bet · H701SoU8 · 2020-04-23 00:00:00 — I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om ett klargörande av hur principen integritetsnära bör tillämpas på olika moment vid bl.a. sondmatning I kommittémotion 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att återupprätta rätten till assistans för det grundläggande behovet kommunikation. Motionärerna anför bl.a. att personer med dövblindhet är ett exempel på personer som drabbas hårt när rätten till assistans för det grundläggande behovet kommunikation urholkas. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att barn och personer med psykisk funktionsnedsättning ska ha fortsatt rätt till assistansersättning. Motionärerna är negativt inställda till förslag i dessa delar. I motion 2019/20:1391 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga ett mer samordnat stöd till barn med funktionsnedsättning som utgår från barnets bästa. Om kommunerna skulle få ett mer övergripande ansvar för insatserna för barn och unga upp till skulle det enligt motionärerna kunna innebära ett mer samordnat stöd. I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att se över utformningen av LSS-insatser för att säkerställa att de bedöms likvärdigt över hela landet. Motionärerna anför att insatsen ledsagarservice beviljas på olika sätt i landet. I motion 2019/20:627 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att utreda orsakerna till ledsagning för synskadade enligt LSS har minskat. I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga hur föräldraansvaret bör tillämpas i fråga om sondmatning. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att det måste förtydligas vad begreppet föräldraansvar avser så att inte godtycklighet och skillnader råder runt om i landet. LSS-insatser vid flytt mellan kommuner I kommittémotion 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att bibehålla LSS-insatser vid flytt från en kommun till en annan. Motionärerna anför att kommunerna har rätt att göra olika bedömningar av LSS-insatser, vilket skapar svårigheter för den som vill flytta från en kommun till en annan. I kommittémotion 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att habiliteringsersättningen även ska omfatta personer som har daglig verksamhet enligt socialtjänstlagen. I motion 2019/20:2100 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för en reglering av habiliteringsersättningen så att ersättningens storlek inte skiljer sig åt mellan kommunerna. I motion 2019/20:2446 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att se över reformen personligt ombud. Det behövs enligt motionären en förnyad uppföljning och analys av reformen. I motion 2019/19:2764 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att tillgången till gemensamhetsutrymme i gruppbostäder och serviceboenden ska vara utan kostnad för den enskilde. I kommittémotion 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av kommunernas tillämpning av merkostnadsprincipen och regelverken för förbehållsbelopp. Motionärerna anför att det kommunala självstyret medför att utgifterna för den enskilda personen för bostad med särskild service kan se olika ut beroende på var man bor i landet. Det behövs en översyn av hur kommunerna tillämpar merkostnadsprincipen och regelverken för förbehållsbelopp i LSS och socialtjänstlagen. Digitalisering av inrapportering till I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att öka digitaliseringen för inrapportering till , eftersom den administrativa bördan har ökat . I motion 2019/20:940 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över vilket stöd personer med funktionsvariation behöver för att kunna driva sina ansökningar vidare. Ett sådant stöd ska inte ges av de myndigheter som själva är ansvariga för handläggning och bedömning. I motion 2019/20:1068 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att ge anhöriga större möjlighet att bistå äldre och personer med funktionsnedsättning vid samtal om deras val av boende, mat och övrig hjälp. I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om en utredning av lämpligheten med åldersgränser för assistans och bilstöd. Motionärerna anser att det bör utredas vad det skulle innebära mänskligt och samhällsekonomiskt med en ändring av 65-årsgränsen. I kommittémotion 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utvidga möjligheterna till och skärpa kraven på samordnade individuella planer (SIP). Motionärerna anser bl.a. att det bör införas en möjlighet till sanktioner för de kommuner och regioner som trots lagens krav inte har övergripande överenskommelser om samordning. Kostnadseffektivitet för personlig assistans I motion 2019/20:2399 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om den personliga assistansens kostnadseffektivitet. Motionärerna lämnar förslag på hur man kan hålla nere kostnaderna för systemet med personlig assistans, bl.a. genom att ta fram kontrollsystem för att minska fusket. Vidare bör någon form av begränsning av antalet beviljade timmar analyseras i en kommande utredning. Utförande av personlig assistans I motion 2019/20:2399 av och Kopparklint (båda M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om utförandet av den personliga assistansen. Motionärerna lämnar förslag om anhöriga som personliga assistenter, arbetsmiljön för personliga assistenter, assistansanordnarens skyldigheter och valfrihet för den assistansberättigade. I motion 2019/20:1545 av (M) föreslås ett tillkännagivande om regelmässig kontroll mot brottsregister för anställning inom omsorgsyrken där människor kan komma att stå i beroendeställning. I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att utdrag ur belastningsregistret ska vara obligatoriskt för personliga assistenter vid nyanställning. Motionärerna anför att brukare alltid ska känna sig trygga, och för att garantera patientsäkerheten ska personer som är dömda för vissa typer av brott inte ges anställning som personlig assistent. Gällande rätt och viss rättspraxis Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Personkretsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions-hindrade, förkortad LSS, framgår av 1 § och utgörs av följande tre grupper: personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd personer med betydande och bestående begåvningsmässigt funktions-hinder efter hjärnskada i vuxen ålder orsakad av yttre våld eller kroppslig sjukdom personer med andra varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder som uppenbart inte beror på normalt åldrande, om de är stora och orsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. Insatserna för särskilt stöd och särskild service Enligt 9 § LSS kan följande tio insatser beviljas: rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) korttidsvistelse utanför det egna hemmet korttidstillsyn för skolungdomar utanför det egna hemmet i anslutning till skoldagen samt under lov boende i familjehem eller bostad med särskild service för barn eller ung-domar som behöver bo utanför föräldrahemmet bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna daglig verksamhet för personer som saknar förvärvs-arbete och inte utbildar sig. Personer som anges i 1 § har rätt till insatser i form av särskilt stöd och särskild service enligt 9 § 1–9, om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Personer som anges i 1 § 1 och 2 har, under samma förutsättningar, även rätt till insatser enligt 9 § 10 (7 § första stycket). Regionerna ansvarar för insatser enligt punkt 1 och kommunerna för insatser enligt punkterna 2–10, allt under förutsättning att något annat inte avtalats (2 §). Enligt 5 § ska verksamhet enligt LSS främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för de personer som anges i 1 §. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. Verksamheten ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Den ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (6 § första stycket). För verksamheten enligt denna lag ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges (6 § andra stycket). När åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas (6 a §). Insatser enligt LSS ska ges den enskilde endast om han eller hon begär det (8 §). Om den enskilde är eller uppenbart saknar förmåga att på egen hand ta ställning i frågan kan en vårdnadshavare, god man, förmyndare, förvaltare eller framtidsfullmaktshavare begära insatser för honom eller henne. När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Av 10 § framgår att den enskilde ska erbjudas att en individuell plan med beslutade och planerade insatser upprättas i samråd med honom eller henne i samband med att en insats enligt denna lag beviljas. Den som har beviljats en insats ska när som helst kunna begära att en plan upprättas, om det inte redan har gjorts. I planen ska även åtgärder redovisas som vidtas av andra än kommunen eller regionen. Planen ska omprövas fortlöpande och minst en gång . I 9 a § första stycket LSS anges att med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med andning, sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov). I andra stycket anges att den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov även har rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Personlig assistans för andra personliga behov avser även tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid) tid under den enskildes dygnsvila när en assistent i stället behöver finnas till förfogande på annan plats i väntan på att den enskilde behöver hjälp (beredskap) tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. Insatser enligt 9 § 2 avser tid efter det att den insatsberättigade har fyllt endast om insatsen har beviljats innan han eller hon har fyllt , eller ansökan om sådan insats kommer in till kommunen senast dagen före 65-årsdagen och därefter blir beviljad. Insatser enligt 9 § 2 får dock inte utökas efter det att den insatsberättigade har fyllt . Särskilda uppgifter för kommunen Av 14 § framgår att kommunen ska verka för att insatser som ska tas upp i planer som avses i 10 § samordnas. Till kommunens uppgifter hör att (15 §) fortlöpande följa upp vilka som omfattas av lagen och vilka deras behov av stöd och service är verka för att personer som anges i 1 § får sina behov tillgodosedda informera om mål och medel för verksamheten enligt denna lag medverka till att personer som anges i 1 § får tillgång till arbete eller studier verka för att det allmänna fritids- och kulturutbudet blir tillgängligt för personer som anges i 1 § anmäla till överförmyndaren dels när en person som omfattas av 1 § kan antas behöva förmyndare, förvaltare eller god man, dels när ett förmynderskap, förvaltarskap eller godmanskap bör kunna upphöra samverka med organisationer som företräder människor med omfattande funktionshinder anmäla till när någon som har ansökt om biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt 9 § 2 kan antas ha rätt till assistansersättning enligt 51 kap. SFB underrätta när någon som får assistansersättning enligt 51 kap. SFB beviljas boende med särskild service, daglig verksamhet, barnomsorg eller någon annan insats som kan påverka behovet av personlig assistans anmäla till om det finns anledning att anta att assistansersättning enligt 51 kap. SFB används för annat än köp av personlig assistans eller kostnader för personliga assistenter anmäla till Inspektionen för vård och omsorg () om det finns anledning att anta att en tillståndshavares lämplighet för att bedriva verksamhet med personlig assistans kan ifrågasättas. Av 16 § framgår att en kommuns ansvar enligt LSS gäller gentemot dem som är bosatta i kommunen. Ansvaret för insatser enligt 9 § 2–10 omfattar dock inte dem som är bosatta i kommunen genom beslut av en annan kommun i fall som avses i 16 c eller 16 d §. Om en person som anges i 1 § tänker bosätta sig i en kommun, ska kommunen på ansökan meddela förhandsbesked om rätten till insatser enligt 9 §. Vid prövningen av en ansökan om förhandsbesked ska bestämmelserna i denna lag gälla. Kommunen ska utan dröjsmål planera och förbereda insatser som förhandsbeskedet ger den enskilde rätt till om han eller hon bosätter sig i kommunen. Förhandsbeskedet gäller räknat från den dag då insatserna blir tillgängliga för den enskilde. Om det finns särskilda skäl, får en kommun verkställa ett beslut enligt 9 § 8 eller 9 i en annan kommun (16 c §). Den kommun som har beslutat om boendet har ansvaret enligt denna lag gentemot den person som till följd av beslutet är bosatt i den andra kommunen. Av 16 d § framgår att en kommun enligt LSS har ansvar gentemot en person som till följd av ett beslut av kommunen är bosatt i en annan kommun i familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende enligt 6 kap. socialtjänstlagen (2001:453) särskild boendeform för äldre människor enligt 5 kap. 5 § andra eller tredje stycket eller 7 kap. 1 § första stycket 2 socialtjänstlagen bostad med särskild service enligt 5 kap. 7 § tredje stycket eller 7 kap. 1 § första stycket 2 socialtjänstlagen. Av 23 § följer att en enskild person inte utan tillstånd av yrkesmässigt får bedriva verksamhet som avses i 9 § 2–10. Assistansersättningen regleras i 51 kap. SFB. En försäkrad som omfattas av 1 § LSS kan för sin dagliga livsföring få assistansersättning för kostnader för sådan personlig assistans som avses i 9 a § samma lag (51 kap. 2 § första stycket SFB). För rätt till assistansersättning krävs att den försäkrade behöver personlig assistans i genomsnitt för sådana grundläggande behov som avses i 9 a § LSS. Enligt 51 kap. 5 § lämnas assistansersättning inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL. När behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter (51 kap. 6 § första stycket SFB). Assistansersättning lämnas med ett särskilt angett belopp . Det eller de belopp som assistansersättning lämnas med ska bestämmas som schablonbelopp som beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans (51 kap. 11 § första stycket). Rätten till assistansersättning ska omprövas i den utsträckning som denna rätt har minskat i omfattning på grund av väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade (51 kap. 12 § SFB). Det följer av 51 kap. 22 § SFB att för den som har beviljats assistansersättning ska den kommun som enligt LSS har ansvar för insatser åt den försäkrade ersätta kostnaderna för de första . Av 5 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att socialnämnden ska verka för att människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra. ska även medverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat efter hans eller hennes behov av särskilt stöd. Kommunen ska vidare inrätta bostäder med särskild service för dem som till följd av sådana svårigheter som avses i första stycket behöver ett sådant boende. Av 5 kap. 8 § framgår att socialnämnden ska göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen för människor med fysiska och psykiska funktionshinder samt i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet på dessa områden. Kommunen ska planera sina insatser för människor med fysiska och psykiska funktionshinder. I planeringen ska kommunen samverka med regionen samt andra samhällsorgan och organisationer. Vidare ska kommunen ingå en överenskommelse med regionen om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen (5 kap 8 a §). När den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården ska kommunen tillsammans med regionen upprätta en individuell plan (2 kap. 7 §). Planen ska upprättas om kommunen eller regionen bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda och om den enskilde samtycker till att den upprättas. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål (jfr 16 kap. 4 § HSL). Enligt lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn ska den som erbjuds en anställning i staten, en kommun, en region, ett företag eller en organisation, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn, på begäran av den som erbjuder anställningen visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Enligt lagen (2010:479) om registerkontroll av personal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder får den som enligt LSS bedriver verksamhet som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder inte anställa någon för sådana insatser utan att först kontrollera registerutdrag enligt lagen (1998:620) om belastningsregister i fråga om den som ska anställas. Registerkontroll ska också göras i fråga om den som fullgör uppdrag i verksamhet som avses i första stycket eller som är anställd hos ett bemanningsföretag eller annan som ingått avtal med den som bedriver sådan verksamhet, om uppdragstagaren eller den anställde erbjuds eller tilldelas arbetsuppgifter som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder och fullgör dessa uppgifter som om han eller hon var anställd i verksamheten den som erbjuds praktiktjänstgöring som omfattar stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionshinder. I en dom (RÅ 2009 ref. 57) uttalade Regeringsrätten att när det gäller tillämpningsområdet för insatsen personlig assistans har det betonats i lagens förarbeten att det är fråga om hjälp eller stöd av mycket privat karaktär och att insatsen ska vara förbehållen situationer av krävande eller på annat sätt komplicerad natur, i regel av mycket personligt slag. Det torde således inte vara alla praktiska hjälpbehov med t.ex. påklädning eller måltider som har avsetts. Propositionsuttalandena tyder enligt Regeringsrättens mening närmast på att vad lagstiftaren främst åsyftat är sådana hjälpbehov som uppfattas som mycket privata och känsliga för den personliga integriteten och där personen med funktionsnedsättning måste anses ha ett särskilt intresse av att kunna bestämma vem som ska ge sådan hjälp och hur den ska ges. Det är inte all hjälp med t.ex. måltider eller påklädning som kan anses vara av detta kvalificerade slag. Detta bör beaktas vid tolkningen av vad som ska anses omfattas av hjälp med de grundläggande behoven enligt 9 a § LSS. I en dom (HFD 2012 ref. 41) uttalade () att insatser som ligger på sjukvårdshuvudmännen ligger utanför SoL, och därmed LSS tillämpningsområde, låt vara att kommunens yttersta ansvar gör att kommunen undantagsvis kan behöva gripa in i avvaktan på ansvarig huvudmans åtgärder (se t.ex. HFD 2011 not 92). Detta medför enligt HFD:s mening att behov av sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)[1] principiellt inte kan beaktas vid bedömningen av om någon har rätt till personlig assistans enligt LSS (jfr även 51 kap. 5 § SFB). Sådana behov kan sålunda inte räknas till de grundläggande behoven. En annan sak är att sjukvårdande insatser i form av s.k. egenvård kan berättiga till personlig assistans för andra personliga behov i de fall där det konstateras att den enskilde redan har rätt till personlig assistans för att tillgodose sina grundläggande behov (jfr SOU 2012:6 s. 124 och 299). Vidare uttalade HFD i en dom (HFD 2015 ref. 46) att ”annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade” måste förstås på det sättet att det uteslutande tar sikte på personer med psykiska funktionshinder. I en dom (HFD 2018 ref. 21) uttalade HFD att egenvård som avser något av de grundläggande behov som anges i 9 a § första stycket LSS kan – om den hjälp som behövs är av tillräckligt integritetskänslig karaktär – ge rätt till insatsen personlig assistans och även ligga till grund för prövningen av rätten till assistansersättning. Sondmatning ska betraktas som intag av en måltid och utgör därmed ett grundläggande behov. HFD anförde bl.a. följande (s. 6–7): Sammanfattningsvis finner att egenvård som avser något av de grundläggande behov som anges i 9 a § första stycket LSS kan beaktas inom ramen för bedömningen av hjälpbehovet. Sondmatning ska betraktas som intag av en måltid och utgör därmed ett grundläggande behov som kan – om den hjälp som erfordras är av tillräckligt integritetskänslig karaktär – ge rätt till insatsen personlig assistans enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. I den utsträckning sondmatningen berättigar till personlig assistans kan den också ligga till grund för prövningen av rätten till assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken. E.K:s sondmatning utgör således ett grundläggande behov. En bedömning av i vilken mån hennes sondmatning berättigar till assistans-ersättning krävs inte för att avgöra prejudikatfrågan. meddelar därför inte prövningstillstånd i målet i övrigt. Slutligen uttalade HFD i en dom i mål om assistansersättning (mål nr 3757-18) bl.a. följande (s. 9–10): Grundläggande behov är de behov som uttryckligen räknas upp i 9 a § första stycket LSS, dvs. hjälp med personlig hygien, måltider, att klä av och på sig samt att kommunicera med andra (och hjälp med andning). När det gäller personer med psykiska funktionsnedsättningar tillkommer dels sådana kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser som syftar till att förmå personen att själv tillgodose något av de grundläggande behoven, dels sådan aktiv tillsyn av övervakande karaktär som har sin grund i den psykiska funktionsnedsättningen och som behövs för att begränsa allvarliga konsekvenser av ett utagerande beteende. I båda fallen är det en förutsättning för rätt till personlig assistans att hjälpen kräver ingående kunskaper om den funktionsnedsatte som person. Bakgrund och pågående arbete I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna att de ska förbättra möjligheter till jobb, ett gott liv och en meningsfull fritid för alla med olika former av funktionsnedsättning. Vidare anförs följande: