bet · H701MJU17 · 2020-05-29 00:00:00 — Kommissionen överväger att se över Århusförordningen för att förenkla icke-statliga organisationers och invånares möjlighet att ifrågasätta lagligheten i beslut som påverkar miljön. Europeiska rådets, och regeringens behandling av meddelandet ställde sig vid sitt möte den 11–bakom målet att i enlighet med uppnå ett klimatneutralt EU samt avsåg att återkomma till frågan . I samband med detta noterade också kommissionens meddelande om den europeiska gröna given samt uppmanade rådet att fortsätta arbetet för att uppnå ett klimatneutralt EU. pekade i sina slutsatser på de möjligheter som omställningen till klimatneutralitet kommer att medföra, men också på utmaningar i form av investeringar och en rättvis omställning. antog en resolution om den gröna given. I denna välkomnas initiativet och ambitionen att utarbeta en plan för hållbara investeringar för att bidra till att överbrygga investeringsgapet, finansiera omställningen till en koldioxidneutral ekonomi och säkerställa en rättvis omställning i alla EU:s regioner. vill att den kommande europeiska klimatlagen ska innehålla högre ambitionsnivåer när det gäller EU:s utsläppsminskningsmål (2030 jämfört med , i stället för föreslagna ”minst minus , med sikte på minus ”). För att förhindra koldioxidläckage på grund av olikheter när det gäller klimatambitionerna runt om i världen vill att det inrättas en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som är förenlig med . understryker att man kommer att verka för att alla kommande lagförslag ska kunna leva upp till målen i den europeiska gröna given. Högre mål för energieffektivitet och förnybar energi, inklusive bindande mål för varje EU-land när det gäller det senare, och en revidering av annan EU-lagstiftning inom områdena klimat och energi behövs också , enligt resolutionen. Regeringens behandling av kommissionens meddelande lämnade regeringen en faktapromemoria (2019/20:FPM13) om kommissionens meddelande till . Av promemorian framgår sammanfattningsvis att regeringen välkomnar meddelandet om en europeisk grön giv för Europeiska unionen och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. Enligt regeringen innebär klimatomställningen en möjlighet att stärka EU:s konkurrenskraft och välfärd. En klimatlag på EU-nivå bör enligt regeringen lägga fast ett långsiktigt utsläppsmål om nettonollutsläpp till samt vägledande principer för att nå detta mål. Förslagen bör grunda sig på ett tydligt europeiskt mervärde och samhällsekonomisk effektivitet. Inom vissa rådskonstellationer har kommissionen presenterat relevanta delar av meddelandet för en initial diskussion. Detta har i förekommande fall föregåtts av regeringens samråd med samt information och överläggningar i berörda fackutskott. De olika lagstiftningsförslag och initiativ som aviseras i meddelandet om den gröna given kommer enligt kommissionen att presenteras i den ordning och enligt den tidsplan som framgår av bilagan till meddelandet. Regeringen avser att, genom ansvariga departement, ta fram faktapromemorior och återkomma till och de ansvariga fackutskotten i takt med att de förslag och initiativ som aviserats i meddelandet presenteras. Den parlamentariska behandlingen i andra medlemsstater Bundesrat (tyska förbundsrådet) antog inom ramen för den politiska dialogen om kommissionens meddelande ett yttrande. Av yttrandet framgår bl.a. att Bundesrat stöder ambitiösa mål för klimatskydd och betonar vikten av att skapa incitament för klimatskydd. Bundesrat anför vidare att miljöskydd och klimatskydd innebär nya möjligheter att modernisera den europeiska ekonomin. Bundesrat betonar att medborgarnas stöd är avgörande för övergången till en hållbar ekonomi och påpekar också den grundläggande vikten av samordnade åtgärder från alla medlemsstater för att uppnå största möjliga effektivitet av åtgärder mot klimatförändringar. I detta sammanhang välkomnar Bundesrat åtgärder för att effektivt bekämpa skatteundandragande och skattebedrägeri i EU. Bundesrat anför vidare att omvandlingen till en klimatneutral ekonomi kräver enorma investeringar och avgörande åtaganden från den offentliga och privata sektorn. De ekonomiska resurser som behövs för den gröna given måste enligt Bundesrat delvis komma från den privata sektorn, och för att uppmuntra privata aktörer att delta måste rätt ramverk och incitament för affärsmodeller fastställas. Bundesrat anför att många av åtgärderna kommer att vidtas på regional och lokal nivå och att ett nära samarbete och samordning med de europeiska regionerna därför är avgörande för att den gröna given ska lyckas. Ett motsvarande yttrande antogs av den nederländska senatens ständiga kommitté för ekonomiska frågor och klimat/ jordbruk, natur