bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att möjligheten att nyttja ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsdefekter bör återinföras och att ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter bör utredas. Därmed tillstyrker utskottet ett motionsförslag om detta. I en reservation (S, MP) föreslås att inte gör något tillkännagivande i fråga om synfältsdefekter och dispens. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om trafiksäkerhet och tidsomställning. Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till planerade eller redan vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. Utskottet konstaterar att antalet omkomna inom vägtrafiken sjönk till den lägsta nivå som uppmätts sedan mätningarna inleddes . Inte desto mindre anser utskottet att arbetet för att öka trafiksäkerheten måste fortsätta med samma intensitet som . Utskottet välkomnar därför att regeringen beslutat om ett nytt etappmål och det åtgärdsarbete som pågår vid de ansvariga myndigheterna. Utskottet lyfter bl.a. fram att regelverket för vägars och gators utformning fortsätter att utvecklas, att det pågår en översyn av förarutbildningen och att åtgärder vidtas för att öka trafiksäkerheten i anslutning till vägarbeten och utryckningar. I ärendet finns totalt 33 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar Vägars och gators utformning Trafikregler och övergripande åtgärder för att öka regelefterlevnaden Uppvisande av giltigt körkort Trafiksäkerhetskameror och ägaransvar vid fortkörning Insatser mot alkohol och droger i trafiken Trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser Användning av bilbälten och bilbarnstolar 1.Trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar, punkt 1 (M) 2.Trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar, punkt 1 (SD) 3.Trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar, punkt 1 (L) 4.Vägars och gators utformning, punkt 2 (SD) 5.Vägars och gators utformning, punkt 2 (C) 6.Vägars och gators utformning, punkt 2 (KD) 7.Vägars och gators utformning, punkt 2 (L) 8.Trafikregler och övergripande åtgärder för att öka regelefterlevnaden, punkt 3 (SD) 9.Trafikregler och övergripande åtgärder för att öka regelefterlevnaden, punkt 3 (V) 10.Förarutbildning, punkt 4 (M) 11.Förarutbildning, punkt 4 (SD) 12.Förarutbildning, punkt 4 (V) 13.Förarutbildning, punkt 4 (KD) 14.Administrativa körkortsfrågor, punkt 6 (SD) 15.Krav på återkommande hälso- och synkontroller, punkt 7 (SD) 16.Krav på återkommande hälso- och synkontroller, punkt 7 (C) 17.Krav på återkommande hälso- och synkontroller, punkt 7 (L) 18.Synfältsdefekter och dispens, punkt 8 (S, MP) 19.Uppvisande av giltigt körkort, punkt 9 (M) 20.Uppvisande av giltigt körkort, punkt 9 (SD) 21.Hastighetsbegränsningar, punkt 10 (M) 22.Hastighetsbegränsningar, punkt 10 (SD) 23.Hastighetsbegränsningar, punkt 10 (L) 24.Trafiksäkerhetskameror och ägaransvar vid fortkörning, punkt 11 (SD) 25.Trafiksäkerhetskameror och ägaransvar vid fortkörning, punkt 11 (V) 26.Insatser mot alkohol och droger i trafiken, punkt 12 (SD) 27.Insatser mot alkohol och droger i trafiken, punkt 12 (KD) 28.Trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser, punkt 13 (SD) 29.Användning av bilbälten och bilbarnstolar, punkt 14 (SD) 30.Däckfrågor, punkt 15 (M) 31.Däckfrågor, punkt 15 (SD) 32.Däckfrågor, punkt 15 (KD) 33.Däckfrågor, punkt 15 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar 2019/20:236 av (S), 2019/20:1260 av (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1529 av (MP) yrkande 1, 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 10, 2019/20:2293 av m.fl. (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 43, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 71 och 84. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Vägars och gators utformning 2019/20:9 av (KD), 2019/20:359 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2019/20:698 av (KD), 2019/20:1450 av (KD), 2019/20:1712 av (SD), 2019/20:2145 av m.fl. (S), 2019/20:2191 av (M), 2019/20:2514 av (M), 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 3, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 8, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 35 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 18, 21, 66, 67 och 70. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) Reservation 7 (L) Trafikregler och övergripande åtgärder för att öka regelefterlevnaden 2019/20:527 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:1171 av (M), 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 7, 2019/20:3174 av (SD) yrkande 2, 2019/20:3237 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 51 och 59. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) 2019/20:336 av (SD), 2019/20:527 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:2423 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 35, 36 och 39, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 36–39, 2019/20:2846 av Boriana (M), 2019/20:3174 av (SD) yrkande 3 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 88–91. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Reservation 13 (KD) 2019/20:894 av (M), 2019/20:2384 av (M) och 2019/20:3237 av m.fl. (SD) yrkande 3. 2019/20:146 av (C), 2019/20:2404 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 82, 83 och 92. Reservation 14 (SD) Krav på återkommande hälso- och synkontroller 2019/20:83 av (SD), 2019/20:727 av (SD), 2019/20:1104 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1368 av och (båda S), 2019/20:2779 av (SD), 2019/20:2787 av (KD), 2019/20:3074 av m.fl. (L), 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 93 och 94. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att möjligheten att använda ett simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer som fått sitt körkort återkallat på grund av synfältsdefekter bör återinföras och att ett nytt system för körprov på väg för personer med synfältsdefekter bör utredas, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:2161 av (M). Reservation 18 (S, MP) Uppvisande av giltigt körkort 2019/20:2150 av och (båda M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 38, 2019/20:2972 av (M), 2019/20:3174 av (SD) yrkande 4 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 57. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 10.2, 2019/20:707 av (SD), 2019/20:862 av (M), 2019/20:928 av (S), 2019/20:1206 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 41, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 6, 2019/20:2968 av (M), 2019/20:2970 av (M), 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 4 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 22 och 62. Reservation 21 (M) Reservation 22 (SD) Reservation 23 (L) Trafiksäkerhetskameror och ägaransvar vid fortkörning 2019/20:126 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:993 av och (båda S), 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkande 6, 2019/20:1844 av (S) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 63. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (V) Insatser mot alkohol och droger i trafiken 2019/20:614 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 9, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 17, 20, 23 och 40, 2019/20:3174 av (SD) yrkande 1 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 55, 56, 64 och 65. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (KD) Trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser 2019/20:113 av (SD), 2019/20:472 av (S), 2019/20:639 av (S), 2019/20:850 av Kadir Kasirga (S), 2019/20:1066 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2160 av (M), 2019/20:2577 av och (båda M), 2019/20:2984 av (M), 2019/20:2985 av (M), 2019/20:3029 av Serkan Köse (S) yrkande 2 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 52 och 53. Reservation 28 (SD) Användning av bilbälten och bilbarnstolar 2019/20:86 av (SD), 2019/20:1130 av (S), 2019/20:1383 av och (båda S) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 58. Reservation 29 (SD) 2019/20:191 av (C), 2019/20:861 av (M), 2019/20:866 av (M), 2019/20:889 av (M), 2019/20:1481 av (M), 2019/20:1909 av (L), 2019/20:2210 av (SD), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 40, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26, 2019/20:2969 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 96. Reservation 30 (M) Reservation 31 (SD) Reservation 32 (KD) Reservation 33 (L) 2019/20:73 av Skånberg (KD), 2019/20:2482 av (M), 2019/20:2493 av (M) och 2019/20:3343 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (L), (M), (C), (V), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 142 motionsyrkanden om trafiksäkerhet och tidsomställning från allmänna motionstiden /20. I bilagan finns en förteckning över de förslag som behandlas i ärendet. Vid utskottets