bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Satsningen görs för att bromsa utarmningen av den biologiska mångfalden och för att områden med höga naturvärden ska kunna skyddas i snabbare takt. Ett ökat anslag syftar även till att fler markägare ges möjlighet till ersättning vid bildande av t.ex. naturreservat. Enligt har behovet av att skydda fjällnära skogar ökat kraftigt till följd av vissa domar som har meddelats . 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen: Anslaget minskas med , vilket innebär att anslaget helt tas bort. avvisar regeringens satsning till förmån för en egen satsning under ett nytt anslag (Klimatanpassade och gröna städer, se nedan under anslag 99:7) som även stöder klimatanpassade åtgärder. Nytt anslag – 99:6 Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur: Anslaget tillförs som ett led i en flerårig satsning i syfte att åstadkomma de systemskiften som krävs för att nå klimatmålen. Enligt motionärerna behövs det inte minst inom transportsektorn statliga insatser för att investera i de fossilfria lösningarna. föreslår därför ett ökat riktat stöd till klimatinvesteringar som, utöver det befintliga investeringsstödet Klimatklivet, ska användas för att stödja medfinansiering med denna inriktning. Investeringsstödet syftar till att stärka jord- och skogsnäringens möjligheter att bidra till såväl omställning av den egna energianvändningen som produktionen av biodrivmedel i och därmed uppnå en högre grad av nationell självförsörjning av fossilfria drivmedel. Satsningen rymmer även medel för utbyggnad av laddinfrastruktur och utbyggnad av vätgasinfrastruktur. Nytt anslag – 99:7 Klimatanpassade och gröna städer: Anslaget tillförs som ett led i en flerårig satsning. föreslår att stödet ges till kommuner för såväl utveckling av befintlig stadsgrönska som etablering av stadsgrönska för att främja dagvattenhantering och biologisk mångfald. Anslaget ska bl.a. möjliggöra åtgärder för att omvandla hårdgjorda ytor genom att anlägga vattenfördröjande åtgärder som växtbäddar, och därmed möjliggöra stöd för stadsnära odling i närmiljön. Enligt syftar åtgärderna till att främja klimatanpassning och miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Nytt anslag – 99:8 Klimatstöd för ett fossilfritt : Anslaget tillförs som ett led i en flerårig satsning. Enligt bör storskaliga investeringar för att främja utveckling, spridning och integrering av klimatvänlig teknik vara centrala eftersom det kommer att stimulera ekonomin och skynda på omställningen till förnybara energikällor. Näringen bör bära en väsentlig del av omställningskostnaderna själv, men inte minst till följd av coronakrisen krävs det skyndsamma statliga åtgärder. ska ansvara för anslaget och i samarbete med andra berörda myndigheter genomföra åtgärder som föreslagits inom ramen för Fossilfritt , t.ex. stöd för ökad elektrifiering inom vägtrafiken och införande av ekonomiska incitament som gör återvunnet material mer konkurrenskraftigt på marknaden. Åtgärderna ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser samt harmoniera med våra övriga nationella miljökvalitetsmål. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 2 och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslår. föreslår även två nya anslag. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 : Anslaget ökas med . Ökningen är ett led i en flerårig omfördelning av medel till följd av att föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska läggas ned (se nedan under anslaget 1:15) och att ska överta delar av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet. 1:2 Miljöövervakning m.m.: Anslaget minskas med och neddragningen inriktas på statsbidragen till ideella miljöorganisationer. 1:8 Klimatbonus: Anslaget ökas med som ett led i en flerårig förstärkning av anslaget. Anslaget förstärks eftersom inte vill höja kraven för att få bonus under bonus–malus-systemet. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö: Anslaget minskas med . hänvisar till att redan pågående satsningar är tillräckliga. 1:14 Skydd av värdefull natur: Anslaget minskas med 1 som ett led i en flerårig neddragning av anslaget. 1:15 Havs- och vattenmyndigheten: Anslaget minskas med . Detta är ett led i en flerårig neddragning till följd av att föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska läggas ned och att myndighetens verksamhet ska flyttas över till och . Förslag om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och att införliva relevanta delar av dess verksamhet i uppdrag finns även i kommittémotion 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 6 i denna del, kommittémotion 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 34 i denna del och kommittémotion 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 8 i denna del. 1:16 Klimatinvesteringar: Anslaget minskas med 1 som ett led i en flerårig minskning. 1:17 Klimatpremier: Anslaget ökas med eftersom stärker konverteringsbonusen. 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen: Anslaget minskas med , vilket innebär att anslaget helt tas bort. Ansvaret för att olika städer och samhällen ställs om till långsiktig hållbarhet, både ekologiskt och socialt, vilar i första hand på kommunerna. ser därför ingen anledning till att stödja den föreslagna statliga satsningen på gröna samhällen. Nytt anslag – 99:9 Snabbprövning klimatomställning industrier: Anslaget tillförs . Anslaget inrättas som ett komplement till de medel som regeringen har avsatt för att korta handläggningstiderna vid miljöprövningar. I kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 12 beskrivs hur snabbprövningen ska gå till för de strategiska klimatprojekt som skulle kunna bli aktuella för en sådan prövning, t.ex. klimatneutral stålproduktion och fabriker som framställer biobränsle. En ansökan ska ges in till regeringen som ska avgöra om det rör sig om ett projekt som ska bli föremål för en snabbprövning och, om så är fallet, vilken instans som ska pröva ansökan samt hänvisa ärendet dit. Den valda instansen ska därefter avgöra ärendet och avgörandet ska inte kunna överklagas. Nytt anslag – 99:10 Skrotningspremie: Anslaget tillförs som ett led i en flerårig satsning. Anslaget finansieras genom intäkter från koldioxidskatt för bilar. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (2020/21:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 20. Utskottet påminner om att de ramar för budgetens utgiftsområden som har beslutat är styrande för den fortsatta behandlingen av anslagen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I fråga om regeringens förslag till anslagsfördelning för utgiftsområdet vill utskottet inledningsvis framhålla det mycket särskilda sammanhang i vilket årets budgetproposition har lagts fram. Spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har drabbat och världen mycket hårt, och det kommer att påverka samhället . Inte desto mindre är klimatförändringarna vår tids ödesfråga. Utskottet ansluter sig därför till regeringens bedömning att klimatomställningen ska vara tongivande inom arbetet med återhämtningen efter den kris som pandemin innebär. Regeringens avsikt är att genom en grön återhämtning ta ur dubbla kriser. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en anslagsfördelning för utgiftsområde 20 som innebär betydande satsningar på både det nationella och det internationella miljö- och klimatarbetet. Liksom föregående år bygger budgetförslaget på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utskottet välkomnar att regeringen ger arbetet inom internationella forum en framträdande position i årets budgetproposition. Förverkligandet av både långsiktiga mål och en grön återhämtning kräver ett starkt globalt samarbete, inte minst då vissa länder aviserat en minskad ambition i klimatfrågan. Utskottet ser positivt på att regeringen erbjudit att står värd för ett högnivåmöte för hållbar utveckling , vilket är efter och bildandet av FN:s miljöprogram (United Nations Environment Programme, ). Fokus för mötet ska bl.a. vara arbetet med att nå de globala hållbarhetsmålen, Agenda 2030. Utskottet konstaterar att det för att initiativet ska kunna bli verklighet krävs ökade medel till förvaltningsanslag, internationella organisationer och miljöforskning. Utskottet ser även positivt på den tilldelning av medel som regeringen föreslår för att fortsätta arbetet med internationella klimatinvesteringar. Insatserna förväntas generera betydande utsläppsminskningar och bidrar på så sätt till att inte bara uppfylla etappmålen för klimat och internationella klimatåtaganden utan även till att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete under artikel 6. Utskottet noterar att anslaget Internationella klimatinvesteringar även får användas till utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Vidare föreslår regeringen satsningar för att konkretisera den klimatpolitiska handlingsplan som beslutade om (prop. 2019/20:65, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314). Regeringen föreslår ökade medel för att dels förbättra myndigheternas förutsättningar att bistå med underlag till klimatberäkningar och effektanalyser, dels genomföra ett antal av de myndighetsuppdrag som aviserades i handlingsplanen. För att möjliggöra satsningen föreslår regeringen att ändamålet för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. utvidgas, vilket utskottet inte har något att invända mot. Utskottet bedömer att satsningarna krävs för ett ambitiöst genomförande av den klimatpolitiska handlingsplanen. Utskottet ser även positivt på regeringens förslag om att tillskjuta medel för att förbättra industrins förutsättningar för en grön omställning. Utskottet konstaterar att en övervägande del av den svenska industrins utsläpp kommer från anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. EU som ekonomiskt område har hårda krav på utsläppsminskningar för sin industri, som den i hög utsträckning är utsatt för internationell konkurrens. Genom att utveckla klimatsmart teknik som kan bidra till mer cirkulära och fossilfria lösningar skapas konkurrensfördelar, sysselsättning och exportmöjligheter. Bland annat av denna anledning ser utskottet mycket positivt på regeringens föreslagna satsningar på Industriklivet, vilket innebär att ca satsas med en tillhörande omfattande bemyndiganderam. Utskottet noterar särskilt att satsningen inte bara innebär att anslaget Industriklivet förstärks utan att det även breddas. Anslagets nuvarande ändamål är bl.a. att finansiera åtgärder såsom forskning, förstudier och investeringar som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, inklusive andra relaterade typer av växthusgaser. Regeringen föreslår att anslagets ändamål utvidgas till att även inkludera andra växthusgasutsläpp, såsom vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp, kopplade till processrelaterade utsläpp samt strategiska viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen. Utskottet välkomnar anslagets breddning och nya satsningar, inte minst ett stöd för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (s.k. bio-CCS). Utskottet välkomnar anslagets breddning även eftersom det knyter an till den beslutade strategin för cirkulär ekonomi. Vidare ser utskottet positivt på regeringens föreslagna satsningar inom utgiftsområdet för att påskynda omställningen av fordonsflottan. Regeringen föreslår att medel tillförs för att möjliggöra att alla som köpt en s.k. klimatbonusbil får stöd, en satsning som utskottet stödjer. Utskottet välkomnar även att ökade medel skjuts till för att stödja installation av laddinfrastruktur för elfordon. Regeringen föreslår ytterligare satsningar för att stödja det lokala och regionala arbetet för en grön omställning. Utskottet ser särskilt positivt på att regeringen vill både förstärka och förlänga investeringsstödet Klimatklivet inom anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Regeringen föreslår att stödet ökas med jämfört med föregående budgetår. Utskottet ser även positivt på att ges möjlighet att stötta fler stora klimatprojekt genom att bemyndiganderamen höjs. Utskottet välkomnar satsningarna och förväntar sig att de inte bara leder till minskade utsläpp utan att de även skapar nya arbetstillfällen. I fråga om det lokala och regionala arbetet för en grön omställning ingår även medel för att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer samt arbetet med klimatanpassning och med ras- och skredsäkring längs . Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit att beredskapen i kommunerna behöver förbättras till följd av klimatets förändring liksom till följd av internationella åtaganden, och välkomnar därför regeringens satsningar i denna del. Regeringens satsningar inom utgiftsområdet innebär en ökad takt även i arbetet med att ställa om till en cirkulär ekonomi. Under Kemikalieinspektionens förvaltningsanslag föreslår regeringen betydande satsningar för att åstadkomma giftfria kretslopp både nationellt, inom EU och globalt. Utskottet anser att höga ambitionsnivå i kemikaliearbetet ska upprätthållas och välkomnar därför även regeringens satsningar för att åstadkomma ett digitalt spårbarhetssystem för avfall och för att stärka arbete med att driva på omställningen, t.ex. genom att erbjuda vägledning. Utskottet välkomnar även de föreslagna satsningarna på bilateralt miljösamarbete med strategiskt viktiga länder för att bidra till att den internationella kemikalie- och avfallshanteringen blir mer hållbar. När det gäller biologisk mångfald konstaterar utskottet att en miljon av jordens arter riskerar utrotning och att antalet utrotningshotade arter i har ökat . Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att regeringen i årets budgetproposition föreslår satsningar på vår svenska natur som sammantaget uppgår till . Bland annat ingår medel för ett hållbart fiske med stopp för bottentrålning i skyddade områden, bekämpning av främmande arter och restaurering av våtmarker. Utskottet vill särskilt framhålla att återvätning av våtmarker stärker den biologiska mångfalden som det minskar övergödningen och ger betydande klimatvinster. Utsläpp från dikade torvmarker, som var våtmarker, står för koldioxidekvivalenter, alltså mer än personbilstrafik. Utskottet anser att regeringens förslag till att öka takten i saneringsarbetet av de mest förorenade miljöskulderna på land och i hav och vatten är väl avvägt. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag om att utvidga anslagets ändamål för att kunna genomföra vissa saneringsåtgärder. I fråga om föreslagna åtgärder för havs- och vattenmiljö instämmer utskottet i regeringens syn på att detta arbete behöver stärkas, bl.a. för att nå de havs- och vattenmiljörelaterade miljökvalitetsmålen. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens föreslagna satsning på att dels genomföra ny lagstiftning om att vattenkraften förses med moderna miljövillkor, dels bekämpa invasiva arter i akvatisk miljö. Utskottet välkomnar även att regeringen vill öka takten i uppgraderingen av de kommunala avloppsreningsverken så att de kan ta hand om läkemedel och andra svårnedbrytbara ämnen. Utskottet ser därför positivt på den betydande satsning som regeringen föreslår på avancerad vattenrening. Avslutningsvis ser utskottet med stor tillförsikt på de satsningar som regeringen föreslår för att säkerställa en hög kvalitet på den akademiska miljöforskningen. Utskottet kan inte nog understryka vikten av ny kunskap och innovation i det långsiktiga och uthålliga arbete som klimatomställningen fordrar. Utskottet ser mycket positivt på regeringens förslag att tillskjuta betydande medel till Formas forskningsanslag med anledning av den kommande forskningspolitiska propositionen. Utskottet välkomnar även att Formas förvaltningsanslag tillförs medel i syfte att fortsätta arbetet med effektberäkningsverktyget Panorama. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 20 är väl avvägt. Regeringens satsningar möjliggör en fortsatt hög ambitionsnivå i arbetet med miljö- och klimatmålen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till anslagsfördelning och avstyrker motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområdet och de övriga motionsförslag som behandlas här. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden och om godkännande av en investeringsplan för fastigheter och markanläggningar för perioden –2023 som en riktlinje för investeringar. Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvars-fördelningsbeslut Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för . Bemyndigandet innebär också att regeringen har rätt att annullera motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod när så är möjligt. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för . Bemyndigandet innebär också att regeringen har rätt att annullera motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 när så är möjligt. Som skäl till detta förslag anför regeringen att har minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut (effort sharing decision, ESD). Det innebär att det uppstår ett överskott, dvs. det återstår ett innehav av utsläppsenheter (s.k. annual emission allocation, AEA) efter avräkning mot åtagandet inom EU. Avräkningen mot åtagande väntas pågå t.o.m. . En borttagning av överskotten av utsläppsenheter bidrar enligt regeringen till en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU. Regeringen framhåller att har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Utifrån bl.a. utsläppsutvecklingen förväntar sig regeringen emellertid att efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater kommer att vara begränsad. Mot bakgrund av detta och avsaknaden av ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Regeringen redovisar vidare att varje AEA under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, s.k. assigned amount unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Det är enligt regeringen osäkert när detta kommer att ske, vilket innebär att annullering av AAU för borttagna AEA kan genomföras först . Utskottet konstaterar att nationella mål för den icke-handlande sektorn är avsevärt högre än vårt nationella beting under EU:s ansvarsfördelningsbeslut. Som regeringen anför i propositionen innebär detta att det uppstår ett överskott av utsläppsenheter. har till följd av utskottets tidigare förslag bemyndigat regeringen att annullera överskott av utsläppsenheter inom ansvarsfördelningsbeslutet , dvs. 2013–2018. Annulleringen innebär att utsläppsenheterna inte kan sparas till framtida år eller säljas vidare till andra EU-medlemmar, vilket medför att EU:s totala utsläppsutrymme minskar med lika mycket som överträffat sitt mål enligt ansvarsfördelningsbeslutet med. Utskottet bedömer att detta skickar en viktig signal om att klimatinsatser som vidtas i har haft och kommer att ha effekt. I likhet välkomnar utskottet en annullering av även överskott av utsläppsenheter under ansvarsfördelningsbeslutet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del. Annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod genom program för internationella klimatinsatser och som har levererats . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats . Utsläppsenheterna har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser i form av certifierade utsläppsminskningar (certified emission reduction, CER). Regeringen redovisar att genom programmet för internationella klimatinsatser har förvärvat utsläppsenheter utfärdade under Kyotoprotokollet för utsläppsminskningar som har åstadkommits genom projekt i andra länder. Regeringen framhåller att bemyndigandet om annullering skulle innebära att intar en ledande position för att minska utsläppsutrymmet och höja ambitionsnivån . Avsikten har varit att de förvärvade utsläppsenheterna skulle kunna användas för det nationella målet till 2020 om det behövs. Enligt prognosen uppgår den ackumulerade volym utsläppsenheter som levereras inom ramen för programmet till maximalt ca . har annullerat ca 22,3 miljoner förvärvade utsläppsenheter som genererats under Kyotoprotokollets första och andra åtagandeperioder. Regeringen bedömer att etappmålet till 2020 ska kunna nås med enbart inhemska åtgärder, och enligt regeringen kommer det därför inte att finnas behov av de förvärvade utsläppsenheterna. Regeringen anser att det bästa för klimatet är att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och har levererats . Alternativen till annullering vore att spara utsläppsenheterna eller att sälja dem. Om de skulle säljas är efterfrågan begränsad, och på grund av de stora överskotten på marknaden har priserna på CER länge varit mycket låga. Att annullera enheterna utesluter att de säljs och släpps ut på marknaden. Utskottet vill inledningsvis framhålla att har bemyndigat regeringen att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som förfogar över och som inte behövs för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första respektive andra åtagandeperiod. Resultatet är att har annullerat ca 22,3 miljoner förvärvade utsläppsenheter, vilket i sin tur innebär att motsvarande mängd utsläppsenheter har försvunnit från marknaden. Annulleringen innebär vidare att inte har tillgodoräknat sig utrymmet i arbetet med att nå de nationella målen. Enligt utskottet vittnar detta om ledarskap i det internationella klimatarbetet. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen även i årets budgetproposition föreslår att bemyndigar regeringen att annullera utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Bemyndigandet avser utsläppsrätter som har levererats . Utskottet tillstyrker regeringens förslag även i denna del. Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslag i bilaga 2. 2020/21:724 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2020/21:727 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2020/21:3222 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 20 punkt 4 och avslår motionerna 2020/21:33 av i (SD), 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 6.1, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 12, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkande 34.1, 2020/21:3197 av m.fl. (V), 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2020/21:3353 av m.fl. (M) yrkandena 1–12, 2020/21:3357 av m.fl. (M) yrkande 17, 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkandena 20, 21 och 50 samt 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 8.1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden c) Godkännande av en investeringsplan fastställde utgiftsområdenas utgiftsramar .