bet · H701FiU20 · 2020-06-11 00:00:00 — Med anledningen av rapporten håller finansutskottet en utfrågning. Vid utfrågningen, där även finansministern deltar, ligger tyngdpunkten på det finanspolitiska ramverket. Med anledning av det exceptionella läge som råder som en följd av bekämpningen av smittspridningen och effekterna av det nya coronaviruset har utskottet beslutat att avvakta med utfrågningen. Nedan redogörs för huvuddragen av relevanta delar av rådets bedömningar och rekommendationer. Det ekonomiska läget och stabiliseringspolitiken Rådet konstaterar att coronapandemin har medfört kraftiga fall i den ekonomiska aktiviteten världen över och stora ökningar av offentliga utgifter. Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen bedöms vara betydande och nya smittspridningsvågor kan göra krisen utdragen och skapa svåra ekonomiska problem. Rådet bedömer att internationellt sett låga skuldbörda ger ett förhållandevis stort handlingsutrymme för att möta krisen. Rådet ser vidare en risk för eskalerande handelskonflikter som en följd av krisen, vilket är negativt för en liten öppen ekonomi som den svenska. De temporära åtgärder som regeringen vidtagit för att skydda företag och hushåll mot pandemins ekonomiska konsekvenser bedömer rådet som generellt sätt ändamålsenliga. Däremot anser rådet att det är svårt att avgöra nu om omfattningen av de beslutade åtgärderna är tillräcklig. Rådet rekommenderar regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att föreslå ändamålsenliga, effektiva, snabba och administrativt enkla åtgärder, med liten risk för missbruk, som ska kunna aktiveras vid ett drastiskt fall i aktiviteten i delar av eller hela ekonomin. En sådan utredning bör även klarlägga statens ekonomiska ansvar för konsekvenserna av extraordinära händelser som en pandemi. Vidare menar rådet att krisens hastiga förlopp tydliggör behovet av någon form av snabbindikator som gör det möjligt för regeringen och andra beslutsfattare att i realtid få en uppfattning om hur mycket den ekonomiska aktiviteten förändras. Enligt rådet finns det sannolikt ett offentligfinansiellt utrymme för ytterligare krisåtgärder och även en mer traditionell stabiliseringspolitik när ekonomin inte längre hämmas av coronarelaterade restriktioner. tror rådet att aktiv finanspolitik inte fullt ut kan neutralisera konsekvenserna av pandemin. Det framhålls som centralt att de åtgärder som genomförs är samhällsekonomiskt effektiva. I rapporten konstateras att arbetsmarknaden drastiskt har försämrats på grund av coronapandemin. Arbetslösheten har ökat snabbt som antalet varsel och permitteringar har nått rekordnivåer. Rådets bedömning är att den nya lagen om stöd vid korttidsarbete verkar fungera förhållandevis väl för att minska antalet uppsägningar. framhålls att korttidspermitteringar inte hjälper personer med tidsbegränsade anställningar eller behovsanställningar, som är vanliga inom t.ex. hotell- och restaurangnäringen och handeln. Om den ekonomiska återhämtningen blir utdragen kommer många arbetslösa att få svårt att hitta nya jobb, och inträdet på arbetsmarknaden riskerar enligt rådet att bli besvärligt för unga och nyanlända som omställningsproblem kan komma att drabba många arbetstagare. Sammantaget bedöms det kunna resultera i en stigande långtidsarbetslöshet. Rådets bedömning är att den finanspolitik som låg i budgetpropositionen inte innebar någon tydlig avvikelse från överskottsmålet, men att coronakrisen kommer att leda till en stor avvikelse från överskottsmålet. Rådet betonar att det inte är ett brott mot ramverket. Avvikelsen är enligt rådet väl motiverad och ryms inom den flexibilitet som ramverket medger. Med tanke på krisförloppets snabbhet och oförutsägbarhet är det enligt rådets mening fortfarande för tidigt att ha en klar uppfattning om hur djupa spår coronakrisen kommer att lämna i de offentliga finanserna. Rådet anser därför att det inte är rimligt att begära att regeringen redan nu ska redovisa