sammanträde fick utskottet information om (Chans till dispens). Vid samma sammanträde informerade även företrädare för optikerbranschen om frågor om syn och säker körning. Vid utskottets sammanträde lämnade Transportstyrelsen information till utskottet om myndighetens arbete med frågorna. Trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafiksäkerhetsarbetets övergripande mål och förutsättningar. Utskottet hänvisar till att ambitionsnivån i det svenska trafiksäkerhetsarbetet höjts genom ett nytt etappmål som är tidssatt och omfattar alla trafikslag. Utskottet hänvisar vidare till att berörda myndigheter och aktörer samt regioner aktivt samverkar för att gemensamt identifiera åtgärder för att öka trafiksäkerheten. betonar utskottet vikten av att barn fortsätter att prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet. Därtill ser utskottet fortsatt positivt på tekniksatsningar för att hitta nya sätt att öka trafiksäkerheten på. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (L). beslutade om ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet, den s.k. nollvisionen, och att vägtransport-systemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om noll-visionen innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller lindriga personskador måste elimineras. I proposition 1996:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället, i vilken nollvisionen föreslogs, underströk den dåvarande regeringen att visionen anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör delas mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportsystemet samt dem som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och att följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret – på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga – eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. behandlade regeringens proposition Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93). godkände regeringens förslag om det övergripande målet för transportpolitiken som är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. godkände även regeringens förslag om ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som anger att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas . Det innebär en minskning till högst 220 omkomna och högst 4 122 allvarligt skadade 2020. Därtill godkände funktionsmålet om tillgänglighet samt hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. Av funktionsmålet följer att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingen i hela landet. Därtill ska transportsystemet vara jämställt. Av hänsynsmålet följer att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att det övergripande generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). För att uppfylla funktionsmålet och hänsynsmålet har regeringen angett ett antal preciseringar. I samband med behandling av budgetpropositionen beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Justeringen gjordes som en anpassning till de förändrade begreppen inom målstrukturen för miljöpolitiken. Myndigheten Trafikanalys fick 2016 i uppdrag att se över de transportpolitiska preciseringarna, beskriva hur styrning och uppföljning sker kopplat till de transportpolitiska målen och vid behov lämna förslag till förändringar (N2016/05490/TS, N2016/05492/TS). Trafikanalys skulle i fråga om preciseringar för trafiksäkerhet föreslå trafikslagsöverskridande preciseringar om det är lämpligt. Trafikanalys har redovisat uppdragen i rapporterna Ny målstyrning för transportpolitiken (Rapport 2017:1) och Ny målstyrning för trafiksäkerheten (Rapport 2017:12). Till följd av vad som framkom i uppdraget beslutade regeringen om ett nytt etappmål för att påskynda arbetet med nollvisionen. Etappmålet innehåller en halvering av antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten, och luftfarten jämfört med det årliga medelantalet omkomna i trafiken –2019. Även antalet omkomna inom bantrafiken ska halveras, och dessutom ska antalet alvarligt skadade inom samtliga trafikslag minska med . Målet ska vara uppfyllt till 2030. Därmed omfattas samtliga fyra trafikslag av målet, som även är tidssatt. Regeringen beskriver det nya etappmålet som en höjning av ambitionsnivån. Myndigheten Trafikanalys kommer att följa upp hur arbetet med att nå målet fortskrider. Även på EU-nivå tillämpas etappmål för att driva på trafiksäkerhetsarbetet. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet – politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (COM (2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. Genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken har EU slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. En motsvarande målsättning skulle för del innebära en minskning från 266 till maximalt 133 omkomna. För att minska skillnaderna mellan medlems-staterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att bidra till det gemensamma målet med sina nationella trafik-säkerhetsstrategier, med hänsyn tagen till deras individuella situation, behov och förhållanden. Enligt de globala målen för hållbar utveckling – Agenda 2030 – ska antalet dödsfall och skador i vägtrafikolyckor i världen halveras till 2020 (delmål 3.6). Säkra transportsystem ska tillhandahållas , och vägtrafiksäkerheten ska förbättras, särskilt genom att kollektivtrafiken byggs ut (delmål 11.2). Enligt hänsynsmålet ska transportsystemet till sin utformning, funktion och användning anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Inom vägtransportområdet är regeringens etappmål för perioden –2020 att antalet omkomna i trafikolyckor ska halveras och att antalet allvarligt skadade ska minskas med en fjärdedel. Det motsvarar högst 220 omkomna och högst 4 122 allvarligt skadade i trafikolyckor (prop. 2019/20:1 utg.omr. Enligt det nya etappmålet som beslutades ska antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten, och luftfarten halveras. Även antalet omkomna inom bantrafiken ska halveras, och dessutom ska antalet alvarligt skadade inom samtliga fyra trafikslag minska med . Målet ska vara uppfyllt till 2030. Transportstyrelsen ansvarar för att samla in och tillhandahålla statistik om vägtrafikolyckor med personskada som uppstår i det svenska vägtransport-systemet. Statistiken baseras på uppgifter som rapporteras in av två separata källor, polisen och akutsjukhusen i . presenterade myndigheten uppdaterad statistik över antalet omkomna i trafiken . I korthet visar uppgifterna att omkom 221 personer i olyckor på de svenska vägarna. Det är betydligt färre än föregående år då 324 människor omkom. Det är personbilsolyckorna som har minskat mest i förhållande till nivå, framförallt singelolyckor. Av de 221 omkomna var 132 bilister (103 i personbil och 29 i lastbil). De vanligaste olyckstyperna bland omkomna bilister var singel- och mötesolyckor. Även motorcykelolyckorna har minskat påtagligt. omkom 29 motorcyklister, vilket är 18 färre jämfört med . Likaså har fordonskollisioner och fotgängarpåkörningar med dödlig utgång minskat. omkom 27 fotgängare efter att ha blivit påkörda av motorfordon. 17 cyklister omkom , jämfört med 23 omkomna 2018. De övriga 16 omkomna har färdats på moped, terränghjuling, snöskoter eller traktor. Vad gäller de övriga tre trafikslagen antyder den preliminära statistiken en något mer negativ trend: inom spårtrafik omkom 112 personer vilket ska jämföras med 97 personer under föregående år. Enligt Transport-styrelsen är av dödsfallen självmord. Inom sjöfarten omkom 20 personer jämfört med 15 personer före. Den övervägande majoriteten av de omkomna var män inom fritidsbåtssektorn. Avslutningsvis omkom 11 personer inom luftfarten , vilket är att jämföra med 2 personer . Samtliga omkomna var inom allmän-flyget och ingen inom kommersiell luftfart. Transportstyrelsen uppger att januari–har 58 personer omkommit på det svenska vägnätet, vilket är lägre än . Transportsystemets påverkan på människors hälsa och livsmiljö För att uppfylla hänsynsmålet har regeringen angett att transportsektorn ska bidra till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta oberoende av fossila bränslen (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) framhåller regeringen att utöver de människor som dör eller skadas i trafiken dör ytterligare människor av luftföroreningar och buller från trafiken. Transportsystemets påverkan på människors hälsa och livsmiljö är enligt regeringen omfattande och har inte förändrats på ett avgörande sätt . Totalt uppskattas antalet förtida dödsfall som orsakas av luftföroreningar från trafik till omkring 3 000 , där varje dödsfall beräknas leda till en genomsnittlig förkortad livslängd . För att förbättra luften i städerna beslutade regeringen att göra det möjligt för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon och en miljözon för tunga fordon. Det innebär särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. Även bonus–malus-systemet för nya lätta fordon och de s.k. stadsmiljöavtalen kommer enligt regeringen att leda till minskade utsläpp av luftföroreningar från biltrafiken. Regeringen nämner även det s.k. RDE-paketet (Real Driving Emissions). Paketet, som utvecklas i fyra separata rättsakter, innebär ett nytt förfarande för provning av utsläpp vid verklig körning som kommer att kontrollera utsläppen av kväveoxider och mycket små partiklar från fordon på vägarna och i betydande grad minska den nuvarande skillnaden mellan utsläpp vid verklig körning och de som uppmätts i ett laboratorium. Paketet syftar till att ytterligare skärpa de högsta tillåtna utsläppsgränserna. Vidare påpekar regeringen att en ökad elektrifiering av fordonsflottan bidrar till förbättrad luftkvalitet. Övergripande åtgärder för ökad trafiksäkerhet lanserade regeringen en inriktning för det fortsatta trafik-säkerhetsarbetet under namnet Nystart för nollvisionen (nedan nystarten). Nystarten gäller alla trafikslag och ska fungera som en plattform för konkreta initiativ inom trafiksäkerhetsområdet. Nystarten handlar inte i första hand om nya satsningar utan om att befintliga resurser och verktyg ska användas mer effektivt. Regeringen angav att det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet bör drivas utifrån tre perspektiv: Säkerställa och förstärka det arbete som redan ger resultat, utveckla och inkludera nya områden i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet samt anpassa trafiksäkerhetsarbetet efter nya förutsättningar. Inriktningen ska vara vägledande prioriteringar och satsningar inom trafiksäkerhetsområdet. Ett antal områden pekas ut som särskilt viktiga. Bland annat är det prioriterat att transportinfrastrukturen fortsätter att anpassas till att ingen ska omkomma eller skadas allvarligt i transportsystemet. Enligt regeringen bör väginfrastrukturens säkerhet utvecklas i samspel med fordonens säkerhets-utveckling, så att insatserna i respektive del optimeras. Behovet av parallella utvecklingar av systemen i fordon och infrastruktur förstärks av den snabba utvecklingen när det gäller digitala och automatiska funktioner och de behov dessa skapar. Regeringen anför vidare att det är angeläget att öka säkerheten för oskyddade trafikanter i vägtrafiken. Ett verktyg i detta arbete är regeringens framtagande och arbete med en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. Ett annat område som pekas ut som angeläget är fritidstrafiken. Regeringen anför att trafik som sker främst i rekreationssyfte har högre risker än övrig trafik. I samband med lanseringen av nystarten gav regeringen i uppdrag att framöver leda samverkan inom vägtrafiksäkerhet. I uppdraget ingår att sammankalla och föra en dialog med berörda myndigheter och aktörer. Vidare ska ansvara för att det tas fram en detaljerad uppföljning av trafiksäkerhetsläget som är till nytta för berörda myndigheter och aktörer i deras planering och genomförande av sin verksamhet kopplat till vägtrafiksäkerhet. Vid behov ska föreslå gemensam verksamhetsutveckling där enskilda aktörer i samverkan skulle kunna förbättra trafiksäkerheten. Därtill ska förvalta, utveckla och sprida kunskap om nollvisionen som säkerhetsfilosofi. I uppdraget ingår vidare att i samråd med berörda aktörer ska ta fram en beskrivning av hur ovan nämnda samverkan i praktiken ska utformas. Uppdraget ska återrapporteras till . Därtill gav regeringen två uppdrag till Trafikanalys – ett i syfte att föreslå nya etappmål för trafiksäkerhet efter 2020 samt ett uppdrag om att utreda sänkt bashastighet i tätort. Det sistnämnda är ett led i trafiksäkerhetsarbetet som innebär en ökad säkerhet och trygghet främst för fotgängare och cyklister i trafiken. Uppdragen har slutredovisats och beskrivs senare i detta betänkande. fattade sittande regering beslut om en nationell trafikslags-övergripande plan för transportinfrastrukturen för planperioden –2029. Infrastruktursatsningarna i den trafikslagsövergripande planen ska bidra till en omställning till ett fossilfritt välfärdsland, ett som håller ihop, ett ökat bostadsbyggande och förbättrade förutsättningar för näringslivet. Enligt regeringen utgör planen ett väsentligt bidrag till trafiksäkerheten, genom mötesseparering av viktiga vägsträckor, underhållsatsningar, trimnings-åtgärder, forskning m.m. Planen omfattar satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur.