bet · H701KrU7 · 2020-02-14 00:00:00 — och (båda S) begär i motion 2019/20:1257 yrkande 1 att förutsättningarna bör studeras för att se över hur stödet till ungdomsverksamhet är utformat och fördelat såväl nationellt som regionalt och lokalt utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Motionärerna anför att staten ska vara drivande för att skapa goda jämlika och jämställda förutsättningar bl.a. genom det statliga stöd till idrotten som fördelas via och för kultur och ungdomsrörelsen via berörd myndighet till regionala och lokala organisationer. (M) yrkar i motion 2018/19:2715 att MUCF:s bidragsförordning ändras så att en förening som söker bidrag från myndigheten måste ta ut en medlemsavgift. Bidrag till barn- och ungdomsorganisationer fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Bidrag får endast lämnas till en organisation som ansöker om bidrag och som är en ideell förening i vilken medlemskap i såväl organisationen som dess medlemsföreningar är frivilligt. Vidare måste organisationen ha en självständig och demokratisk uppbyggnad, förbud mot diskriminering och respektera demokratins idéer, inklusive jämställdhet. MUCF genomför fortlöpande fördjupade granskningar bl.a. av om de organisationer som fått organisationsbidrag lever upp till kraven på demokratisk uppbyggnad. Regeringen har i regleringsbrevet för gett MUCF i uppdrag att redovisa resultaten av de åtgärder för jämställdhetsintegrering som vidtagits för att myndighetens verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. MUCF ingår i det kunskapslyft för barnets rättigheter som regeringen initierat och som pågår –2020. Myndigheten ska, utifrån tidigare identifierade utvecklingsområden som rör den praktiska tillämpningen av barnets rättigheter i myndighetens verksamhet, redovisa de åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts. Utskottet avstyrker motionerna 2019/20:1213 (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1257 (S) yrkande 1 samt 2018/19:2715 (M). Barns och ungas rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om bl.a. prioritering av barns och ungas rätt till kultur, utvidgning av Skapande skola till att omfatta gymnasieskolan samt att ge alla barn möjlighet att gå i kulturskola. Jämför reservation 4 (M) och 5 (V). I kommittémotion 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 7 efterfrågas en prioritering av barns och ungas rätt till kultur. Motionärerna vill tillgängliggöra kultur och särskilt prioritera barn och ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer. I samma motionsyrkande 8 begärs att Skapande skola byggs ut till att omfatta även gymnasieskolan för att fler unga ska nås av kultur. Motionärerna framhåller att Skapande skola når barn och unga i den miljö där de befinner sig . En utvidgning av Skapande skola skulle ge kulturarbetare bättre möjligheter att sprida sin konst till barn och ungdomar i alla åldrar. utvärderingar av Skapande skola har visat att en stor majoritet bland kommunerna regelbundet har använt sig av reformer med gott resultat. Det finns dock kommuner och fristående huvudmän som inte sökt stöd i förväntad omfattning. En analys bör genomföras med anledning av detta i syfte att kunna identifiera och undanröja eventuella hinder. I partimotion 2019/20:3103 av m fl. (V) anförs i yrkande 5 att alla barn ska få möjlighet att gå i kulturskola. Motionärerna påpekar att målsättningen måste vara att alla barn ska få möjlighet att pröva på olika kulturyttringar. För att uppnå detta behöver alla barn ha tillgång till en kulturskola, oavsett vilken kommun de bor i. Det är främst i småkommuner som hotas av nedläggning eller saknas helt. För att barn från alla familjer, oavsett ekonomi eller social ställning, ska ges möjlighet att delta i verksamheten bör avgifterna till tas bort. FN:s konvention om barnets rättigheter (, SÖ 1990:20) ger en universell definition av vilka rättigheter som bör gälla för barn . Flera av artiklarna i handlar om barns rätt till kultur. Rätten att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet betyder att varje barn har rätt att ta del av det kulturutbud som finns för vuxna men också att de har rätt till ett kulturutbud skapat särskilt för barn och unga. För att uppnå de nationella kulturpolitiska målen ska barns och ungas rätt till kultur särskilt uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). beslutade mål för den kommunala och en strategi för de statliga insatserna (prop. 2017/18:164, bet. 2017/18:KrU9, rskr. 2017/18:312). Det övergripande målet ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. För att nå det övergripande målet bör statens insatser för den kommunala bl.a. bidra till ett brett utbud av kulturella och konstnärliga uttryck, hög kvalitet såväl i den breda som i den fördjupade undervisningen, god kompetensförsörjning samt främjandet av tillgänglighet och jämlikhet. tillfördes för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum i med uppdrag att ansvara för kunskapsutveckling, samverkan och uppföljning på området. Kulturskolecentrum stödjer kulturskolorna och deras huvudmän i att utveckla sin verksamhet genom en rad olika insatser. Centret arbetar bl.a. med att samla in och följa upp statistik, kartlägga utbildnings- och utvecklingsbehov, följa och sprida forskning, erbjuda stöd till verksamhetsutveckling och samverkan. Kulturskolecentrum har också i uppdrag att lyfta och sprida goda resultat och lärande exempel. Ett statligt bidrag fördelas till de kommunala kulturskolorna inom ramen för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. uppgår bidraget till . Bidraget administreras av . publicerade i siffror, med en sammanfattning av tillgänglig statistik. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår 2020 till . Bidrag fördelas av i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med statsbidraget är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen, och i vissa särskilda utbildningsformer. Bidraget syftar också till att öka den professionella kulturverksamheten för och med barnen och eleverna, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer för barnen och eleverna och möjligheterna till eget skapande ökar. Läsdelegationen, som haft i uppdrag att samla aktörer runt insatser för barns och ungas läsning inom och utanför skolan med syftet att skapa mer likvärdiga förutsättningar för alla barn och unga att nå en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser, överlämnade sitt betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57) . Regeringen aviserade en skrivelse om barns och ungas läsning . Teaterverksamheten Unga har i uppdrag att verka som en nationell och unga. Att verka som en nationell teaterinstitution innebär att verksamheten ska nå barn och unga i hela landet, och samverkan ska ske med berörda aktörer på ett sätt som bidrar till detta. Utskottet vill understryka vikten av att barn och unga har tillgång till kultur i olika former och också möjlighet att utöva kultur. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs som syftar till att nå barn och unga runtom i hela landet, t.ex. genom satsningen på kulturskolor och Skapande skola. Mot bakgrund av de uppdrag och de insatser som görs avstyrker utskottet motionerna 2019/20:3048 (M) yrkandena 7–8 och 2019/20:3103 (V) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att delta i fritidsaktiviteter. Jämför reservation 6 (KD). m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2019/20:3188 yrkande 48 att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att delta i fritidsaktiviteter. Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet beaktas. Reglerna för statsbidrag till funktionshindersorganisationer finns i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Ett flertal webbplatser har samlad information om fritidsaktiviteter för barn med funktionsnedsättning. Stödmaterial publiceras av myndigheter som Myndigheten för delaktighet, och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Utskottet vill betona vikten av att alla med funktionsnedsättning ges möjlighet att delta i kulturliv och fritidsaktiviteter på lika villkor. Utskottet är dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande i enlighet med yrkandet. Motion 2028/19:3188 (KD) yrkande 48 avstyrks. Statliga medel till semester på landet för barnfamiljer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en statlig fond för medel till en semestervecka på landet för barnfamiljer. (SD) föreslår i motion 2019/20:808 att en statlig fond bör upprättas från vilken barnfamiljer kan söka pengar till en semestervecka på landet. Motionären anför bl.a. att många barn växer upp i utanförskaps-områden utan större möjlighet för familjen att åka på semester . Många barn har aldrig varit på landsbygden. Familjens status blir allt svagare och levnaden blir alltmer individuell och syntetisk för många barn, vilket skadar både samhället och barnen. Staten bör möjliggöra en semestervecka på landet för familjer, helst i anslutning till ett lantbruk. ges ett statligt bidrag till kommuner som utvecklar och genomför avgiftsfria sommarlovsaktiviteter för barn i åldrarna 6–. Syftet med det statliga bidraget är stödja kommunerna att utveckla aktiviteter som är integrationsfrämjande, som motverkar segregation och som ger stimulans samt personlig utveckling. Man vill även bidra till att skapa nya kontaktytor mellan flickor och pojkar från olika sociala bakgrunder. hade Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att administrera, fördela medel och följa upp satsningen. gav regeringen i uppdrag att administrera, fördela medel och följa upp satsningen på bidrag till avgiftsfria sommarlovsaktiviteter för barn i åldrarna 6––2019. ska slutredovisa uppdraget . Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2019/20:KrU8, uttalat att det är bekymmersamt att barns villkor skiljer sig åt beroende på familjers socioekonomiska förutsättningar. Utskottet konstaterade därvid att det är kommunernas skyldighet att bl.a. erbjuda fritidshem till skolbarn . Utskottet är inte berett att föreslå ett tillkännagivande i enlighet med yrkandet och motion 2028/19:808 (SD) avstyrks. Kunskap och information om barnets rättigheter, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2019/20:1263 av (S) yrkandena 1, 2 och 4. För att barn ska kunna påverka sin situation och vara delaktiga är det viktigt att de har tillgång till information, inte minst om vilka rättigheter barnet har. Vuxna bär ansvaret för att säkerställa att det finns målgruppsanpassad och tillgänglig information, dels om barnets rättigheter, dels kring den situation barnet befinner sig i. Barn har rätt att komma till tals i frågor som rör barnet, och åsikterna ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Denna rätt finns inskriven i , vilket innebär att de stater som skrivit under också ska se till så att barnen har möjlighet att utnyttja sina rättigheter även i praktiken. Det kan handla om barnets rätt att komma till tals i frågor som rör barnet som person, exempelvis umgänge, vårdnad och boende, eller rätten att få veta vad som ska hända och varför. Jag anser att information till barn och unga om vart de kan vända sig om de behöver hjälp eller stöd, anpassad för målgruppen, ska finnas tillgänglig där barn och unga är, exempelvis i skolan, på idrottsplatsen och på ungdomsgården. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 23. Dåvarande (nuvarande Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) genomförde 2009 studien mot sin vilja som visade att ca 70 000 unga människor i var oroliga för att inte själva få välja partner eller vem de ska gifta sig med. Även och familj visade att den vanligaste orsaken till att unga omhändertas och placeras i skyddat boende, på grund av hedersrelaterat våld och förtryck, var att de inte själva fick välja partner samt att de var allvarligt hotade om de inte följde familjens krav. Trots lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap förekommer dessa typer av äktenskap fortfarande. De samtal som kommit in till i nationella stödtelefon handlar bl.a. om genomförda tvångs- eller barnäktenskap och om oro för/planer på tvångs- eller barnäktenskap. inkom 558 ärenden till den nationella stödtelefonen. har varit flickor eller kvinnor. av de utsatta är . Många har utsatts av flera olika förövare, såsom föräldrar, syskon, andra släktingar och före detta partners. Många har även utsatts för flera olika typer av våld och kränkningar. i har på ett förtjänstfullt sätt arbetat fram en kampanj om den nya lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap. Det är viktigt att alla berörda och alla verksamheter som möter barn och unga och har i uppdrag att ge stöd och skydd till dem har kännedom om den nya lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap. Detta för att de ska kunna ge stöd och hjälp till unga som riskerar att utsättas eller som lever i ett tvångsäktenskap eller barnäktenskap. Vi anser att det, även som ett led i arbetet med att främja mänskliga rättigheter och som ett led i vår plan för ett starkare , finns ett behov av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja, inklusive informations- och stödåtgärder på flygplatser, som vänder sig till unga som står i begrepp att föras utomlands med flyg. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förebyggande arbete mot tvångsgifte och barnäktenskap, punkt 2 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 4. Enligt en undersökning från dåvarande 2009 kunde det vara över 70 000 unga i som upplevde begränsningar vad gäller val av partner, begränsningar som oftast kom från den närmaste familjens förväntningar eller krav. Det finns inga återkommande undersökningar som kan visa på hur läget förändras eller utvecklar sig. Det är viktigt att få grepp om situationen och att kunna sätta in åtgärder för att hindra att unga tvingas gifta sig med någon de inte själva valt. Regeringen bör därför införa regelbundna undersökningar gällande ungas möjlighet att själva välja partner. Barns och ungas rätt till kultur, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 5. Att tillgängliggöra kultur är för en del av vårt partis övergripande arbete mot det växande utanförskapet. En stor del av vårt fokus ligger på alla barns och ungdomars rätt till kultur och vi prioriterar särskilt barn och ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer. Vi ser att kulturen har att arbeta med att nå barn och unga från grupper som i lägre grad tar del av olika kulturyttringar. Ofta är det som människors intresse för kultur och konstnärligt skapande bäst kan tillvaratas och stimuleras. Ett levande kulturliv breddar möjligheterna för livslångt lärande och livslånga bildningsresor. Genom att bygga ut Skapande skola till att omfatta även gymnasieskolan ska fler unga nås av kultur. Skapande skola når barn och unga i den miljö där de befinner sig . En utvidgning av Skapande skola skulle ge kulturarbetare bättre möjligheter att sprida sin konst till barn och ungdomar i alla åldrar. utvärderingar av Skapande skola har visat att en stor majoritet av kommunerna regelbundet har använt sig av reformer med gott resultat. En analys bör genomföras av anledningen till att en del kommuner och fristående huvudmän inte sökt stöd för i förväntad omfattning, i syfte att identifiera och undanröja eventuella hinder. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att prioritera barns och ungas rätt till kultur enligt vad som anförts ovan. Regeringen bör bygga ut Skapande skola till att omfatta även gymnasieskolan. Barns och ungas rätt till kultur, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3103 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. är landets största barn- och ungdomskulturverksamhet och spelar en viktig roll för barns och ungas möjlighet att själva utöva kultur. Barn som ges möjlighet att utöva kultur får ökat självförtroende, stärker sin problemlösande förmåga och blir bättre på socialt samspel. Drama, dans, bildkonst, film, musik och andra kulturyttringar är viktiga för att stärka barns möjligheter att uttrycka sig med mer än språket. skapar mervärde i människors liv när kultur och kulturskapande blir en naturlig del av tillvaron. Målsättningen måste vara att alla barn ska få möjlighet att pröva på olika kulturyttringar. För att uppnå detta behöver vara tillgänglig för alla. Det kan innebära att pedagogiken behöver ändras för att passa barn med funktionsnedsättningar och att ska finnas i alla kommuner. Det är mycket positivt att ett stort antal kommuner förlägger kulturskolelektioner på grundskolor. Särskilt viktigt är det för elever som bor långt från tätorten eller vars föräldrar inte har möjlighet att ta dem till egna lokaler. En annan viktig tillgänglighetsfaktor är att håller låga taxor eller till och med är avgiftsfria. I flera kommuner är avgifterna så höga att många familjer saknar möjlighet att betala dem. Regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra att alla barn ska kunna gå i . Tillgänglighet för fritidsaktiviteter, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 48. Det är av största vikt att alla, även personer med funktionsnedsättning, har tillgång till fritidsaktiviteter av olika slag. Regeringen bör vidta åtgärder för att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att delta i fritidsaktiviteter. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /19 2018/19:2297 av m.fl. (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra unga hbtq-personers situation och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:607 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa regelbundna undersökningar gällande ungas möjlighet att själva välja partner och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:808 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en statlig fond bör upprättas från vilken barnfamiljer kan söka pengar till en semestervecka på landet och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1213 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra villkoren för ungas organisering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur barnorganisationer kan få bidrag som även omfattar barn i åldern och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1257 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studera förutsättningarna för att se över hur stödet till ungdomsverksamhet är utformat och fördelat såväl nationellt som regionalt och lokalt utifrån ett jämställdhetsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1263 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett kunskapslyft för barn för att stärka deras kunskaper om sina egna rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av återkommande utbildningar riktade mot alla som jobbar med barn, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta barn- och ungdomsorganisationers betydelse för att öka kunskaperna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2715 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man bör ändra i MUCF:s bidragsförordning så att en förening som söker bidrag från myndigheten måste ta ut en medlemsavgift och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2726 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:2851 av m.fl. (MP): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt psykisk hälsa bland hbtq-personer och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2952 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera barns och ungas rätt till kultur och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut Skapande skola och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3103 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska möjliggöra för alla barn att gå i kulturskola och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD): 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personer med funktionsnedsättning ska ha möjlighet att delta i fritidsaktiviteter och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3303 av m.fl. (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra unga hbtq-personers situation och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3345 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målgruppsanpassad information om barnets rättigheter och tillkännager detta för regeringen.