bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Generationsmålet och de 16 miljökvalitetsmålen kopplar tydligt till flera av de globala målen, vilket bl.a. visas genom den kartläggning som har gjorts av de åtta myndigheter som enligt sina instruktioner har ansvar för uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen. Arbetet med kartläggningen samordnades av . Till varje miljökvalitetsmål hör ett antal s.k. preciseringar. Regeringen uppger att preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås och att de utgör bedömningsgrunder för resultaten i budgetpropositionen. Vidare uppger regeringen att ett antal indikatorer har valts ut för att få kontinuitet i redovisningen. Indikatorerna redovisas återkommande i budgetpropositionen i form av diagram. Regeringen anför att det förändrade formatet för budgetpropositionen gör att antalet indikatorer har reducerats. Några indikatorer speglar långsamma skeenden eller är resurskrävande att mäta och kan därför inte följas upp . Regeringen presenterar en samlad redovisning av miljömålsarbetet och en samlad bedömning av miljökvalitetsmålen. Den övergripande bedömningen om att det endast går att nå 2 av 16 miljökvalitetsmål med beslutade styrmedel kvarstår . Bedömningen är att miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt kommer att nås och att miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är nära att nås. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är luft och Bara naturlig försurning. För vissa mål går det inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen i miljön, och det kan bl.a. bero på att det saknas tillräckliga underlag för att kunna mäta utvecklingen. En annan orsak är att utvecklingen inom samma mål är motsägelsefull, t.ex. att förekomsten av vissa miljögifter minskar som andra ökar. De mål som detta gäller för är Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård och God bebyggd miljö. De mål där utvecklingen i miljön är negativ är Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Av de 16 etappmål som har ett senare målår än 2019 och som har följts upp bedöms fyra kunna nås . De fyra etappmål som har beslutats har ännu inte följts upp och bedömts. Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analysen har fokuserat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Utskottet vill även framföra att det ser positivt på utvecklings- och erfarenhetsutbytet mellan företrädare för regeringen och miljö- och jordbruksutskottet för att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har en dialog förts såväl på politisk nivå mellan berörda statssekreterare och utskottets uppföljning- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivå. Utskottet anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter. Utskottet konstaterar att tabellen med kopplingar mellan Agenda 2030-målen och miljökvalitetsmålen är borttagen. Även under varje miljökvalitetsmål har denna information utelämnats. Utskottet anser att det är önskvärt om regeringen återinför antingen tabellen eller redovisningen av vilka kopplingar som finns under varje miljökvalitetsmål. Utskottet noterar att regeringen har reducerat antalet redovisade indikatorer som en följd av den översyn som gjorts av resultattexterna i årets budgetproposition. Detta gäller även indikatorer som utgör bedömningsgrunder och som inte uppdaterats. Utskottet ser det som angeläget att indikatorer som utgör bedömningsgrunder i vart fall kommenteras kortfattat oavsett om de är uppdaterade eller inte. Resultatredovisningen har överlag blivit mer fokuserad på resultat och den långsiktiga utvecklingen. Utskottet anser dock att resultatredovisningen kan förbättras ytterligare. Exempelvis när det gäller längre tidsserier i redovisningen av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Därför vill utskottet återigen påminna om vikten av att redovisningen koncentreras till resultaten av insatserna samt till den långsiktiga utvecklingen. Det är också viktigt att effektiviteten i insatserna redovisas om möjligt. I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som utskottet följer upp har regeringen inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Utskottet efterfrågar därför återigen överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Utskottet konstaterar att regeringen även har föreslagit anslags-förstärkningar inom det miljöpolitiska området. Därför menar utskottet att det är än mer angeläget att regeringen rapporterar hur medlen har använts och framför allt hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. Utskottet