågan om en bindande för företagande och mänskliga rättigheter. Vidare antog regeringens förslag om skärpt företagsbotslagstiftning (prop. 2018/19:164, bet. 2019/20:JuU10) som bl.a. innebär att företagets storlek och ekonomiska situation ska beaktas när företagsbotens storlek bestäms om brottsligheten är särskilt klandervärd. Lagändringen började gälla . I plattformen redovisas även planerade åtgärder när det gäller upphandling på hållbara villkor där det framgår att regeringen bidragit till ett reformerat upphandlingsramverk i Världsbanksgruppen som bl.a. ger större fokus på hållbarhet och transparens och att motsvarande påverkansarbete pågår i andra internationella finansiella institutioner. Regeringen har även gett i uppdrag att analysera hur hållbarhet kan omsättas i offentliga upphandlingar. Utskottet noterar med anledning av det som anförs i motion 2019/20:3167 (SD) om slavarbete att regeringen i plattformen framhåller att svenska företag har en stor möjlighet att förhindra brott mot mänskliga rättigheter genom att dels i leverantörskedjorna identifiera och förhindra riskerna för tvångsarbete och annat utnyttjande, dels i interna policyer och liknande ta tydlig ställning mot olika former av utnyttjande av människor. När det gäller det som förordas om i motion 2019/20:2132 (S) noterar utskottet att regeringen inom EU framhållit vikten av att värna folkrätten och det västsahariska folkets rätt till självbestämmande och att kommissionen enligt det bemyndigande man har fått i de pågående förhandlingarna mellan och ska säkerställa att den berörda befolkningen involveras på ett adekvat sätt och att detta ska ske i enlighet med dom. När resultatet av förhandlingarna är klart kommer det att underställas igen. Utskottet förutsätter vidare att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter och följer folkrätten, internationell rätt och svensk lagstiftning. Med detta sagt ser utskottet inga skäl att förorda några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i motionerna. De nämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41 samt 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 6, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:11 av (KD) yrkande 2, 2019/20:67 av (KD), 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 21, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6–11 och 13, 2019/20:879 av (M), 2019/20:1587 av och (båda C), 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 7. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3024 (M) anser vi att och EU bör leda utvecklingen för en frihandelsvänlig värld med öppnare marknader. För , som är ett litet och handelsberoende land, är den regelstyrda handeln avgörande för jobb och tillväxt. I frånvaron av gemensamma internationella regler blir ofta den starkes makt lag. Vi menar att det vilar på EU att axla ansvaret för att upprätthålla en fri och rättvis handel, särskilt i ett läge då frihandeln världen över utmanas av starka protektionistiska krafter. Protektionism är ett av de största hoten mot en väl fungerande världshandel. Protektionism är även ett av de största hoten mot svensk export. I ett exportberoende land som hotas den inhemska tillväxten om marknaderna sluts och etablerade handelspartner alltmer drar sig undan från yttre konkurrens. EU bör lägga mycket kraft på att driva en ambitiös frihandelsagenda med moderna avtal. måste i sin tur stå upp mot europeisk protektionism. Handelspolitiken kan även användas som ett instrument för att uppnå andra prioriteringar, exempelvis minskad irreguljär migration. EU ska därför fortsätta att vara ett föredöme globalt genom att ingå ambitiösa frihandelsavtal och tullunioner med länder från världens alla delar. är en av största exportmarknader och svenska företag gör betydande direktinvesteringar i . Även om förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och ligger i träda, är det i intresse att tanken om ett brett och modernt frihandelsavtal parterna emellan hålls vid liv. Ett sådant avtal skulle betyda mycket för fler jobb och ökat välstånd men också bidra till en stärkt transatlantisk länk. Eftersom det handlar om ett avtal mellan världens två största ekonomier menar vi också att det finns stor potential att skapa nya globala standarder, inte minst inom miljöskyddsområdet. Därför ska vara en stark röst för fortsatta förhandlingar i syfte att nå ett komplett frihandelsavtal mellan och . Slutligen vill vi även framhålla att handel är ett viktigt verktyg i kampen för en bättre miljö. För att hantera världens klimatutmaningar behövs resurser sprungna ur bärkraftiga ekonomier. Ett utökat globalt handelsutbyte bidrar i högsta grad till att bygga dessa resurser. Tillgång till ren och effektiv energi samt rena teknologier är avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. Från nationellt perspektiv innebär det en möjlighet att sprida svenskutvecklade teknologier då dessa håller hög klass, som de har potential att internationellt bidra till en bättre miljö med mindre CO2-utsläpp. I likhet med vad som sägs i motionerna 2019/20:2659 (M) och 2019/20:3024 (M) har möjlighet att påverka andra länder genom handelsavtal. I de handelsavtal som EU utvecklar med omvärlden ska därför vara pådrivande för att denna typ av teknologier får en