bet · H801UU2 · 2020-12-04 00:00:00 — I kommittémotion 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 17 anförs att ett nytt klimatbistånd bör tas fram och att inom () och bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas. anför i partimotion 2020/21:1304 av m.fl. yrkande 1 att ett ökat politiskt och ekonomiskt självbestämmande ska vara en av de centrala utgångspunkterna för utvecklingssamarbete med och att stödet till hbtq-rörelsen på bör stärkas inom biståndet (yrkande 4). I kommittémotion 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkande 8 påtalas civilsamhällets krympande utrymme och i yrkande 15 föreslås att regeringen utarbetar en strategi för att öka samverkan med likasinnade stater i syfte att värna det demokratiska utrymmet. I partimotion 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att måste koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till uppfyllandet av Agenda 2030 och politik för global utveckling. I motionens yrkande 30 anförs att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete ska följa politik för global utveckling samt den svenska politikens utvecklingsmål. föreslår i kommittémotion 2020/21:254 av och m.fl. yrkande 1 att bl.a. Sida ska arbeta med religiösa ledare lokalt för att förändra negativa strukturer t.ex. på jämställdhetsområdet. Partiet föreslår också att svenskt bistånd ska lägga mer resurser på att lyfta frågor om religionsfrihet och att detta ska skrivas in i den svenska biståndsplattformen. Sida bör också ges i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att konkretisera hur arbetet med religions- och religionsfrihetsfrågor ska integreras i utvecklingssamarbetet (yrkandena 1–4). bör också enligt yrkande 5 verka för att i ökad utsträckning kanalisera humanitärt bistånd genom trosbaserade organisationer och andra lokala civilsamhälles–organisationer som finns på plats lokalt. I de landstrategier som tas fram bör det alltid finnas en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten (yrkande 6). anför i kommittémotion 2020/21:2631 av m.fl. att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till Sida och Expertgruppen för biståndsanalys i syfte att stärka kvaliteten i genomförandet av biståndet. Regeringen bör omfördela biståndet för att kunna hjälpa fler människor som befinner sig på flykt och påbörja arbetet med att bygga upp en egen svensk struktur för att kunna bistå med flyktinghjälp i vår värld. Det humanitära stödet bör i ökad utsträckning kanaliseras genom civilsamhällesorganisationer och samfund som arbetar i den direkta frontlinjen i katastrofområden såsom kyrkor i och . Vidare anförs att det multilaterala stöd som ger till en rad olika FN-organ måste fokuseras och samlas hos de organ som arbetar bland flyktingar och med barns säkerhet, att måste ligga i framkant när det gäller att stödja och utveckla insatser som syftar till att skapa arbets- och utbildningstillfällen för människor på flykt, att bör införa en särskild biståndsstrategi inklusive en frihetsfond som inriktas på att ge stöd till människorättsförsvarare, att nya landstrategier som tas fram alltid ska innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten, att intensifiera ansträngningarna för att civilsamhällesaktörer och oppositionspolitiker ska kunna verka, att barnäktenskap och tvångsäktenskap aktivt måste förbjudas och motverkas. Ytterligare medel bör satsas på vaccin och andra hälsoinsatser via den globala fonden och den globala vaccinalliansen , det svenska biståndet till för palestinska flyktingar (UNRWA) bör frysas, bör som en av UNRWA:s största bidragsgivare aktivt bör verka för en reformering av FN:s bistånd till palestinska flyktingar med sikte på att överföra verksamhet och ansvar till (). bistånd till till bör frysas och avvecklas (yrkandena 3, 6–11 och 13–23). Liberalerna anför i kommittémotion 2020/21:3263 av m.fl. att utvecklingsbistånd ska ha demokrati som övergripande mål. Skarpare motprestationskrav bör inrättas för att erhålla svenskt utvecklingsbistånd och biståndet ska minskas till mottagare som inte uppfyller krav på demokrati och mänskliga rättigheter. Humanitära insatser ska prioriteras och biståndsmedel som inte använts ska gå till humanitära appeller. Biståndet ska vara uttalat feministiskt och sexuella och reproduktiva rättigheter, särskilt preventivmedel och abort, ska vara en självklar del av humanitära insatser. Vidare ska svenskt bistånd vila på demokrati och FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna och humanitära insatser ska redovisas fördelat på män och kvinnor. Det centrala i svenskt demokratibistånd ska vara att kunna garantera fria val, att stöd till internationella organisationer