saknar kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskar utskottet att regeringen ser över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Utskottet noterar att regeringen har publicerat en miljöbilaga, som bilaga till finansplanen, i syfte att belysa perspektiv som inte behandlas mer utförligt i resultatredovisningen i utgiftsområde 20. fokuserar bilagan på hur klimatförändringarna kan påverka makroekonomin. Utskottet konstaterar att regeringen har reducerat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet, och i stället hänvisar regeringen till bilagan med Klimatredovisningen för en mer detaljerad redovisning av bl.a. utsläppsutvecklingen, scenarier och målen. I bilagan redovisar regeringen styrmedel för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen i andra länder i avsnittet under det kapitel som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport . Dessutom redovisas i bilagan en lista med några av de klimatåtgärder som föreslås i budgetpropositionen med exempel från flera utgiftsområden. Utskottet anser att det vore värdefullt om regeringen på ett tydligare sätt kunde hänvisa till dessa avsnitt i bilagan. Utskottet ser positivt på att regeringen kommenterar indikatorn Efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har valt att inte redovisa indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod, eftersom den inte har uppdaterats sedan senaste redovisningen. Utskottet anser att det är önskvärt att indikatorn åtminstone kommenteras kortfattat i nästa års resultatredovisning oavsett om den är uppdaterad eller inte, eftersom den utgör en bedömningsgrund för regeringens bedömning av miljökvalitetsmålet. Utskottet noterar att regeringen kommenterar att satsningen på avancerad rening av avloppsvatten har bidragit till att minska utsläppen av läkemedel till miljön. Tillkännagivandet om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta är fortfarande inte slutbehandlat enligt regeringens skrivelse 2019/20:75. Vidare noterar utskottet att utredningen kemikaliekontroll presenterades och att den nu bereds i . Tillkännagivandet om hantering av grupper av kemiska ämnen är således inte heller slutbehandlat, vilket framgår av samma skrivelse från regeringen. Utskottet ser därför fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder med anledning av utredningen. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer utvecklingen av de tre återstående etappmålen, som ingick i den av antagna särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utöver regeringens bedömning skulle det enligt utskottet vara önskvärt om regeringen även förtydligade vilka ytterligare åtgärder som den anser behöver vidtas för att uppnå etappmålen. Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har många kopplingar till resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet noterar att det inte finns några hänvisningar till exempelvis jordbrukets utveckling i utgiftsområde 23 i avsnitten med resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. Utskottet anser därför att det är önskvärt att regeringen hänvisar till de indikatorer och/eller avsnitt som har kopplingar till utgiftsområde 23 där det är relevant. Mot bakgrund av de förtydligade riktlinjer som tagits fram för resultatredovisningen anser utskottet att det är angeläget att regeringen utökar jämförelserna över en längre tidsperiod, t.ex. med minst tioåriga tidsserier. Utvecklingen av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap är beroende av jordbrukets utveckling och möjligheterna att bo och leva på landsbygden, vilket regeringen kommenterar. Dock redovisar regeringen inga konsekvensanalyser på andra områden för insatser och åtgärder som vidtas inom miljökvalitetsmålet. Utskottet anser därför att det vore önskvärt om regeringen kunde utveckla sådana analyser i kommande resultatredovisningar, t.ex. vilka effekter åtgärder inom området har på livsmedelsproduktionen. Ett rikt växt- och djurliv I avsnittet redovisar regeringen inte några längre tidsserier, och jämförelser längre tillbaka i tiden är få. Utskottet önskar därför att regeringen ser över möjligheten att utöka redovisningen med längre tidsserier och fler jämförelser längre tillbaka i tiden. Bedömningar av etappmålen återfinns inte i de avsnitt som tillhör miljökvalitetsmålet, utan endast i den övergripande tabellen till kapitlet. Utskottet efterfrågar därför ett förtydligande kring bedömningen av etappmålen i dessa avsnitt alternativt att en hänvisning görs till den övergripande tabellen. Regeringen