framträdande plats. ska vidare driva på för att avskaffa handelshinder gentemot länder som vidtar åtgärder som sänker växthusgasutsläppen. bör t.ex. vara pådrivande för att länder som vidtar verkningsfulla åtgärder och sänker sina utsläpp ska belönas med mer fördelaktiga handelsavtal, genom att tullar på klimatsmarta varor sänks eller tas bort. Det gröna frihandelsavtalet (Environmental Goods Agreement, ) som EU förhandlade om med 16 andra medlemmar i ligger på is sedan förhandlingarna bröt ihop 2016 och vi bedömer att sannolikheten för att de återupptas i sin nuvarande form får betraktas som liten. Vi vill därför att ska vara pådrivande för att EU tar initiativ till multilaterala förhandlingar om att sänka eller avskaffa tullar på klimatsmarta varor och tjänster. Det vi har anfört menar vi att bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:2659 (M) och 2019/20:3024 (M) i berörda delar. Det vi har anfört om att bör leda utvecklingen för en frihandelsvänlig värld överensstämmer i delar med det som förs fram i motionerna 2019/20:2055 (L) och 2019/20:3335 (KD) som därmed i viss utsträckning kan anses tillgodosedda och de tillstyrks därför delvis. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6–11 och 13 samt 2019/20:11 av (KD) yrkande 2, 2019/20:67 av (KD), 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 21, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:879 av (M), 2019/20:1587 av och (båda C), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 6, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 21. Vi är i grunden positiva till frihandel samt bilaterala och multilaterala handelsavtal i sin helhet. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:394 (SD) anser vi att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada ekonomi mer än om och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi anser att ska föra en frihandelsvänlig linje både som nation och inom EU i linje med det vi här anför. medlemskap i innebär att vi har gett EU exklusiv befogenhet att ingå handelsavtal, vilket i sin tur godkänns av respektive medlemsland. Vi menar att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala multilaterala handelsavtal är av största vikt. Det gynnar bl.a. den svenska industrin och deras handelspartner som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP och tre fjärdedelar av exporten samt direkt eller indirekt sysselsätter omkring 1 miljon människor. Industrin och dess handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. I likhet med vad som anförs i den nämnda motionen anser vi att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för företag. Vi anser att ska verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. I ett nationellt perspektiv menar vi att det kan handla om att säkerställa att det inte finns onödiga skatter, regler eller avgifter som i en omotiverad utsträckning, sett till de faktiska positiva effekterna, hämmar svensk konkurrenskraft globalt. Detta kräver utförliga konsekvensutredningar vid ny lagstiftning, ett effektivt regelförenklingsarbete, en grundprincip om att eftersträva miniminivå vid genomförande av EU-direktiv och en generell översyn av övriga skatter, avgifter och byråkrati. I ett globalt perspektiv är det vår mening att stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer inte ska agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner exempelvis till sin egen industri. I de fall det uppmärksammas bör regeringen påtala vilka problem det leder till för att alltid eftersträva en rättvis global handel. Det är vår mening att ska vara en tydlig röst inom EU för det fortsatta arbetet med ytterligare bilaterala och multilaterala frihandelsavtal. Utöver frihandelsavtalens konventionella ekonomiska fördelar innebär dessa även en försäkring i händelse av ett fullskaligt handelskrig. Vi vill understryka betydelsen av innehållet i handelsavtalen. Även om frihandel gagnar på det stora hela bör alltid verka för att i största möjliga utsträckning värna svenska intressen. Detta menar vi kan göras genom att man t.ex. försöker inkorporera sådant som stärker svenska komparativa fördelar i avtalen. bör vidare aktivt ta ställning för de många sektorer där är världsledande eller befinner sig i framkant. För att ytterligare värde ska skapas som en följd av framtida frihandelsavtal anser vi att tillväxtländer och större ekonomier bör prioriteras. bör vidare förtydliga vikten av att fokus vid framtida förhandlingar bör ligga på att motverka icke-tariffära handelshinder eftersom det är mer än tullavgifter och skatter som avgör de potentiella fördelarna med ett frihandelsavtal. Extra viktigt blir detta när EU förhandlar om frihandelsavtal med avancerade länder där tullarna ofta redan är låga genom WTO. I samband med att EU ingår fler frihandelsavtal bör EU också så långt det är möjligt vara noggrant med att det ställs krav på ländernas arbete med miljö, demokrati och jämställdhet. På det sättet kan unionen stärka både handel och demokratisering, som biståndsarbetet kan begränsas i motsvarande grad. Vi menar också att EU bör ställa krav på att stater ska ta emot sina egna medborgare i förekommande fall genom att det inkorporeras återtagsklausuler i handelsavtalen. Vi är generellt positiva till att ett handelsavtal mellan och kommer till stånd. Vi är medvetna om att det s.k. ligger på is men vill ändå framhålla att vi tror att ett sådant avtal skulle stärka den svenska ekonomin genom att både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder tas bort, men också genom att förebygga att nya handelshinder skapas. I ett framtida handelsavtal mellan och ser vi vikten av att i första hand se över de områden som har störst möjlighet till regelsamarbete än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs en förståelse för att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer samt olika produktregelverk. Vi ser positivt på uttalanden om transparens, deltagande och ansvarstagande, och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Vi framhåller under punkten 4 vikten av att driver på för att ett nytt handelsavtal mellan och EU kommer till stånd. Om ett sådant avtal skulle utebli kvarstår behovet av goda relationer mellan och som är en av vårt lands mest betydande handelspartner för såväl export som import. Vi vill därför vara tydliga med behovet av en välfungerande handelsrelation till inom överskådlig framtid oaktat övriga faktorer. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det vi anfört och de tillkännagivanden som förordas i motion 2019/20:394 (SD) som behandlas i detta avsnitt. Därmed tillstyrks motionen i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:11 av (KD) yrkande 2, 2019/20:67 av (KD), 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 21, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6–11 och 13, 2019/20:879 av (M), 2019/20:1587 av och (båda C), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 6 samt 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 21. För att säkerställa EU:s långsiktiga överlevnad krävs det mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3251 (C) anser vi att bör ges bättre förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU ingår fler frihandelsavtal samt värnar den ekonomiska stabiliteten i unionen för att därigenom möjliggöra för fler investeringar. EU måste öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för upprättandet av fler globala frihandelsavtal. En stor del av det som produceras i går på export och bidrar på så sätt mycket till ekonomi. Detta innebär både en utmaning och en möjlighet för svensk livsmedelsproduktion. Den svenska kvaliteten och det goda svenska djurskyddet har spridit sig över världen och vi kan se hur efterfrågan från t.ex. ökar stort. är det viktigt att och EU vid tecknande av frihandelsavtal inte gör avkall på höga krav inom områden såsom miljö, livsmedel, antibiotika, djurhållning, hälsa och konsumentskydd. Vidare delar vi motionärernas uppfattning i motion 2019/20:3264 (C) att via EU ska söka allianser för att driva igenom miljö- och klimatkrav i WTO och i Chicagokonventionen. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 3–5 och 2019/20:11 av (KD) yrkande 2, 2019/20:67 av (KD), 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6–11 och 13, 2019/20:879 av (M), 2019/20:1587 av och (båda C), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41, 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 6, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 21. Jag vill ha en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimatet och miljön främst – en handelspolitik som fokuserar på samhällsvinster för alla och inte bara på vinster för storföretag. Handel med omvärlden är avgörande för välstånd och utveckling. Jag står bakom den avveckling av tullar och andra formella handelshinder som ägt rum . har EU handelsavtal med 50 länder. EU måste stå upp för miljön, klimatet och demokratin. Det gäller även i de handelsavtal som EU ingår. Därför motsätter jag mig en handelspolitik där vinster för storföretagen går före rätten till trygga jobb, klimatet och den gemensamma välfärden. Jag är emot handelsavtal som det mellan och (Ceta) och tjänstehandelsavtalet som EU och 22 andra parter förhandlar om. Båda avtalen har kritiserats hårt bl.a. för att makt flyttas från länders regeringar till storföretag och för att avtalen riskerar att undergräva arbetstagares rättigheter, slå mot välfärden och inte minst utgöra ett hot mot klimat och miljö. I likhet med vad som förordas i motion 2019/20:219 (V) anser jag att regeringen bör verka för att EU ställer krav på att följs i alla förhandlingar om handelsavtal. I härjade omfattande bränder . Landets president vägrade länge att agera för att stoppa bränderna. Enligt uppgift av bl.a. har han till och med hävdat att miljöorganisationer anlagt bränderna. har EU kommit överens om ett gigantiskt handelsavtal med Mercosurländerna där bl.a. ingår. Avtalet har mötts av omfattande kritik från civilsamhället. uppmanade över 300 frivilligorganisationer EU att stoppa förhandlingarna om avtalet med hänvisning till den kraftigt försämrade situationen för klimatet och de mänskliga rättigheterna i under Bolsonaros styre. miljöminister är djupt kritisk till avtalet och efter undermåliga hantering av skogsbränderna i har såväl som hotat med att inte godkänna avtalet. och har dragit in sitt stöd för att bekämpa skogsavverkningen i eftersom landets president inte använder pengarna till det avsedda ändamålet. I har ett importstopp av brasilianskt nötkött diskuterats. Jag delar därför uppfattningen i den nämnda motionen att ska uppmana regeringen att verka för att stoppa handelsavtalet med och kräva bindande klimat- och miljöåtaganden för fortsatta förhandlingar. En annan brist i EU:s handelsavtal menar jag är att de inte fastslår vilka sanktioner som ska användas när ett land som t.ex. inte respekterar sina åtaganden. Kapitlet om hållbarhet blir därför tandlöst. Just därför är kritiken så massiv från alla de organisationer och personer som på allvar bryr sig om klimatet. Om lämnar , som de hotat att göra, skulle det inte påverka det ingångna avtalet eller leda till sanktioner. Detta är en uppenbar svaghet som jag menar måste åtgärdas. bör därför också uppmana regeringen att verka för att kapitlen om hållbarhet i de handelsavtal som EU ingår med andra länder ska fastställa sanktioner om parterna inte håller sina åtaganden. Slutligen vill jag även i likhet med i motion 2019/20:135 (V) framhålla vikten av att underlätta handeln med . har inte makt över sin egen ekonomiska utveckling på grund av ockupationen. Som ett exempel kan nämnas att Systembolagets import av palestinskt öl försvåras på grund av leveransproblem till följd av vägspärrar på . EU:s handel med bosättningarna är därför ett hinder för en positiv utveckling av tillväxt. Jag anser därför att ska ställa sig bakom förslaget i motionen om att regeringen bör återkomma med en plan för att underlätta handeln mellan och . Därmed tillstyrks motionerna 2019/20:135 (V) och 2019/20:219 (V) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om internationell handel, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 21, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 6 i denna del och 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:11 av (KD) yrkande 2, 2019/20:67 av (KD), 2019/20:135 av m.fl. (V) yrkande 21, 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 6–11 och 13, 2019/20:879 av (M), 2019/20:1587 av och (båda C), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 40 och 41, 2019/20:3024 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 31 i denna del och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 7. Jag anser i enlighet med vad som anförs i motionerna 2019/20:2818 (KD) och 2019/20:3335 (KD) att ska verka inom EU för fler handelsavtal med omvärlden och vara pådrivande för ökad frihandel. En förutsättning för att de stora globala klyftorna ska kunna minska är handel på rättvisa villkor över hela världen. Det är främst genom handel som de minst utvecklade länderna med egen kraft kan resa sig ur fattigdom. Därför måste fri och rättvis handel utvecklas på ett sådant sätt att geografiska gränser får minskad betydelse. Handelshinder som tullar och exportsubventioner bör alltså motverkas. Handel binder samman länder och marknader världen över. Inte minst tillkom den europeiska gemenskapen som en del i arbetet för fred och frihet. Större export gynnar företag, konsumenter och samhällsekonomin i stort då det innebär ökade intäkter och möjligheter till specialisering och storskalighetsfördelar. Också import har positiva effekter på ekonomin då det ger fler valmöjligheter och lägre priser genom att varor som skulle vara dyra att producera i t.ex. kan köpas in billigare från utlandet. Detta gör i sin tur att även svenska varor kan produceras till lägre kostnader och bli mer konkurrenskraftiga. Av den svenska varuexporten utgörs av industriprodukter som maskiner och transportmedel. Hit räknas också bl.a. export av telekomprodukter. bilindustri med skogs-, stål-, gruv- och kemiindustri står också för en betydande del av den svenska varuexporten. Exempel på stora importvaror är olja, bilar samt el- och teleprodukter. Tjänstehandeln domineras av olika slags affärstjänster, tekniska tjänster samt resor och transporter. I den första gruppen ingår bl.a. tjänster relaterade till forskning och utveckling. I och med medlemskapet i EU 1995 har inga egna frihandelsavtal. De frihandelsavtal som gäller för EU gäller också för . EU har frihandelsavtal med ett stort antal länder och håller dessutom på att förhandla om ytterligare avtal. mellan och har varit i kraft delvis och ingick EU även ett omfattande avtal med , näst största handelspartner i , som öppnar för exportmöjligheter genom tariffsänkningar och regelförenklingar. Frihandelsavtalsförhandlingar pågår mellan EU och bl.a. , , och . För mig är det centralt att agerar som en konstruktiv part och ger arbetet med nya frihandelsavtal hög prioritet. Handeln mellan och har stor betydelse för tillväxt och framväxten av nya jobb i vårt land. syftade till att lyfta handeln ytterligare och ge EU:s medlemsländer en puff framåt i ekonomin. Avtalet hade potential att möjliggöra ökad export till , vilket behövs av lägre siffror. Av de svenska företag som handlar med är små och medelstora företag. Deras verksamhet skulle gynnas av minskade problem med olika standarder för produkter, certifieringar eller utformning av tariffer som gör det dyrt och svårt att handla med . Därför är det av stor vikt att även de små och medelstora företagens behov täcks upp i handelsförhandlingar likt TTIP. Förändringen på presidentposten har dock fört med sig nya förutsättningar. införde ståltullar, vilket medförde mot- och skyddsåtgärder från EU.