bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — Underlåtenhet att anmäla skulle även kunna användas som ett instrument av oseriösa arbetsgivare som av olika anledningar vill ha arbetskraft med en svag rättslig ställning. Syftet med regeln, att det inte ska röra sig om skenanställningar, kan dessutom uppnås på annat sätt. Den särskilda anmälan till är därför onödig och bestämmelsen bör tas bort. Återkallelse av uppehållstillstånd, punkt 3 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10 samt 2019/20:2417 av och (båda M), 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16 samt 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14. bör ges ett särskilt uppdrag att prioritera och driva återkallelseärenden. I dagens lagstiftning finns möjlighet att återkalla uppehållstillstånd när oriktiga uppgifter ligger till grund för ett uppehållstillstånd. Denna möjlighet bör användas i större utsträckning, och bör alltid genomföra en utredning om det finns anledning att tro att inkomna uppgifter är oriktiga. Om en person har vistats i längre än krävs synnerliga skäl för att ett uppehållstillstånd ska kunna återkallas. Det innebär att även den som har lämnat oriktiga uppgifter och därigenom fått uppehållstillstånd i praktiken ges rätt att stanna i om de oriktiga uppgifterna inte upptäcks . Vi vill se en översyn av reglerna om återkallelse och att tiden innan det krävs synnerliga skäl för att återkalla ett uppehållstillstånd förlängs. Återkallelse av uppehållstillstånd, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16 samt 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2019/20:2417 av och (båda M) och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10. För att säkerställa efterlevnad av regelverken räcker det inte med skärpta krav och kontroller inför att beslut fattas. Behov finns också av att kontrollera att de omständigheter som gällde, eller förmodades gälla, när beslut fattades också kvarstår. Detta är viktigt inte minst för att motverka olika former av missbruk. Men det är också ett faktum att omständigheter kan förändras, och det bör alltid leda till en förnyad prövning när förhållandena i hemlandet har förändrats. Skyddsstatusförklaring bör återkallas med automatik när en skyddsbehövandes uppehållstillstånd löper ut och förlängning inte beviljas. bör ha ansvar för att regelbundet utföra olika former av kontroller, och tillföras resurser för detta. Kontrollerna kan med fördel ske automatiserat, t.ex. genom slagningar mot folkbokföringsregistret samt kontroll av utbetald lön och kontrolluppgifter. Möjligheter till förenklat utbyte av data på internationell nivå bör också utredas, t.ex. när det gäller resehandlingar, för att exempelvis kunna upptäcka vistelse i det land från vilket en person säger sig vara på flykt. När en kontroll leder till slutsatsen att grunderna för uppehållstillståndet saknas bör uppehållstillståndet som regel återkallas. Viss flexibilitet måste dock finnas om det finns särskilda skäl. Uppehållstillstånd bör dock alltid återkallas om det uppdagas att innehavaren farit med osanning eller på annat sätt förvanskat uppgifter. Likaså bör uppehållstillstånd alltid återkallas om innehavaren döms för grövre brott, och återkallelse alltid prövas i samband med åtal. Enligt passlagen kan ett pass återkallas av olika anledningar. Många av bestämmelserna i passlagen gäller även främlingspass och resedokument, dock inte reglerna om återkallelse, varför det saknas möjlighet att återkalla dessa handlingar. Detta blir särskilt stötande i fall som rör hedersvåld och tvångsgiftermål, då en annan person än innehavaren själv förfogar över handlingen. har tagit upp denna brist inom ramen för Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Regeringen bör möjliggöra återkallelse av främlingspass och resedokument enligt villkor liknade dem för pass. Detta kan dels ske genom förtydliganden i förordningsform, men i ett senare skede även i passlagen och utlänningslagen, i vilket fall förslag om att sammanföra regleringarna i en och samma lag bör beaktas. Straff för människosmuggling, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 12. Den som cyniskt utnyttjar andra människors utsatthet för egen bör få ett kännbart straff. Straffen i för grov och organiserad människosmuggling bör skärpas väsentligt. Därtill bör driva på för höjda straff för människosmuggling i det EU-rättsliga regelverket. Straff för människosmuggling, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 12 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 21. Fler än migranter kan utnyttja systemen, och det är viktigt med tydliga sanktionsmöjligheter mot t.ex. arbetsgivare som anlitar illegal arbetskraft och fastighetsägare som hyr ut en bostad till en person utan rätt att vistas i landet. Att medvetet bidra till en situation där personer som saknar rätt att vistas i landet ges möjlighet till just en sådan vistelse ska således vara straffbart. Även på internationell nivå bör sanktionsmöjligheter utredas. Det måste finnas en tydlig linje att utlänningar som saknar rätt att vistas i inte ska få vara här. Tydligare påföljder behövs för dem som försöker förhindra att en person utan tillstånd utvisas. Att gömma tillståndslösa utlänningar strider inte mot svensk lag om det inte görs för ekonomisk . Detta är en orimlig hållning. Att gömma, hjälpa eller på andra sätt underlätta för tillståndslösa att hålla sig undan från den svenska rättskipningen på liknande sätt som anges i 17 kap. 11 § BrB om skyddande av brottsling bör således kriminaliseras. Människosmuggling till är en mycket allvarlig förseelse. Den kränker nationella suveränitet, är en inkomstkälla för organiserad brottslighet, bidrar till lönedumpning, riskerar insmugglades liv vid farliga transporter, kan vara ett led i transport av terrorister eller krigsförbrytare och även vara en del i ett icke upptäckt led av organiserad människohandel och sexuellt utnyttjande av utsatta kvinnor och barn från fattiga länder. För att delvis stävja människosmugglingen till bör den som smugglats hit som huvudregel nekas asyl här. Straffen för människosmuggling och organiserande av människosmuggling bör ändras, vid ringa brott till fängelse i mellan och , vid brott av normalgraden till fängelse i mellan ett och och vid grovt brott till fängelse i mellan två och . Det s.k. humanitära undantaget från straff för människosmuggling (NJA 2009 s. 424) bör utgå. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 38 samt 2019/20:529 av (KD) yrkande 3, 2019/20:1241 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 33–36, 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 5. Flera miljoner människor har sökt asyl i och drivkraften att ta sig till kan antas bestå . EU:s asylpolitik har varit illa fungerande . Den tar t.ex. inte hänsyn till ett lands förmåga till mottagande och integration, som antalet människor på flykt är mycket stort. Vidare uppmuntrar dagens system till människosmuggling och livsfarliga resor över . bör driva på för att dagens EU-gemensamma asylsystem ersätts med ett nytt asylsystem där asylprövning ska ske utanför eller vid EU:s gränser. Målet ska vara att förhindra att människor dör på , stoppa människosmuggling och ha kontroll över vilka människor som befinner sig i . Ett förstärkt yttre gränsskydd i EU och ökat samarbete med länder utanför EU vad gäller återvändandet är viktiga delar i ett sådant system. Kvotflyktingsystemet är det mest rättvisa och säkra system som finns för ett lands mottagande av människor med skyddsbehov. Därför bör ställa krav på att alla EU:s medlemsstater deltar i och utökar sitt deltagande i FN:s kvotflyktingsystem. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkandena 1–3 och 2019/20:529 av (KD) yrkande 3, 2019/20:1241 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 33–36, 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 38. För att få en hållbar migrationspolitik behöver EU ta ett betydligt större gemensamt ansvar för flyktingsituationen. Det är därför viktigt att de pågående omförhandlingarna på EU-nivå av den europeiska asyllagstiftningen resulterar i ett fungerande omfördelningssystem som innebär ett större delat ansvar inom unionen. måste i detta arbete driva på för att EU tar ett gemensamt och solidariskt ansvar för flyktingar. En översyn krävs också för att ta fram förslag i syfte att styra om så att skyddsbehövande personer i första hand kommer till på säkra och lagliga vägar. Det gemensamma europeiska asylsystemet bör vara så robust att avtal med tredjeländer för att hindra migration inte ska behövas. Detta ska verka för. Om sådana avtal ändå sluts måste verka för att demokratiska principer, grundläggande mänskliga rättigheter, principen om non-refoulement, asylrätten och ett värdigt mottagande värnas. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 33–36 och 2019/20:529 av (KD) yrkande 3, 2019/20:1241 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 9, 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 38. ökar den humanitära krisen i världen. 13,6 miljoner människor tvingades att fly. Även om krisen i huvudsak är något som drabbat och drabbar utvecklingsländerna har också skakat om både EU och , där det stora antalet flyktingar och migranter orsakat stora påfrestningar i delar av samhället. Den politik och de system som finns har inte haft förmågan att hantera detta. EU:s gemensamma asylsystem har inte fungerat, och Dublinförordningen är inte utformad för att klara av den mängd asylsökande som EU och dess medlemsstater upplevde, inte minst . Regeringen bör därför i EU driva på för en reformering av Dublinförordningen. Utgångspunkten bör vara att personer som vill söka asyl i EU gör det vid gemensamma EU-beskickningar före inresa eller vid unionens yttre gräns och därefter fördelas mellan EU:s medlemsstater baserat på en specifik s.k. fördelningsnyckel. Hänsyn bör då tas till befolkningsstorlek, ekonomisk styrka och tidigare ansvarstagande på asylområdet. Många ser sig hänvisade till flyktingsmugglare. Lagliga vägar in i EU behövs därför, och regeringen bör verka för att alla EU:s medlemsstater ska ta emot kvotflyktingar inom ramen för UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Slutligen bör gemensamma steg tas av medlemsstaterna för att i samarbete med UNHCR möjliggöra ett system för s.k. nödvisering. EU:s asyl- och migrationspolitik, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:529 av (KD) yrkande 3, 2019/20:1241 av (S), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkandena 33–36, 2019/20:3244 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 2019/20:3302 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 37 och 38. Det behövs mer samarbete i ett starkare . För att få till stånd en gemensam migrationspolitik i EU med delat ansvar för migrationen krävs att förslaget om en reviderad Dublinförordning antas. De länder som vägrar ta sin del av ansvaret bör få minskat stöd från EU. Den nya asylmyndigheten behöver få en starkare roll för att se till att regelverk efterlevs och att asylärenden behandlas med grund i pålitlig och likvärdig information. För att skapa fler lagliga vägar in till är ett EU-gemensamt system för vidarebosättning en viktig del som kan avlasta grannländerna i konflikternas närområden. Slutligen bör EU:s delegationer förstärkas och ta över det konsulära stödet både till EU-medborgare och till den som söker Schengenvisum. Detta för att effektivisera arbetet och öka antalet platser för konsulär hjälp. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3066 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:1550 av (MP), 2019/20:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 16, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20 samt 2019/20:3204 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Antalet utsatta EU-medborgare kan uppskattas till ca 4 700 personer, enligt en lägesbild sammanställd av den nationella samordnaren för utsatta EU-medborgare. Syftet med den fria rörligheten har aldrig varit att människor och utan möjlighet till egen försörjning ska kunna uppehålla sig i andra EU-länder. Det behövs därför en översyn av hur reglerna om uppehållsrätten och den fria rörligheten tillämpas i kopplat till EU-medborgare som kommer till för att tigga. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 6 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20 samt 2019/20:1550 av (MP), 2019/20:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 16, 2019/20:3066 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3204 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Kravet på registrering av EU-medborgare som kommer till bör återinföras för att komma till rätta med missbruk av den fria rörligheten. Detta möjliggör för polisen att kontrollera vistelsetid i och utvisa de personer som missbrukar den fria rörligheten. En majoritet av de missbruk som uppdagas kan härledas till vissa enskilda medlemsstater. EU bör därför sätta press på dessa stater så att de följer sina åtaganden inom ramen för den fria rörligheten. Utöver detta bör också kunna vidta åtgärder som t.ex. att häva den fria rörligheten mot dessa stater. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5 samt 2019/20:1550 av (MP), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 16, 2019/20:3066 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20 samt 2019/20:3204 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att värna den fria rörligheten inom EU. De EU-medborgare som tillfälligt vistas i lever dock oftast under svåra förhållanden. För att den fria rörligheten ska fungera är det viktigt att det ramverk som finns efterföljs och att varje land ser till att dess medborgare får ett rimligt socialt skydd. Därför bör bl.a. nationella riktlinjer fastställas för utsatta EU-medborgare i , sanktioner införas mot EU-länder som kränker sina medborgares eller minoriteters rättigheter och ett sändebud utses med initiativrätt och ansvar för frågan om romers situation i och . Registrering i syfte att säkerställa att man inte olovligt vistas i mer än bör också införas. Fri rörlighet för EU-medborgare, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2019/20:1550 av (MP), 2019/20:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 5, 2019/20:3066 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20 samt 2019/20:3204 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Den fria rörligheten inom EU måste gälla fullt ut även för samkönade par. har i en dom slagit fast att termen maka eller make inkluderar samkönade par och att den fria rörligheten inom EU gäller alla medföljande makar. Det är viktigt att arbetar i EU för att denna banbrytande dom ska få fullt genomslag. Utvisning av EU-medborgare, punkt 7 (M, SD) av (M), (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2019/20:2840 av Boriana (M) yrkande 4. Den fria rörligheten inom EU bör värnas. Avsikten med den fria rörligheten enligt det s.k. rörlighetsdirektivet är dock inte att underlätta för EU-medborgare att begå brott i . Regeringen bör därför se över och skärpa reglerna för utvisning av EU-medborgare. I översynen bör ingå en kartläggning och analys av praxis i övriga EU-länder. Asylprocessen, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 14 samt 2019/20:899 av och (båda M), 2019/20:1358 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2841 av Boriana (M), 2019/20:2946 av (M), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8, 11 och 13 samt 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Frågor som rör identitet hänger samman med ett lands säkerhet, allmän ordning och asylsystemets trovärdighet. Dessa frågor är därför av stor vikt. Det är den som söker asyl i som ska göra sin identitet, sin ålder och sitt skyddsbehov sannolikt. Det är viktigt att denna princip upprätthålls. Det ska finnas skyldigheter för den som söker asyl som är tydligt angivna i lag, bl.a. att utan dröjsmål ansöka om asyl och att lämna identitetshandlingar. Det kan också handla om en skyldighet att komma vid kallelse, meddela adressändring, medverka till att identiteten utreds, medverka till DNA-prov för att fastställa familjerelationer samt vid behov medverka i en medicinsk åldersbedömning. Om skyldigheterna inte fullgörs ska det medföra konsekvenser. Det kan röra sig om exempelvis nedsättning av ersättning, visitation, beslag, husrannsakan eller förvar. Om den sökande inte medverkar till utredningen ska en asylansökan ytterst kunna avslås. Asylsökandes pass och andra identitetshandlingar ska kunna tas i beslag i större utsträckning än för att säkerställa att de som har nekats uppehållstillstånd lämnar landet. Asylprocessen, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2841 av Boriana (M), 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8, 11 och 13 samt 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:899 av och (båda M), 2019/20:1358 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2946 av (M), 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 14. Lagstiftningens utformning tillsammans med otillräckliga resurser har lett till arbetsmiljöproblem och hög omsättning av handläggare hos , vilket i sin tur har lett till långa handläggningstider och att olika enheter har olika praxis. Regeringen bör ta initiativ till en tydligare struktur och likvärdiga beslutsprocesser och för att köbildning i ett ärendeslag inte ska drabba hela verksamheten. Det krävs även en bättre uppföljning och kontroll av beslut. Vidare behöver en genomlysning av göras och åtgärder vidtas för att effektiviteten ska öka. En ökad prioritering av säkerhetsarbetet kring asylsökande behövs, vilket visats av de senaste årens terroristbrott. bör prioritera att utreda om asylsökande innebär säkerhetshot samt vid behov genomföra utbildningar för personalen. Det behövs även en ökad upptagning och större användning av biometriska data för att identifiera asylsökande som rört sig illegalt i . Mer än fingeravtryck bör samlas in, och för familjer bör DNA-test för fastställande av släktskap vara obligatoriskt. Om en asylsökande döms för ett brott med fängelse i straffskalan bör ansökan kunna avslås eftersom det indikerar att personen inte är lämplig att vistas i landet. Möjligheten att avslå en asylansökan för den som begår brott bör därför ses över. tillåter att medlemsstater avbryter handläggning av asylärenden om den asylsökande exempelvis har försvunnit, avvikit eller vägrar att samarbeta i ärendet. Detta är rimligt och ger större möjligheter att motverka bruket att söka asyl för att sedan gå under jorden. Svensk lag reglerar dock inte dessa situationer, varför frågan bör utredas för att ny lagstiftning ska komma på plats. är enligt lag skyldigt att fråga asylsökande om de föredrar en manlig eller kvinnlig utredare och tolk samt att tillgodose valet. Det gör det möjligt för sökande från en patriarkal struktur att få bekräftelse genom att det svenska samhället anpassar sig. Valmöjligheten kan i vissa fall vara motiverad men skickar fel signaler om svensk jämställdhet och regeringen bör ta initiativ för att ändra lagstiftningen. Asylprocessen, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:899 av och (båda M), 2019/20:1358 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2841 av Boriana (M), 2019/20:2946 av (M), 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8, 11 och 13, 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 14. Det är viktigt med korrekta beslutsunderlag i asylprocessen, och drivkrafterna bör stärkas för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs. För att beslutsunderlaget ska bli komplett ska information om anhöriga lämnas i samband med asylansökan. Sökanden ska informeras om att inkorrekt information eller undanhållande av information påverkar trovärdigheten och möjligheten att få uppehållstillstånd. Vissa typer av skyddsskäl, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2019/20:1268 av (S), 2019/20:1978 av (L) yrkande 1, 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:3303 av m.fl. (MP) yrkande 5. ska förföljelse på grund av tro, kön, könsidentitet eller sexuell läggning ge flyktingstatus.