och livsmedelskvalitet. Av yttrandet framgår att ett par av partierna, Forum voor Democratie (Forum för demokrati) och Partij voor de Dieren (Djurens rätt), har framfört ett flertal synpunkter på meddelandet och att dessa partier har ställt ett stort antal frågor till kommissionen som kommittén ser fram emot att få svar på. Frågorna rör bl.a. offentligt stöd, demokrati och suveränitet, natur, ekologi och jordbruk, elektricitet, klimat och energi, klimat kontra ekonomisk tillväxt samt målet med den gröna given. yttrade sig även det tjeckiska parlamentets senat över kommissionens meddelande. Av yttrandets sammanfattning framgår bl.a. att senaten stödjer ambitionen om att uppnå klimatneutralitet i EU till 2050. Det framgår vidare att senaten motsätter sig en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på energiskatteområdet. Senaten framhåller också att det är viktigt att alla lagstiftningsförslag inom ramen för den gröna given åtföljs av en detaljerad konsekvensbedömning för såväl EU som, om möjligt, för enskilda medlemsstater. Senaten påpekar också att det kommer att krävas betydande privata och offentliga investeringar för att uppnå klimatneutralitet i EU till 2050. Senaten betonar också att övergången till klimatneutralitet måste vara rättvis. Senaten framhåller också att medlemsstaterna ska ha möjlighet att välja sin egen väg till klimatneutralitet och påminner om medlemsstaternas rätt att bestämma sin energimix. Vidare anser senaten att det är mycket viktigt att EU lägger stor vikt vid s.k. grön diplomati vid förhandlingar om handelsavtal med tredje länder. Vidare yttrade sig det tjeckiska parlamentets deputeradekammare inom ramen för den politiska dialogen till kommissionen . Av det följebrev på engelska som skickats tillsammans med yttrandet framgår bl.a. att övergången till en lågutsläppsekonomi inte får ha en långvarig negativ inverkan på medlemsstaternas ekonomier, på deras industriers konkurrens-kraft eller på det sociala området samt att medlemsstaternas säkerhet inte får äventyras. Kommissionen uppmanas också att se över det ambitiösa EU-målet för att uppnå koldioxidneutraliteten och sättet att nå det. Enligt IPEX (the platform for EU interparliamentary exchange) har även parlamenten i , , , , och inlett förfaranden med anledning av kommissionens meddelande men de har fram till inte lämnat några yttranden. På ett övergripande plan välkomnar miljö- och jordbruksutskottet kommissionens meddelande om en europeisk grön giv för Europeiska unionen och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. Det är dock angeläget att den höga ambitionen omsätts i konkret politik och lagstiftning. Förslagen behöver enligt utskottets mening åtföljas av gedigna konsekvensanalyser för EU. Utskottet välkomnar särskilt förslag med tydligt europeiskt mervärde och där den europeiska plattformen kan användas för att lösa gränsöverskridande miljö- och energiproblem. När det behövs reglering på EU-nivå är det viktigt att ta hänsyn till att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Omställningen till ett klimatneutralt och hållbart måste enligt utskottets mening påskyndas, omfatta alla sektorer samt genomföras på ett samhällsekonomiskt effektivt och inkluderande sätt inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utskottet välkomnar att den gröna given ska bidra till en konkurrenskraftig ekonomi som också skyddar, bevarar och förbättrar EU:s naturkapital och biodiversitet samt allmänhetens hälsa och välbefinnande. Utskottet stöder ansatsen att EU-budgeten ska bidra till en klimatomställning i hela EU. Utgiftsdrivande åtgärder, som exempelvis fonden för en rättvis omställning () behöver finansieras genom omprioriteringar i den fleråriga budgetramen. Utskottet stödjer kommissionens ambition att integrera hållbarhet i all EU-politik för att nå klimat- och miljömålen. Som en konsekvens av skärpta mål för miljö och klimat behöver EU:s sektors- och genomförandelagstiftning, processer och regelverk ses över så att dessa bidrar till, och inte motverkar, att miljö- och klimatmålen nås. För ett effektivt genomförande av förslag relaterade till den gröna given bör insatser, när så är lämpligt, integreras i redan befintliga EU-verktyg och EU-processer. är det enligt utskottets uppfattning viktigt att varje politikområde hanteras inom den mest lämpliga ramen för EU-samarbetet, baserad på den fördragsfästa kompetensfördelningen och med hänsyn till proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. När det gäller planeringsterminen anser utskottet att den även fortsättningsvis bör fokusera på sina kärnfrågor som rör att säkerställa sunda offentliga finanser, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser, främja hållbar ekonomisk