redovisar många insatser utan att redovisa vad dessa gett för resultat. Utskottet noterar också att det saknas en hel del statistik som behövs för att kunna följa upp preciseringen värdefull tätortsnära natur. Utskottet har förståelse för att det kan vara svårt att redovisa resultat av statliga insatser inom området men vill peka på möjligheten att belysa utvecklingen av statliga resultat genom exempel även om detta inte ger en fullständig bild. Utskottet noterar att regeringen bedömer såväl att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet som att etappmålet Skydd av landområden, sötvattensområden och områden inte kommer att nås. Det vore enligt utskottet därför önskvärt om regeringen i nästa budgetproposition nämner om den avser att vidta några åtgärder för att uppnå dessa mål, och i så fall vilka. Statens budget inom utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt regeringens förslag, lämnar de ekonomiska bemyndiganden som regeringen begärt och godkänner en investeringsplan för . Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 20 och de övriga motionsförslag som behandlas här avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisar anslagen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt den fördelning som framgår av tabellen i bilaga 2 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20 punkt 4). För vissa anslag föreslår regeringen också att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 5). Regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden framgår i tabellform i bilaga 3. Därutöver föreslår regeringen att godkänner en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar för perioden –2023 som en riktlinje för investeringar (punkt 3). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 20. Inledningsvis redogörs för den politiska inriktningen inom utgiftsområdet. Grön återhämtning efter pandemin Regeringen anför inledningsvis att parallellt med den kris samhället befinner sig i till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 är klimatfrågan alltjämt vår tids ödesfråga. Enligt regeringen måste därför klimatomställningen och arbetet för biologisk mångfald prioriteras i arbetet med återhämtningen efter pandemin. Regeringen anser att det krävs ett förstärkt globalt samarbete både för återhämtningen efter pandemin och för genomförande. Europeiska kommissionens gröna giv är enligt regeringen central i det arbetet, liksom samarbetet inom och inom multilaterala organ såsom och FN. Miljömålen som utgångspunkt för miljöpolitiken När det gäller miljömålen framhåller regeringen att arbetet med miljömålen ska fortsätta och utvecklas med sikte mot 2030. Regeringen anför att det tillstånd som miljökvalitetsmålen beskriver är något varje generation måste sträva efter att uppnå. Enligt regeringen ska miljö och klimat därför integreras i alla relevanta politikområden. Den offentliga sektorn och inte minst staten ska gå före i den gröna omställningen. Regeringen anser därtill att myndigheternas arbete med prövning och tillsyn enligt är betydelsefulla verktyg och styrmedel för att nå flera miljömål. Det är dessutom angeläget att korta handläggningstiderna vid tillståndsprövning samt förstärka tillsynen och regeringen föreslår därför medel för detta syfte (anslaget 1:1). Regeringen redovisar i detta sammanhang att den tillsatt utredningen modern och effektiv miljöprövning (dir. M2020:86). Syftet med utredningen är att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att det behövs kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser och för att ställa om till ett mer hållbart samhälle. Regeringen anser därför att relevanta politikområden behöver integrera klimatfrågan som hänsyn ska tas till de skilda förutsättningar som råder för medborgare och företag i olika delar av landet. Regeringen framhåller att alla relevanta myndigheter har ett ansvar att bedriva sin verksamhet inom ramen för det klimatpolitiska ramverket, och att flera myndigheter behöver utveckla sin kapacitet bl.a. i fråga om att bidra med underlag till klimatredovisningar och klimatpolitiska handlingsplaner. Regeringen anser att flera av de satsningar som föreslås i budgetpropositionen skapar förutsättningar för myndigheter att i större utsträckning än tidigare analysera konsekvenser för klimatet. När det gäller klimatarbetet i EU och i internationella sammanhang anser regeringen att ska ha en ledande roll. Enligt regeringen är det viktigt att fortsätter driva på för ett ambitiöst globalt genomförande av i linje med 1,5-gradersmålet, särskilt då vissa länder efter pandemin aviserat minskad ambition i klimatfrågan. Enligt regeringen ska även verka för ett rättsligt bindande EU-gemensamt mål om klimatneutralitet till och att målet ska gälla såväl för EU som helhet som för varje enskilt medlemsland. Regeringen driver även att EU:s mål till 2030 ska skärpas till en minskning av växthusgasutsläppen med jämfört med . Därtill anser regeringen att EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) ska skärpas i den kommande översynen. Regeringen framhåller att den avser att annullera de utsläppsenheter som inte behövs för att uppfylla åtagande inom den icke-handlande sektorn . Regeringen framhåller även att framtida överskott av utsläppsutrymme från den icke-handlande sektorn ska annulleras om det inte behövs för att täcka eventuella underskott i LULUCF-sektorn. I budgetpropositionen föreslår regeringen bemyndiganden om dels borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut , dels annullering av utsläppsenheter förvärvade genom program för internationella klimatinsatser. Dessa förslag behandlas i efterföljande avsnitt. I fråga om insatser på nationell nivå redovisar regeringen att den fortsätter att utveckla och effektivisera klimatinvesteringsprogrammen. Bland annat föreslår regeringen en förstärkning av klimatklivet (anslaget 1:16) och Industriklivet (anslaget 1:19). Regeringen föreslår även utökade medel för återvätning av tidigare torrlagda våtmarker, vilket bl.a. bidrar till minskad klimatpåverkan (anslaget 1:3). Satsningen bygger på frivillig medverkan av markägare och genomförs främst genom att medel tillförs inom de lokala naturvårdssatsningarna (). Regeringen föreslår därtill en tillfälligt ökad satsning på klimatanpassning genom att anslaget för ras- och skredsäkring längs tillförs medel (anslaget 1:20). Regeringen bedömer att klimatförändringarna redan nu innebär stora påfrestningar i samhället och kommer att göra så än mer . Regeringen framhåller vidare att det är nödvändigt att transportsektorns utsläpp minskar för att klimatmålen ska nås. Luftkvaliteten i måste bli bättre och regeringen redovisar att luftföroreningar orsakar ca 7 600 förtida dödsfall i . Som ett led i detta arbete anser regeringen att andelen resor och transporter på järnväg ska öka jämfört med resor och transporter på väg, och regeringen föreslår därför en förlängning av miljökompensationen för godstransporter på järnväg i (anslaget 1:17). Regeringen anför vidare att det krävs en långsiktig och resultatinriktad politik för att ställa om till en fossilfri fordonsflotta med tillhörande infrastruktur. Som en del av Klimatklivet föreslår regeringen att medel även fortsättningsvis riktas till stöd för installation av laddinfrastruktur för elfordon (anslaget 1:16). I budgetpropositionen utgiftsområde 21 Energi föreslår regeringen även ett nytt stöd till regionala elektrifieringspiloter för tunga fordon inom de mest trafikerade områdena. Tankinfrastruktur för vätgas ingår i den satsningen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21, anslaget 1:5). Inom utgiftsområde 21 Energi föreslår regeringen också en förlängd satsning på lokal och regional energi- och klimatrådgivning (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21, anslaget 1:2). För att nå det långsiktiga målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045 anser regeringen att det behövs ytterligare åtgärder dels inom de sektorer som omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning (Effort Sharing Regulation, ESR), dels inom de verksamheter som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Därtill behövs det enligt regeringen kompletterande åtgärder för att uppnå negativa utsläpp . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att blir ett nationellt centrum för koldioxidavskiljning och lagring, s.k. CCS (carbon capture and storage). Myndigheten tillförs ytterligare medel för att inrätta ett system med omvända auktioner alternativt fast lagringspeng för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (s.k. bio-CCS) (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21, anslaget 1:1). Ytterligare klimatrelaterade åtgärder föreslås i budgetpropositionens utgiftsområde 24 Näringsliv. Bland annat föreslår regeringen en statlig grön kreditgaranti som utifrån teknikneutrala kriterier ska kunna ges till större industriinvesteringar som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket (prop. 2020/21:1 utg.omr. Därutöver framhåller regeringen att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska öka. I