ska ha högre krav på transparens, intern styrning och kontroll samt kostnadseffektivitet och att ska ge bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter även i rika länder som och (yrkandena 1–11). I kommittémotion 2020/21:3241 av m.fl. yrkande 8 anförs att bör verka för att balansera påverkan på det civila samhället i utvecklingsländer. Utskottet konstaterar att fattigdomen är utbredd och omfattande trots att antalet extremt fattiga i världen minskat med drygt 1 miljard människor . Den pågående covid-19-pandemin leder till en omfattande fattigdoms–ökning och har långsiktiga effekter inom hälsa, ekonomi, demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Demokratisk tillbakagång och inskränkningar i mänskliga rättigheter noteras i allt fler länder, liksom utbredd korruption. Utskottet noterar att regeringen vidtagit åtgärder för att minska effekterna av pandemin. Fram till hade bidragit till internationellt covid-19-specifikt stöd motsvarande ca . har också beslutat om ökat stöd till WFP, och , , för att motverka den ökade hungern i världen, bl.a. till följd av coronapandemin. Det framgick av generaldirektör föredragning att Sida inom ramen för gällande strategier ställt om ca 2000 insatser med anledning av covid-19. Förändringarna innebär bl.a. ett större fokus på hälsa, SRHR, humanitära insatser och social trygghet för att motverka såväl effekterna av pandemin i sig som negativa konsekvenser av de åtgärder som vidtagits för att begränsa smittspridningen. Dagens utvecklingsutmaningar är komplicerade och ofta sammankopplade. Den globala utvecklingen är oroande med ett ökat antal konflikter och ett större antal människor på flykt . Ett krympande demokratiskt utrymme är ett växande problem på allt fler håll. Korruptionen är omfattande i många länder och utgör en global utmaning. Klimatförändringar och miljöproblem intensifieras, och deras bidrag till konflikter är ett allvarligt utvecklingshinder. Utskottet noterar, liksom regeringen, den oroväckande negativa utvecklingen globalt vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive SRHR. Utskottet anser därför att ska fortsätta att bedriva en aktiv utvecklingspolitik som värnar och främjar demokrati och mänskliga rättigheter, stärker demokratiprocessen och främjar respekten för de mänskliga rättigheterna, en hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. I enlighet med vad som fastslogs i beslut om politiken för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) ska allt utvecklingssamarbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av fattiga människors perspektiv på utveckling. Biståndet ska i första hand inriktas på att stödja de allra mest utsatta och anpassas efter den demokratiska utvecklingen i samarbetslandet. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att uppnå Agenda 2030 om hållbar utveckling. Hållbarhetsmålen, som antogs i , syftar till att utrota fattigdom och främja en hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt – på ett integrerat sätt. I slutsatserna från högnivå–mötet om hållbarhetsmålen framhålls att social och ekonomisk utveckling är beroende av ett hållbart utnyttjande av naturresurserna. De 17 hållbarhetsmålen ska styra det internationella utvecklings- och hållbarhetsarbetet och är universella och giltiga för alla, såväl på nationell och regional nivå som på global nivå. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till sitt yttrande till finansutskottet med anledning av regeringens proposition om Agenda 2030 (prop. 2020/21:188, bet. 2020/21:UU2y). Drygt hälften av det svenska biståndet går till eller via en multilateral organisation. Finansiellt ökade det svenska multilaterala biståndet från ca till ca 2019. Utskottet behandlade regeringens resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer (skr. 2019/20:91, bet. 2019/20:UU17). Utskottet står fast vid de ställningstaganden som där gjordes, bl.a. att multilaterala och bilaterala bistånd ska vara kompletterande och möjliggöra synergier, inte minst vad gäller det normativa arbete som måste bedrivas på alla nivåer – i internationella forum såväl som nationellt gentemot regeringar och civilsamhällen. Genom de multilaterala organisationerna får bredare genomslag för sina värderingar och prioriteringar. Det multilaterala samarbetet ger även möjlighet att stödja länder som vi inte skulle kunna verka i bilateralt, inklusive konfliktländer, i humanitära kontexter eller där den politiska situationen inte möjliggör bilateralt bistånd. På liknande sätt måste det finnas synergier mellan de multilaterala kärnstöden och multi-bi-stödet. Genom stödet till multilaterala organisationer på global nivå, t.ex. i arbetet med den globala hållbarhetsagendan, kunskapshantering och metodutveckling, stärks organisationernas kapacitet att verka på landnivå, och genom att använda de multilaterala organisationerna som genomförare av bilateralt bistånd i länder tar till vara deras kapacitet att leverera konkreta resultat i samarbetsländerna. Utskottet utgår från att regeringen vid sina bedömningar av organisationerna beaktar dessa aspekter. Utskottet välkomnar i sammanhanget att beslutat att granska multilaterala utvecklingssamarbete. Granskningen ska vara slutförd . Ett antal motioner för fram förslag på insatser som bör prioriteras i biståndet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att mer kraft behöver läggas på demokratiutveckling, förstärkning av stödet till demokratins aktörer, förebyggande av väpnade konflikter samt fredsbyggande, jämställdhet, SRHR, klimat, miljö- och naturresurshantering, inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling, jämlik hälsa samt utbildning och forskning. Utskottet vill även understryka att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är centrala som både mål och medel för en positiv utveckling inom samtliga dessa områden. Utskottet vill understryka att jämlikhet, sexuella och kulturella rättigheter och religions- och övertygelsefrihet, jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter är centralt för demokratiutveckling. Utskottet noterar att regeringen, mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i många länder, ser över hur ökade krav kan ställas på de länder som tar emot svenskt bistånd att leva upp till rättsstatens principer och värna mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt anges att stödet till staten ska minska om utvecklingen för mänskliga rättigheter och demokrati är negativ. Det framgår av propositionen att SRHR även i fortsättningen kommer att vara en av mest prioriterade frågor, vilket utskottet välkomnar. Sex- och samlevnadsundervisning, säkra förlossningar och säkra och lagliga aborter bör även fortsättningsvis utgöra en viktig del av arbetet. Det framgick av generaldirektör föredragning att Sida har ökat sina insatser för SRHR , som andra givare minskat sina insatser på grund av covid-19. Utskottet vill också understryka att barnrättsperspektivet är en viktig del av rättighetsperspektivet. är en betydande givare på barnrättsområdet, och utskottet välkomnar att regeringen betonar att arbetet med barns rättigheter ska fortsätta att ska stärkas samt att ska bidra till att alla pojkar och flickor ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig utbildning av god kvalitet. Utskottet vill även betona insatser som stärker flickors möjlighet att fullgöra sin skolgång, såsom förbättrad skolmiljö. Utskottet vill liksom betona att flickors möjlighet att gå ut skolan förstärker skyddet mot att de gifts bort redan som barn. Utskottet noterar att regeringen avser att stärka åtaganden för att hantera klimatkrisen samt lansera en satsning på bevarande och skydd av biologisk mångfald och ekosystem, då bl.a. covid-19-pandemin har aktualiserat vikten av dessa frågor för att både minska risken för nya pandemier och stärka återhämtningen av ekonomier. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en god miljö och hållbart nyttjande av naturresurser är förutsättningar för en hållbar ekonomisk tillväxt och tryggad livsmedelsförsörjning, sammankopplat med människors förmåga att ta sig ur fattigdom och samhällens möjligheter att motstå kriser. Utfasningen av fossila bränslen, stöd till förnybar energi, energieffektivisering och klimatanpassning, motverkande av avskogning och utarmning av havet förblir centrala prioriteringar. Stödet genom miljö- och klimatfonderna är fortfarande centralt, liksom åtgärder inom havsområdet och klimatrelaterade säkerhetsrisker. Utskottet anser att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning, demokratiutveckling och genomförandet av Agenda 2030. Många av organisationerna har stor potential att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet välkomnar det samarbete som bedrivs mellan regeringen och civilsamhället inom ramen för de gemensamma åtaganden som antagits för stärkt dialog och samverkan inom utvecklingssamarbetet. Utskottet noterar att regeringen beslutade om gemensamma åtaganden med svenska civilsamhälles–organisationer för stärkt dialog och samverkan inom utvecklingssamarbetet. De gemensamma åtagandena ligger till grund för förhållningssätt till svenska civilsamhällsorganisationer och vilar på sex principer om självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet, insyn, och mångfald. Utskottet fick en föredragning om arbetet inom ramen för det gemensamma åtagandet. Det framgår av budgetpropositionen att utvecklingssamarbetet ska stödja hållbar försörjning och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och uppbyggnad av sociala trygghetssystem, bl.a. genom arbetet i Global . Privatsektorsutveckling och stöd till hållbara investeringar och innovation prioriteras och fortsätter att vara centralt. Digitaliseringens potential ska tillvaratas, och avser att stärka arbetet med innovativa finansierings–former. Utvecklingssamarbetet ska främja kvinnors ekonomiska egenmakt som en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt samt tillvarata migrationens positiva effekter. Utskottet noterar att regeringen kommer att fortsätta att utveckla arbetssättet med bredare relationer för att hitta synergier mellan utvecklingssamarbete, handel och främjande. Utskottet noterar vidare att genomfört en granskning av Sidas system för garantier. har tidigare, bl.a. i betänkande 2019/20:UU2, behandlat motionsförslag om privatisering, t.ex. av vattendistribution. Utskottet konstaterade då att utvecklingen går bort från detaljerade policybaserade krav och att samarbetsländernas egna fattigdomsstrategier i stället utgör utgångspunkt; ömsesidiga mål och tillhörande resultatbaserade villkor sätts i allt högre utsträckning upp, detta i enlighet med de överenskommelser som gjorts om biståndseffektivitet. Utskottet framhöll vikten av ett tydligt offentligt ansvar för vatten-, sanitets- och hygienfrågor. Full kostnadstäckning och kostnadseffektivitet inom vattensektorn är grundläggande, och detta gäller oavsett om försörjningen sker i privat eller offentlig regi. Prissättningen på vatten får inte komma i konflikt med fattiga människors tillgång till vatten och sanitet. Frågor om migration och utveckling berörs också i motionerna. Det framgår av budgetpropositionen att regeringen genom utvecklingssamarbetet vill stärka migrationens positiva utvecklingseffekter och motverka de negativa effekter som kan följa av ofrivillig migration samt skapa förutsättningar för att de som väljer att migrera ska kunna göra det så på ett säkert, ordnat och reglerat sätt. Regeringen avser att fortsätta att stödja utvecklingsländers förmåga att hantera migration på ett sätt som säkrar migranters och flyktingars rättigheter, särskilt kvinnors och flickors rättigheter. Utvecklingssamarbetet ska också ta itu med grundorsaker till ofrivillig migration och verka för hållbara lösningar till utdragna flyktingsituationer. Dessa målsättningar kräver insatser även genom EU och det multilaterala samarbetet. förespråkar långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och stöder EU-samarbetet för att motverka grundorsaker till ofrivillig migration samt stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration, inklusive bekämpning av människosmuggling. Utskottet har inga invändningar mot vad regeringen anfört och vill understryka att fokus bör vara att motverka grundorsakerna till ofrivillig migration. Utvecklingssamarbetet med berörs i ett antal motioner. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin gäller för perioden –2024 och omfattar ca . I sin helhet ska det svenska utvecklingssamarbetet bidra till att minska fattigdomen i landet, till bättre förutsättningar för en demokratisk utveckling och till respekt för de mänskliga rättigheterna. Verksamheten syftar till att bidra till att få till stånd ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som en huvudstad för två stater. Verksamheten syftar också till att tillgodose palestiniers rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Regeringen understryker i strategin att svenskt bistånd inte går till Hamas. Sida ska i sitt arbete med strategin genomgående eftersträva att stärka förutsättningar för ansvarstagande och ansvarsutkrävande. Verksamheten ska bidra till stärkt motståndskraft, social bärkraft och tillit mellan staten och befolkningen. Det kan inkludera verksamhet som stöder en återupptagen fredsprocess. Utskottet anser liksom regeringen att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt och utgår från att regeringen följer upp resultatet av den beslutade strategin. Utskottet konstaterar att det svenska utvecklingssamarbetet, inklusive det som kanaliseras via Sida, fick mycket gott betyg i den studie som OECD-Dac gjorde (2019). OECD-Dac konstaterar att är en kunnig, ambitiös och inflytelserik aktör vad gäller global hållbar utveckling. har välutvecklade verktyg för att nå målen om fattigdomsfokus och att verka för jämställdhet och kvinnors tillgång till mänskliga rättigheter. Organisationen anser även att hanterar frågor om korruption på ett proaktivt sätt. OECD-Dac anser vidare att en konsolidering av det biståndspolitiska ramverket skulle underlätta dess genomförande. Det finns också utrymme för att förbättra biståndseffektiviteten genom att bättre ta till vara synergier mellan de många olika strategierna och tilldela en större andel av biståndsbudgeten till ett antal prioriterade samarbetsländer för att förbättra effekten av insatserna och minska trycket på förvaltningsresurserna. Ansträngda förvaltningsresurser är enligt granskningen en stående utmaning för det svenska biståndet med dess ökande fokus på sviktande stater och användning av avancerade finansiella instrument. Utskottet noterar mot bakgrund av granskningen att beslutat om ett ökat förvaltningsanslag för Sida i syfte att förbättra genomförandet av utvecklingspolitiken. Sida har bl.a. använt det ökade förvaltningsanslaget till ökad fältnärvaro med syftet att öka insatserna mot korruption och till demokratiutveckling och katalytiska insatser för att såväl stärka länders inhemska resursmobilisering som mobilisera andra aktörers investeringar i hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet vill återigen understryka vikten av att regeringen lever upp till transparensgarantin i biståndet. Det framgick av generaldirektör föredragning att en del av ökningen av Sidas förvaltningsanslag kommer att användas för att förbättra transparens och öppenhet. Arbete återstår ännu med att öka informationsmängden på Openaid. Generaldirektören underströk att det är ett grannlaga arbete att granska varje dokument utifrån kraven på informationssäkerhet och för att säkerställa att den information som läggs ut inte skadar samarbetspartner som bedriver politiskt känslig verksamhet. Utskottet noterar vidare att regeringen i budgetpropositionen anger att man inlett arbetet med fokusering av biståndet för att åstadkomma tydligare styrning. Bland annat ökar betoningen på de fattigaste och mest utsatta länderna. I detta ses fattigdom och utsatthet i ett brett perspektiv. Utgångspunkten för arbetet med fokusering är rekommendationerna från OECD-Dacs peer review 2019. Regeringens ambition är att öka samverkan mellan svenska myndigheters biståndsfinansierade verksamhet och övrigt svenskt utvecklingssamarbete i bilaterala samarbetsländer. Utskottet har inga invändningar mot detta och är därmed inte heller berett att tillmötesgå de förslag om insatser riktade till specifika länder och verksamheter som föreslås i vissa motionsyrkanden. Utskottet påminner om att fokusering angavs som ett anslagsvillkor i beslutet om anslaget 1:1 Bistånd (prop. 2018/19:1 utg. omr. 7, bet. 2018/19:UU2, rskr. 2018/19:85). Utskottet noterar att av regeringens strategier för utvecklingssamarbete ska förnyas och förutsätter att frågan om fokusering beaktas i detta arbete. Utskottet anser liksom regeringen att humanitära biståndspolitik ska vara behovsbaserad och utgå från internationell humanitär rätt, de humanitära principerna – humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende – samt principerna om gott humanitärt givarskap. Det övergripande målet för det humanitära biståndet ska även fortsättningsvis vara att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmån för nödlidande människor. För att bidra till att möta de rekordhöga humanitära behoven ska uppfylla sina åtaganden om förutsägbar finansiering av relevanta organisationers verksamhet, exempelvis via de fleråriga avtal som tecknats med UNHCR, WFP, UNRWA och . bör även fortsättningsvis bidra med tidig, förutsägbar och flexibel finansiering och delta i reformarbetet kring innovation och kontantstöd i det humanitära biståndet, där digital teknik kan bidra till effektiv respons, som utmaningarna som rör integritetsfrågor måste omhändertas. Utskottet vill också understryka vikten av att även fortsättningsvis driver ett jämställdhetsperspektiv i det humanitära biståndet, inklusive frågor om SRHR, samt verkar för stärkt samverkan mellan humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete, demokratisk utveckling och fredsbyggande. Utskottet noterar att den totala svenska humanitära finansieringen till inte var öronmärkt, vilket innebär en ökning jämfört . Det framgår också av budgetpropositionen att utvecklingen mot en behovsbaserad, snabb och effektiv humanitär respons har gått i positiv riktning. Den internationella humanitära responsen har ökat i effektivitet och blivit snabbare och metoder för att identifiera behov och nå de människor som har störst behov har förfinats. har bidragit till detta framför allt som den största givaren av kärnstöd till humanitära organisationer men också genom att en allt större andel av de svenska humanitära medlen betalas ut tidigt . hade betalats ut före utgången av mars, att jämföras 2018.