tillväxt, välfungerande arbetsmarknader och social inkludering. Kvinnors och mäns klimatpåverkan skiljer sig åt, och även hur de i sin tur påverkas av klimatförändringarna. Därför anser utskottet att EU:s gröna giv måste genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv i såväl analys- som genomförande- och uppföljningsfasen. Det pågående utbrottet av covid-19 har inte bara påverkat människors hälsa utan har också skapat en ekonomisk kris såväl i hela EU som globalt. Utskottet anser att den gröna given behöver vara utgångspunkten i EU:s återhämtningsarbete. Utöver den pågående pandemin har också klimatförändringar stor påverkan på livsmedelssystemets förmåga till produktion och distribution. Det är enligt utskottets mening därför mycket viktigt att återhämtningsarbetet bidrar till att minska sårbarheten i jordbruks- och livsmedelssystemen. Av finansutskottets yttrande (bilaga 4) framgår att utskottet stödjer arbetet inom den europeiska planeringsterminen, som utgör en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken inom EU. framhåller vikten av att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik med nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer, och den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för medlemsländerna att föra en ansvarsfull finanspolitik. anför vidare att rådet och kommissionen när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut ska respektera de nationella parlamentens roll. anser liksom regeringen att planeringsterminen ska fortsätta att fokusera på sina fördragsfästa uppgifter. anför att det kan stödja kommissionens ambition att integrera hållbarhet i terminen. Miljö- och jordbruksutskottet delar finansutskottets bedömningar. Utöver det som anförts utvecklar miljö- och jordbruksutskottet i det följande närmare sin uppfattning i vissa av de frågor som berörs i kommissionens meddelande. Skärpning av EU:s klimatmål Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar det förslag om en europeisk klimatlag som kommissionen – som aviserats i meddelandet om den gröna given – presenterade . Syftet med den föreslagna klimatlagen är att skapa ett långsiktigt och övergripande ramverk för omställningen till ett klimatneutralt EU och för att stärka klimatanpassningsförmågan. Utskottet anser att den europeiska klimatlagen bör lägga fast det långsiktiga utsläppsmålet om nettonollutsläpp till samt vägledande principer för att nå detta mål. EU:s mål för minskningar av växthusgasutsläpp till 2030 bör skärpas till minst minus jämfört med och vara i linje med 1,5-gradersmål. Detta skärpta mål bör enligt utskottets uppfattning skrivas in i den europeiska klimatlagen och bör göra det möjligt för EU att höja sitt åtagande under . avser kommissionen att lägga fram en plan för att höja EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till minst minus , med sikte på minus . Kommissionen bör även inkludera ett utsläppsminskningsmål samt återkommande kontrollstationer för att granska att befintliga styrmedel är tillräckligt effektiva för att minska utsläppen i EU. Utskottet anser vidare att målet om nettonollutsläpp till bör gälla såväl för EU som helhet som för varje enskild medlemsstat på nationell nivå. Medlemsstaternas ansvar för att nå målen fordrar, utöver gemensamma insatser, att nationella åtgärder vidtas i samtliga medlemsstater. Medlemsstater som går längre än målsättningarna ska enligt utskottets mening inte tvingas kompensera för sådana medlemsstater som inte lever upp till de uppsatta målen. Lagstiftningen i klimatramverket till 2030 behöver ses över och skärpas, framför allt inom EU:s utsläppshandelssystem och förordningen om ansvarsfördelning för utsläpp av växthusgaser. Utskottet välkomnar därför att kommissionen enligt förslaget senast ska genomföra en sådan översyn och föreslå nödvändiga lagändringar. Översynen ska enligt utskottet enbart kunna leda till att klimatambitionerna skärps, men utskottet vill framhålla att regelverket inte får hindra en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilfria material från jord- och skogsbruket. Utskottet välkomnar en genomgripande analys från kommissionen om hur en gränsjusteringsmekanism för koldioxid skulle kunna utformas så att den praktiskt fungerar som en klimatåtgärd och ett effektivt verktyg för att motverka koldioxidläckage. Utskottet vill dock betona vikten av att en gränsjusteringsmekanism med syftet att säkerställa att importpriser återspeglar produkters koldioxidinnehåll inte utvecklas till en konventionell importtull. Enligt utskottet är det därför angeläget att effekterna på handel och konkurrenskraft, inklusive förenligheten med , analyseras noga i arbetet med utformningen av denna mekanism. Utskottet välkomnar att en strategi för klimatanpassning tas fram i syfte att ge ett europeiskt mervärde och samordningsvinster. Ett stärkt EU-arbete bidrar också till den mål för klimatanpassning om att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringarna genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. Det är enligt utskottet viktigt att beakta klimatanpassningsarbetets nationella karaktär och behov eftersom konsekvenserna av ett förändrat klimat varierar beroende av nationella, regionala och lokala förutsättningar. Utskottet stödjer inte förslaget om en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet på skatteområdet. Det är viktigt att respektera medlemsstaternas befogenheter på skatteområdet, liksom de nationella parlamentens roll vid beslut om skattefrågor. Enhälligheten säkrar regeringens och inflytande och befogenhet över skattefrågorna. anför i sitt yttrande (bilaga 5) att utskottet delar kommissionens bedömning att det är nödvändigt att ställa om politiken och att det därför är viktigt att även beskattningen är förenlig med miljö- och klimatmålen. Ekonomiska styrmedel bör enligt skatteutskottet användas för att nå klimatmålen. är positivt till kommissionens översyn av energiskattedirektivet och andra relevanta delar av som bl.a. kan möjliggöra en kostnadseffektiv styrning mot minskade utsläpp av växthusgaser. stödjer dock inte kommissionens förslag om en övergång till beslutsfattande med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet på skatteområdet. anser att förslaget om en ändrad beslutsprocess för skattepolitiken leder till en urholkning av medlemsstaternas skattesuveränitet. Medlemsstaternas möjligheter att införa och behålla egna nationella skatteregler är en mycket viktig princip som skatteutskottet anser måste värnas. Det är enligt skatteutskottet viktigt att respektera medlemsstaternas befogenheter på skatteområdet liksom de nationella parlamentens roll vid beslut om skattefrågor. framhåller vidare att kravet på enhällighet säkrar såväl regeringens som inflytande på och befogenheter över skattefrågorna. Miljö- och jordbruksutskottet delar skatteutskottets bedömningar. och trygg energiförsörjning till rimligt pris Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar en översyn av förnybart- och energieffektiviseringsdirektiven med hänsyn till en ökad ambition, liksom initiativ som siktar på att ta sig an långsiktiga utmaningar på energiområdet. konstaterar i sitt yttrande (bilaga 2) att har en ökad ambition att hitta lösningar på långsiktiga utmaningar inom miljö- och energiområdena. I meddelandet anges att det eventuellt kan bli aktuellt med en översyn av vissa av de rättsakter som formar EU:s energipolitik, vilket näringsutskottet välkomnar. understryker dock i detta sammanhang vikten av att de enskilda medlemsstaterna även i fortsättningen får bestämma villkoren för utnyttjandet av sina energikällor, göra sina egna val mellan olika energikällor och råda över den egna energiförsörjningens allmänna struktur. EU behöver enligt näringsutskottets uppfattning en energipolitik som driver utvecklingen mot ett mer klimatsmart samhälle. En del i en sådan politik bör enligt näringsutskottet vara att kostnaden för utsläpp från fossila bränslen bör öka och utgöra incitament för t.ex. energieffektivisering och omställning av värmesektorn. bör enligt näringsutskottet även ta fram lösningar för att EU helt ska kunna fasa ut fossila bränslen, vilket bör innefatta att subventionerna till fossila energislag tas bort. En utfasning av t.ex. fossil gas och olja skulle bidra till en ökad försörjningstrygghet genom diversifiering av energitillförseln. Under den kommande lagstiftningscykeln är det enligt näringsutskottets uppfattning även nödvändigt med förslag om högre bindande mål för förnybar energi som innebär att samtliga medlemsstater tar ett ansvar för att minska sin klimatpåverkan. understryker också att medlemsstaternas kollektiva ansvar för att nå målsättningarna innebär att samtliga medlemsstater ska utforma nationell politik för att nå målen. Enskilda medlemsstater ska kunna gå längre än nuvarande ambitioner, vilket dock inte ska kunna kompensera för att andra medlemsstater inte vidtar några eller tillräckliga åtgärder. Det långsiktiga arbetet med riktade insatser för t.ex. integrering och utveckling av elmarknaden bör enligt näringsutskottet också fortsätta och utvecklas. Säkra elleveranser är något som behövs för att bl.a. främja elfordon inom transportsektorn och underlätta överflyttning av transporter till järnväg. understryker också vikten av att de kommande förslagen inom ramen för den gröna given är kostnadseffektiva, och påminner om att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Miljö- och jordbruksutskottet delar näringsutskottets bedömningar. Industrin ska verka för en ren och cirkulär ekonomi Miljö- och jordbruksutskottet anser att EU:s industripolitik måste bidra till omställningen till ett klimatneutralt samhälle och tillvarata de möjligheter som en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi, strukturomvandling, digitalisering samt den ökade betydelsen av tjänstefiering och regionala värdekedjor medför. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet det meddelande om en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin som kommissionen, i enlighet med vad som aviserats i meddelandet om den gröna given, presenterade . Utskottet ställer sig positivt till det helhetsgrepp som kommissionen har tagit i frågan och att omställningen till en cirkulär ekonomi ses som en del i att säkerställa EU:s långsiktiga konkurrenskraft. Det är enligt utskottet också glädjande att revideringen av industriutsläppsdirektivet tas upp som en del i att möjliggöra en ökad cirkularitet inom industrin och att cirkulär ekonomi ska integreras i dokumenten gällande bästa tillgängliga teknik. Det är enligt utskottet även viktigt att industriutsläppsdirektivet bidrar till giftfria kretslopp. Utskottet efterfrågar i detta sammanhang också att ekodesignkrav utökas till fler produktgrupper liksom att kraven inte enbart tar hänsyn till energianvändningen i användarfasen. Produktens hela livscykel bör beaktas och det bör i större utsträckning ställas krav på teknisk livslängd, återvinning, reparerbarhet, vattenanvändning, utsläpp till miljön, informationskrav kring farliga ämnen och liknande. Ändamålsenliga krav på återvunnet material i produkter driver en marknadsefterfrågan och det kan enligt utskottet vara ett incitament för att öka insamling, sortering och återvinning av avfall. Utskottet ser därför positivt på att kommissionen vill öka andelen återvunnet material i produkter. Utskottet vill dock särskilt framhålla att det är viktigt med kunskap om innehållet i det återvunna materialet och att det är av hög kvalitet och bidrar till giftfria kretslopp. Det är enligt utskottets mening också viktigt att det utvecklas robusta metoder, tekniska eller administrativa, för att på ett rättssäkert sätt kunna verifiera innehåll av återvunnet material i produkter. När det gäller utarbetandet av legala krav på användning av återvunnet material i produkter vill utskottet framhålla att det är viktigt att eftersträva lika villkor för tillverkning inom EU och import av produkter. Utskottet ser också positivt på att kommissionen, i såväl detta som andra sammanhang, vill driva på arbetet för produktinformation till konsumenter och välkomnar att kommissionen vill mobilisera potentialen för digitalisering av produktinformation. När det gäller de utpekade värdekedjorna för förpackningar, plast och textilier anser utskottet att det är positivt att handlingsplanen innehåller åtgärder för att uppdatera väsentliga krav för förpackningar och att det aviseras åtgärder mot överpaketering. Utskottet anser vidare att det är bra med krav på innehållet i återvunnen plast eftersom detta kan bidra till att skapa en fungerande marknad med efterfrågan på giftfria återvunna plastråvaror. Utskottet ställer sig också mycket positivt till att kommissionen avser att besluta om begränsningar av mikroplast, och utskottet välkomnar också att en EU-strategi för textilier aviseras. Utskottet ställer sig positivt till den aviserad översynen av EU:s åtgärder mot föroreningar från stora industrianläggningar. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att det måste finnas en samstämmighet mellan handlingsplanen för cirkulär ekonomi, industristrategin och industriutsläppsdirektivet. När det gäller industristrategin anser utskottet att den bör syfta till att skapa säkerhet och långsiktighet för att mobilisera investeringar och den bör också främja innovationer. Industristrategin bör även skapa incitament för att ställa om verksamheter för att minska utsläppen samt belöna de verksamheter som redan har genomfört strukturomvandlingar. När det gäller EU:s industripolitik anför näringsutskottet i sitt yttrande (bilaga 2) att det är utskottets uppfattning att politiken bör utformas så att den förbättrar industrins konkurrenskraft som den bidrar till omställningen till ett klimatneutralt samhälle. En sådan politik måste enligt näringsutskottet tillvarata de möjligheter som en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi, strukturomvandling, digitalisering samt den ökade betydelsen av tjänstefiering och regionala värdekedjor medför. Ett tydligt exempel på hur basindustrin kan ställa om är enligt näringsutskottet det svenska samarbetsprojektet som syftar till att drastiskt minska stålindustrins utsläpp av koldioxid.