en plan med åtgärder för hur man avser att återgå till överskottsmålet. Rådet betonar dock att finanspolitisk disciplin, långsiktigt hållbara offentliga finanser och en finansiell buffert kommer att vara lika viktiga efter coronakrisen som före. Rådet konstaterar liksom tidigare att överskottsmålet inte har nåtts i ett bakåtblickande perspektiv och anser att det är angeläget att finanspolitiken utformas utan att systematiskt leda till ett för lågt finansiellt sparande i förhållande till överskottsmålet. Den föreslagna höjningen av utgiftstaket på menar rådet är unik och stor men måste ses i ljuset av den exceptionella ekonomiska nedgången och att fler åtgärder kan komma att bli nödvändiga. Mot den bakgrunden menar rådet att höjningen är befogad. Bruttoskulden bedöms komma att hamna utanför toleransintervallet för skuldankaret. tog finansutskottet initiativ till att ändra budgeten . Även om detta inte stod i strid med budgetreglerna menar rådet att det innebar ett avsteg från principen om en sammanhållen budgetbehandling som enligt rådets mening innebär en försvagning av budgetprocessen. Långsiktigt hållbara offentliga finanser Den demografiska utvecklingen sätter press på de offentliga finanserna de kommande decennierna. Rådet pekar på att beräkningar redan före coronapandemin visade att de offentliga finanserna inte var långsiktigt hållbara men att det endast behövdes en mindre förstärkning för att de skulle bli hållbara. Rådets känslighetsberäkningar visar emellertid att hållbarheten försämras betydligt med rimliga antaganden om något högre arbetslöshet eller högre relativlöner i välfärdssektorn. Regeringen antar i sina hållbarhetsberäkningar att det inte sker någon standardhöjning i den offentliga sektorn. Enligt rådet är det ett orealistiskt antagande som riskerar att måla en alltför ljus bild av hållbarheten i de offentliga finanserna på lång sikt. Enligt rådets bedömning gör regeringen generellt sett inte större prognosfel för BNP-tillväxt och arbetslöshet än andra bedömare. Prognosfelen för det offentliga sparandet är emellertid relativt stora. Rådet menar att regeringen även bör inkludera de egna prognoserna av offentligt sparande i sin prognosutvärdering. Regeringens beräkning av bruttoskuldens utveckling på två och är enligt rådet missvisande eftersom den baseras på framskrivningar med oförändrade regler. I regeringens prognoser av det finansiella sparandet har enligt rådet genomslaget av konjunkturen underskattats, vilket innebär att regeringen har tenderat att underskatta sparandet i högkonjunktur och överskatta det i lågkonjunktur. Teknisk utveckling och svensk arbetsmarknad Den tekniska utvecklingen med ökande robotisering och användning av s.k. artificiell intelligens kommer enligt rådets bedömning att leda till förändringar på arbetsmarknaden. Rådet bedömer att det inte finns några starka skäl att tro att automatiseringen generellt sett skulle drabba löner eller sysselsättning. Den tekniska utvecklingen kan dock – liksom tidigare – påverka löneskillnader mellan yrkesgrupper och sektorer samt regionala skillnader. Kommuner och Regioners ekonomirapport, I rapporten konstateras att såväl sysselsättning som produktion går ned extremt snabbt i världsekonomin till följd av coronapandemin och att den svenska ekonomin drabbas av både sjunkande inhemsk efterfrågan och fallande export. Osäkerhetsfaktorerna bedöms vara så pass många och stora att det knappast är möjlig att göra sedvanliga konjunkturprognoser, och därför väljer Kommuner och Regioner (SKR) att göra en kalkyl i stället för den sedvanliga prognosen. Kalkylen baserar sig enligt SKR på ett relativt positivt scenario, som innebär att smittspridningen i landet antas kulminera i mitten av sommaren för att sedan mattas av . Den svenska ekonomin krymper , och BNP beräknas falla . Sammantaget beräknas BNP falla . I rapporten framhålls att präglades svensk arbetsmarknad av en försvagad konjunktur med en minskning av antalet arbetade