budgetpropositionens del om förslag till statens budget, finansplan m.m. föreslår regeringen bl.a. en ny skattereduktion för installation av grön teknik samt aviserar ett förslag om en förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet. Omställningen till en cirkulär ekonomi Regeringen bedömer att återhämtningen efter den kris som har orsakats av spridningen av sjukdomen covid-19 innebär en möjlighet att intensifiera arbetet med omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi. Enligt regeringen är en sådan omställning nödvändig för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och de globala målen i Agenda samt för att bibehålla näringslivets konkurrenskraft på ett globalt plan. Regeringen bedömer att har goda förutsättningar att ta sig an denna omställning. Genom innovation och företagande, baserat på cirkulära materialflöden och affärsmodeller, kan utvecklingen av en resurseffektiv, giftfri, cirkulär och biobaserad ekonomi främjas. Regeringen redovisar att den har beslutat om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för omställningen. Visionen är ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och på så sätt ersätter jungfruliga material. I propositionen föreslår regeringen ett antal satsningar för att öka takten i samhällets omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen föreslår bl.a. ökade medel till för att stärka myndighetens arbete med att driva på omställningen till en mer cirkulär ekonomi (anslaget 1:1). Regeringen föreslår även ökade medel till kemikaliearbetet och för att Kemikalieinspektionen ska kunna arbeta för att varor och produkter blir giftfria från början (anslaget 1:6). Regeringen anför vidare att läkemedelsrester i miljön ska minimeras. Satsningarna på avancerad rening av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar i avloppsvatten bidrar till att minska utsläppen och möjliggör återanvändning av avloppsvatten. För att öka takten föreslår regeringen därför att satsningen på avancerad rening förstärks (anslaget 1:11). Åtgärder för god havs- och vattenmiljö Regeringen bedömer att det krävs kraftfulla åtgärder för att de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen ska nås. Klimatförändringarnas påverkan på haven understryker vikten av att förbättra havets motståndskraft. Regeringen framhåller vidare att flera EU-direktiv är av stor betydelse i arbetet och att landsbygdsprogrammet är ett av flera viktiga verktyg i detta arbete. I fråga om arbetet i internationella sammanhang redovisar regeringen att den står bakom och ska arbeta vidare med resultaten från klimatkonventionens möte i (COP25) där havsfrågan uppmärksammades. Regeringen framhåller att den driver på för att göra sambandet mellan klimatförändringar och havsmiljön tydligt. Regeringen prioriterar globalt havsarbete inom flera områden, t.ex. i förhandlingarna för ett juridiskt bindande avtal till (United Nations Convention on the of the Sea, Unclo) om skydd av marin biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion. Regeringen anför vidare att övergödningen är ett omfattande problem och att takten i åtgärdsarbetet behöver öka. Det internationella samarbetet mot övergödning behöver stärkas och då särskilt samarbetet mellan . Regeringen avser därtill att stärka arbetet med att minska påverkan från farliga ämnen och säkerställandet av livskraftiga fiskbestånd. Regeringen framhåller därutöver att förorenade områden kan utgöra en stor risk för både människa och miljö och att föroreningarna kan spridas till hav och vatten. Regeringen redovisar att det längs finns akut miljöfarliga vrak. nedskräpning av plastavfall och annat skräp är ett stort problem i flera kommuner, som utöver miljön även drabbar friluftsliv och turism. Regeringen föreslår ökade medel för sanering av förorenade områden, inklusive sediment och fiberbankar, för att minska spridning av miljögifter till miljön och särskilt till hav och vatten (anslaget 1:4). Regeringen föreslår också ökade medel för att kunna hantera de mest akut miljöfarliga vraken (anslaget 1:4). Regeringen lyfter fram att försämrad vattentillgång har orsakat problem i delar av södra och . De låga vattennivåerna är ett resultat av med låg nederbörd under främst vinterhalvåret. Regeringen föreslår därför satsningar för att på olika sätt fortsätta arbetet med bl.a. vattenförsörjningsplaner och vattenhushållning. Regeringen redovisar att beslutade om lagändringar som innebär att vattenkraften ska förses med moderna miljövillkor (prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383).