timmar, som är basen i kommunernas och regionernas skatteunderlag. räknar SKR med att antalet arbetade timmar faller med och att arbetslösheten ökar till , där den beräknas ligga kvar även . Lågkonjunkturen väntas dröja sig kvar, och arbetsmarknaden väntas vara i balans igen först . Den minskande sysselsättningen gör enligt SKR att hela summan av utbetalda löner i riket blir lägre 2020 än 2019, något som inte har inträffat sedan 1990-talskrisen. Effekten blir att skatteunderlaget ökar ytterst långsamt 2020, , vilket kan jämföras med 2009, under finanskrisen, då skatteunderlaget ökade . Ökningen av skatteunderlaget ska täcka kostnaderna för både ökade priser och löner samt en växande befolkning med ökade välfärdsbehov. Skatteunderlagets långsamma ökning innebär enligt SKR en real urholkning av skatteintäkterna per invånare. Det bedöms som för tidigt att ge en samlad bild av coronapandemins ekonomiska konsekvenser för kommunerna, men både kostnader och intäkter i verksamheterna påverkas. För kommunerna är de stora kostnaderna främst relaterade till äldreomsorgen. Därutöver beräknas det ekonomiska biståndet komma att öka till följd av att arbetslösheten stiger snabbt, och många kommer inte att vara kvalificerade till den inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen. SKR bedömer att det utbetalda biståndet kommer att öka med mellan och med ytterligare mellan . Utbetalningarna skulle då bli , eller ca högre 2021 jämfört med . SKR räknar med att kommunernas överskott landar på under förutsättning att staten täcker merkostnader för hanteringen av coronapandemin inom vård och omsorg. Trots ett sammantaget relativt starkt resultat väntas ändå många kommuner få ett underskott . Enligt SKR krävs det i åtgärder eller ökade statsbidrag för att kommunerna ska klara ett resultat på som andel av skatter och statsbidrag. Sammantaget bedömer SKR att kommuner och regioner står inför ännu större ekonomiska utmaningar än vad som har gått att förutspå. har gått in i en lågkonjunktur som både arbetslösheten och välfärdsbehoven ökar. För att säkra en välfärd med fortsatt goda resultat menar SKR att framför allt följande åtgärder behöver vidtas: • Staten har lovat full kostnadstäckning för hälso- och sjukvårdskostnader med anledning av coronapandemin. Detta måste även garanteras i en ny förordning. • Underskotten i kollektivtrafiken motsvarande ca med nuvarande rekommendationer bör finansieras. • För att undvika att kommuner och regioner gör besparingar, som ytterligare riskerar att fördjupa lågkonjunkturen bör de generella statsbidragen öka med ytterligare , och dessutom behövs ytterligare tillskott för att hantera vårdskulden. • Ett sätt att stödja både näringsliv och kommunsektor kan vara ett investeringsstöd. • Staten bör underlätta genom att betala ut riktade statsbidrag mer generellt enligt SKR:s förslag i hemställan och ta bort redovisnings- samt återbetalningskrav på överenskommelser som är beslutade . • Staten bör garantera att även kommunala bolag med stora intäktstapp kan använda reglerna om korttidspermission. • Funktionen inom arbetsmarknadsområdet bör förbättras genom att erbjuda feriejobb även utanför kommuner, säkra fler platser till yrkesvux, utvidga studiestartsmedel, förlänga etableringstiden för nyanlända och att nya arbetslösa ska kunna gå direkt till matchning. I rapporten konstateras vidare att staten har lagt fram ett krispaket för att motverka krisen som fram till hade en beräknad påverkan på statens budget med ca . Detta, samt andra effekter av krisen beräknas innebära att statens finansiella sparande kommer att vara negativt . Statsskulden beräknas komma att passera ramverkets intervall om en offentlig bruttoskuld på plus minus . framhåller SKR att fortfarande har en låg skuld i ett internationellt perspektiv. Europeiska kommissionens landsspecifika rekommendationer presenterade kommissionen förslag till landsspecifika rekommendationer med ekonomiskpolitisk vägledning till alla medlemsländer mot bakgrund av covid-19-pandemin. Rekommendationerna fokuserar på de mest akuta utmaningarna till följd av pandemin och en nystart för hållbar tillväxt. Rekommendationerna är uppbyggda kring två mål: att på kort sikt minska de allvarliga samhällsekonomiska följderna av covid-19-pandemin och att på kort till medellång sikt uppnå en hållbar tillväxt för alla, som underlättar den gröna och digitala omställningen. rekommenderas 2020 och 2021 att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den efterföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena tillåter det bör finanspolitiken inriktas på att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och på att säkerställa en hållbar skuldsättning, som investeringarna stärks. rekommenderas att se till att hälsosystemet är motståndskraftigt, vilket inkluderar tillräcklig leverans av kritiska medicinska produkter, infrastruktur och arbetskraft, samt att främja innovation och stödja utbildning och kompetensutveckling. Vidare rekommenderas att tidigarelägga offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Investeringar bör inriktas på den gröna och digitala omställningen, särskilt på ren och effektiv produktion och användning av energi, högteknologiska och innovativa sektorer, 5G-nätverk och hållbar transport. rekommenderas också att förbättra effektiviteten i övervakningen av penningtvätt och att tillämpa regelverket mot penningtvätt effektivt. Kommissionen framhåller att de finanspolitiska landsspecifika rekommendationerna är kvalitativa och att de avviker från de budgetkrav som normalt gäller. Rekommendationerna återspeglar att den allmänna undantagsklausulen har aktiverats, och medlemsländerna rekommenderas vidta alla nödvändiga åtgärder för att hantera pandemin på ett effektivt sätt, upprätthålla ekonomin och stödja den efterföljande återhämtningen. En samordnad ekonomisk EU-insats bedöms som avgörande för att få fart på den ekonomiska verksamheten igen, begränsa skadorna på den ekonomiska och sociala strukturen och minska skillnader och obalanser. Den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken utgör därför en viktig del av återhämtningsstrategin. Kommissionen uppmanar därför rådet att anta de landsspecifika rekommendationerna och uppmanar medlemsländerna att genomföra dem fullt ut och utan dröjsmål. Proposition 2019/20:166 Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset Propositionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU59. I betänkandet föreslår finansutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget och beslutade därefter i enlighet med utskottets förslag. Beslutet innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med ca . Proposition 2019/20:167 Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Propositionen behandlas i betänkande 2019/20:FiU60. I betänkandet föreslår finansutskottet att ska anta regeringens förslag. debatterade kammaren förslaget och beslutade därefter i enlighet med utskottets förslag. Beslutet innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med ca . De avlämnade och beslutade propositionerna innebär sammantaget att de takbegränsade utgifterna ökar med ca 2020 jämfört med vårpropositionen. Proposition 2019/20:181 Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset Propositionen lämnades till och kommer att behandlas i betänkande 2019/20:FiU61. Ärendet planeras komma att debatteras och beslutas i kammaren . Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med ca . Den europeiska stabilitets- och tillväxtpakten Som medlem i Europeiska unionen ska leva upp till stabilitets- och tillväxtpaktens regelverk för de offentliga finanserna. Bestämmelserna anger att underskottet i de offentliga finanserna inte får vara större än av BNP och att den offentliga skulden inte får överstiga av BNP. Varje medlemsstat har också ett medelfristigt budgetmål för det strukturella sparandet, dvs. den offentliga sektorns konjunkturjusterade finansiella sparande, rensat från engångseffekter. Målets nivå bestäms av respektive medlemsstat, men måste vara förenlig med en miniminivå som beräknas av Europeiska kommissionen. medelfristiga budgetmål är –av potentiell BNP. I propositionen beräknar regeringen att de offentliga finanserna kommer att uppvisa ett underskott på –3,av BNP 2020. Underskottet väntas minska till –1,av BNP 2021. Den offentliga skulden beräknas till av BNP 2020 och till 2021. Det strukturella sparandet beräknar regeringen till –0,av BNP 2020 och till av BNP 2021. De uppdateringar som gjorts av den ekonomiska utvecklingen visar på ett större underskott i de offentliga finanserna och en högre offentlig skuld än den bedömning som görs i propositionen. Till följd av coronaviruspandemin 2019–2020 föreslog Europeiska kommissionen att den allmänna undantagsbestämmelsen i stabilitets- och tillväxtpakten skulle aktiveras. Det gör det möjligt för medlemsstaterna att tillfälligt frångå paktens bestämmelser. Syftet är att tillåta medlemsstaterna att utan begränsningar stödja sina ekonomier i spåren av pandemin. Förslaget fick stöd av medlemsstaterna . innehåller det finanspolitiska ramverket ett skuldankare. Skuldankaret innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld, Maastrichtskulden, på medellång sikt ska uppgå till av BNP med ett intervall på plus minus . I vårpropositionen bedömer regeringen att Maastrichtskulden blir av BNP. Om Maastrichtskulden överstiger av BNP ska regeringen lämna en särskild skrivelse till i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen om vad som föranlett utvecklingen och hur den hanteras. presenterade regeringen en uppdatering av det makroekonomiska läget där regeringen gör bedömningen att situationen är allvarligare nu jämfört med den bedömning som gjordes i samband med vårpropositionen. I regeringens alternativa scenario som presenteras i propositionen bedöms krisen bli djupare och längre och i det scenariot beräknas Maastrichtskulden till 2020 och till 2021. Även andra bedömare som t.ex. gör bedömningen att skulden kommer att överstiga av BNP 2020 och 2021, vilket myndigheten redovisar i sin uppdaterade konjunkturbild från . Utbrottet av det nya coronaviruset har fått mycket allvarliga ekonomiska konsekvenser för den globala ekonomin. Utskottet noterar att bl.a. IMF bedömer att världshandeln minskar 2020 och att BNP faller i den globala ekonomin och i euroområdet. framhåller IMF att det råder en extrem osäkerhet kring tillväxtprognoserna där riskerna för en ännu sämre utveckling dominerar. Utskottet kan konstatera att utbrottet av coronaviruset även kommer att få stora negativa effekter på ekonomi. BNP väntas minska påtagligt 2020. De åtgärder som vidtagits för att minska smittspridningen har kraftigt påverkat den inhemska efterfrågan. har svenska exportföretag påverkats av den minskade efterfrågan i omvärlden. Regeringen bedömer att efterfrågan på svenska varor och tjänster kommer att minska kraftigt för att sedan successivt återhämta sig. Som följd av den minskade efterfrågan väntas resursutnyttjandet bli betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms vara i en lågkonjunktur 2020 och 2021. Utskottet noterar också att det plötsliga fallet i efterfrågan väntas ge stora effekter på svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen väntas falla kraftigt när många företag tvingas säga upp personal och arbetslösheten väntas stiga snabbt. Som regeringen framhåller går det inte att veta hur stora effekter pandemin får. Osäkerheten är stor om i vilken omfattning viruset sprids och hur allvarliga konsekvenserna blir för ekonomin. Regeringen bedömer dock att det ekonomiska läget är allvarligare nu jämfört med den bedömning som gjordes i samband med vårpropositionen. Som regeringen anför pekar förtroendeindikatorer på en djupare nedgång än det huvudscenario som redovisas i propositionen. Det innebär att BNP kan väntas falla med mellan 2020 för att sedan växa med mellan 2021. Som regeringen framhåller är det viktigt att följa den långsiktiga samhällsutvecklingen även i kristider. kompletteras redovisningen av BNP-måttet med andra indikatorer som visar ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter inom ett antal nyckelområden och utvecklingen . Utskottet noterar att regeringen har utökat antalet indikatorer i den kompletterande redovisningen av BNP-måttet, vilket utskottet välkomnar. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet konstaterar att den svenska ekonomin är stark och att har goda finansiella förutsättningar att hantera den lågkonjunktur som följer av pandemin. De offentliga finanserna har redovisat balans eller överskott och statsskulden är den lägsta . Utskottet noterar att den kraftiga konjunkturnedgången och de åtgärder som vidtagits med anledning av coronaviruset medför en betydande försvagning av de offentliga finanserna 2020. Jämfört med budgetpropositionen har den offentliga sektorns finansiella sparande 2020 i vårpropositionen reviderats från till –, vilket förklaras av de åtgärder som vidtagits och som innebär minskade inkomster från skatter och ökade utgifter. Den expansiva finanspolitik som regeringen bedriver för att dämpa de akuta ekonomiska effekter som utbrottet medfört bedöms även försvaga det strukturella sparandet 2020, och regeringen bedömer att en tydlig avvikelse från överskottsmålet föreligger. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och anser i likhet med regeringen att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl och förenlig med det finanspolitiska ramverket. Utskottet noterar att sparandet väntas vara i nivå med målet men att bedömningen är behäftad med stor osäkerhet. Som regeringen framhåller är den enligt budgetlagen skyldig att redovisa en plan för en återgång till målet. Enligt ramverket för finanspolitiken bör en sådan plan vara tidssatt och i normalfallet inledas under budgetåret, vanligtvis genom förslag i budgetpropositionen . Försvagningen av den offentliga sektorns finanser väntas leda till en konsoliderad bruttoskuld på av BNP 2020 som minskar till av BNP 2023. Regeringen bedömer att skulden ligger precis inom skuldankarets toleransintervall. Mot bakgrund av de bedömningar som bl.a. regeringen gjort efter det att vårpropositionen lämnades kan utskottet notera att skulden kan komma att överstiga skuldankarets toleransintervall och att regeringen i sådana fall ska lämna en skrivelse till som den ekonomiska vårpropositionen lämnas. När det gäller stabilitets- och tillväxtpaktens regelverk för de offentliga finanserna kan utskottet notera att beräknade underskott i de offentliga finanserna överstiger gränsvärdet om av BNP. Även det strukturella sparandet ligger på gränsen för medelfristiga mål om – av potentiell BNP. kan utskottet notera att en särskild undantagsklausul har aktiverats med anledning av den ekonomiska situation som uppstått till följd av coronakrisen. I likhet med regeringen anser utskottet att de mycket allvarliga samhällsekonomiska konsekvenserna av coronavirusets utbrott utgör skäl för stabiliseringspolitiska åtgärder i en omfattning som inte ryms under den av fastställda nivån på utgiftstaket . Utskottet konstaterar att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår att nivån på utgiftstaket höjs av finanspolitiska skäl. Den höjda nivån innebär en budgeteringsmarginal på eller av de takbegränsade utgifterna , vilket kan anses som rimligt med beaktande av den exceptionella tid som råder. Utskottet kan också konstatera att har beslutat två extra ändringsbudgetar (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59 rskr. 2019/20:276–279 och prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60 rskr. 2019/20:293–299) efter det att vårpropositionen lämnats som innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med ytterligare ca 2020 utöver det som redovisades i vårpropositionen, vilket ökar statens lånebehov med motsvarande belopp.