bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Regeringen anför i propositionen att längre och tyngre lastbilar på vägar där transporter på järnväg eller sjöfart inte är realistiska innebär en effektivisering av basindustrins lastbilstransporter. När varje lastbil kan få med sig en större mängd gods kan utsläppen per tonkilometer minska. Längre och tyngre lastbilar är därför en viktig åtgärd för exempelvis timmertransporter för skogsindustrin och tunga fjärrtransporter där transport med tåg och sjöfart inte är realistiska alternativ. Av propositionen framgår vidare att , efter förslag från regeringen, har fattat beslut om att införa en ny bärighetsklass i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner (prop. 2016/17:112, bet. 2016/17:TU14, rskr. 2016/17:238). På vägar som tillhör denna bärighetsklass, BK4, tillåts lastbilskombinationer med en totalvikt upp till . De första statliga BK4-vägarna öppnades av 2018. Regeringen anför i propositionen att BK4-vägnätet väntas uppgå till totalt mer än 20 000 kilometer väg, vilket motsvarar en femtedel av det statliga vägnätet. Enligt regeringen gör bärighetssatsanslaget i den nationella planen det möjligt att öppna 70–av de viktigaste statliga vägarna för BK4 . Av propositionen framgår vidare att redovisade ett regeringsuppdrag om att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (dnr. I2019/01058/TM). Redovisningen har remitterats. Av propositionen framgår att regeringen beslutade om ett mål för ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik i . Målet innebär att andelen persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025 och att målet är att fördubbla andelen. Trafikanalys har på regeringens uppdrag föreslagit fyra indikativa målnivåer för kommuner med olika förutsättningarna. De indikativa målen motsvarar mål för genomsnittet för kommunerna i respektive grupp, och ska tillsammans motsvara en ökning enigt målet. För storstad är t.ex. den indikativa målnivån . För att målet ska nås bör enligt regeringen städerna utvecklas mot hållbara stadsstrukturer med en effektiv markanvändning där dessa transportsätt främjas. För att underlätta för resenärer att välja kollektivtrafik bör enligt regeringen ett nationellt biljettsystem införas för all kollektivtrafik i hela . Regeringen anför i propositionen att det bör bli enklare att kombinera kollektivtrafikresor inom och mellan regioner och med olika trafikslag och transportsätt. Det behöver vara enkelt att söka och köpa biljetter. Regeringen har därför beslutat att en särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Regeringen framhåller vidare att kommuner och regioner genom stadsmiljöavtalen kan få statlig medfinansiering till infrastruktur för bl.a. kollektivtrafik. Regeringen anför att den avser att utveckla och effektivisera stadsmiljöavtalen i syfte att ytterligare främja alternativ till bilen. Avtalen behöver enligt regeringen utvecklas och effektiviseras Regeringen bedömer att snabba, punktliga tåg med hög tillförlitlighet är en förutsättning för att flytta över resor och transporter till järnväg och därmed öka transporteffektiviteten. Punktligheten för svensk järnväg bör öka. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att säkra ökad punktlighet. Regeringen har även i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 utökat medlen för underhåll av järnvägen jämfört med föregående plan. Planen innehåller även stora satsningar på att utveckla järnvägssystemet och öka kapaciteten. Regeringen anför vidare att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banornas sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. Den breda finansieringsdiskussionen mellan sju riksdagspartier ska återupptas och utgöra utgångspunkten för det fortsatta arbetet med projektet. Regeringen anser även att det behöver bli enklare att resa klimatsmart med tåg ut i . Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upphandla nattågstrafik med dagliga avgångar till flera europeiska städer. Regeringen anför vidare att järnvägen har en given plats för långväga, tunga och skrymmande godstransporter. Med satsningar på järnvägsunderhåll, kombiterminaler, intermodala transportlösningar och trafikslagsövergripande logistik förbättras förutsättningarna för överflyttning av gods till järnväg. För att öka transportarbetet på järnväg gör regeringen också satsningar för att göra det möjligt att köra längre och tyngre godståg. För att nå etappmålet för inrikestransporter behöver enligt regeringens bedömning en större andel av godset transporteras på järnväg. Regeringen anför att en förutsättning för detta är att det är företagsekonomiskt lönsamt. Befintliga styrmedel som ökar andelen hållbara förnybara drivmedel och skyndar på elektrifieringen behöver kompletteras med åtgärder som leder till en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. Regeringen anför att den har initierat en rad åtgärder som syftar till att öka effektiviteten i godstransportsystemet, bl.a. genom att göra det möjligt att samordna godstransporter så att fyllnadsgraden kan öka och tomtransporterna minska, verka för möjligheter att använda och tyngre fordon, främja intermodala transportlösningar samt stärka järnvägens och sjöfartens konkurrenskraft så att transporter kan flyttas över från väg till järnväg och sjöfart. Som framgått ovan har regeringen beslutat om ett ökat mål för bl.a. andelen cykeltrafik i . Regeringen beslutade därutöver En nationell strategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. Strategin ska stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar och fungera som en plattform för fortsatt arbete. Regeringen har beslutat om flera regeländringar som syftar till att förbättra förutsättningarna för cyklister. Särskilda medel har avsatts för bl.a. utredningar och bidrag. Regeringen anför i propositionen att andelen som reser med cykel ska öka, skatteregler ska underlätta för cykelpendling och arbetet med att genomföra strategin fortsätter. Regeringen kommer att följa upp och utvärdera de insatser som redan har genomförts. Infrastrukturen för cykling kommer enligt regeringen att förbättras. Inom ramen för den nationella planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 genomförs trimningsåtgärder för cykling, statlig medfinansiering av cykelåtgärder genom stadsmiljöavtal och storstadsavtal samt åtgärder för cykling i samband med om- och nybyggnation av infrastruktur. Genom stadsmiljöavtalen, för vilka en miljard har avsatts –2029 kan kommuner söka finansiering för åtgärder som förbättrar infrastrukturen för cykel. Enligt regeringens bedömning ska stimulanser och ekonomiska styrmedel användas för att nå klimatmålen och miljöskatternas andel av skatteinkomsterna öka. Regeringen anför att den avser att genomföra en omfattande skattereform som bl.a. kommer att bidra till att klimat- och miljömålen nås. Förmånsvärdet för bilar bör enligt regeringens bedömning utöver styrning mot mer miljöanpassade bilar spegla principen om neutral beskattning mellan förmån och kontant lön. Beräkningen av förmånsvärdet för bil syftar enligt regeringen till att bilförmån och kontantlön ska beskattas lika. Regeringen framhåller i propositionen att reglerna för förmånsbilar enligt är utformade på ett sätt som stimulerar innehav av bil och ökat bilkörande för privat bruk. Tillgång till avgiftsfri arbetsplatsparkering kan enligt regeringens bedömning i propositionen bidra till ökad bilpendling och därmed ökade utsläpp. Skärpt efterlevnad av förmånsbeskattningen av subventionerad arbetsplatsparkering har bl.a. efterlysts av de samverkande myndigheterna i regeringsuppdraget om omställning till en fossilfri transportsektor. Regeringen anför att bör bedöma omfattningen av felaktigheter när det gäller redovisningen av förmåner av parkering vid arbetsplatser. Av propositionen framgår vidare att trängselskatt är en statlig tids- och platsrelaterad skatt som syftar till att förbättra framkomligheten, förbättra miljön och bidra till att finansiera infrastruktursatsningar. Trängselskatt tas ut med stöd av lagen (2004:629) om trängselskatt. Lagen gäller i hela . Närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i särskilda bilagor till lagen. Regeringen anför i propositionen att flygets stora klimatpåverkan bör minska. Regeringen avser därför att verka på en global nivå för att ändra de till Chicagokonventionen anknutna policyer som anger att flygbränsle inte ska beskattas. På EU-nivå avser regeringen att verka för att energiskattedirektivet ändras så att flygbränslebeskattning inom EU blir tillåten. Regeringen anför vidare att den avser att vidta ytterligare nationella åtgärder för att minska flygets klimatpåverkan. Regeringen har t.ex. gett Transportstyrelsen i uppdrag att lämna förslag om miljöstyrande start- och landningsavgifter. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 37 anförs att inrikesflyget bör ingå i etappmålet till 2030 för transportsektorn. Motionärerna välkomnar att regeringen avser att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram etappmål för att minska utsläppen inom flyget. Även om flyget ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter ser motionärerna inga skäl till att inrikesflyget även i fortsättningen ska undantas från att ingå i klimatmålet för transportsektorn. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2019/20:3480 att regeringen bör återkomma med nödvändiga åtgärder så att transportinfrastrukturplaneringen utformas så att klimatmålen är målstyrande och att tillgängligheten utvecklas inom ramen för dessa samt i linje med andra transportpolitiska hänsynsmål (yrkande 42). Enligt motionärerna bör regeringen genomföra en omprövning av projekt inom nuvarande investeringsplaner för transportsystemet med utgångspunkten att klimatmålet för transportsektorn ska nås (yrkande 43). Motionärerna anför vidare att regeringen bör förtydliga för hur myndigheten ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen (yrkande 44). I motionen anförs även att regeringen bör återkomma med förslag på hur statlig medfinansiering kan stärkas för att fyrstegsprincipens tillämpning ska förbättras genom att fler steg 1- och steg 2-åtgärder genomförs i infrastrukturplaneringen. Motionärerna anför att det av klimathandlingsplanen framgår att regeringen i större utsträckning ska prioritera kostnadseffektiva åtgärder som stärker steg 1- och steg 2-åtgärder men att det saknas konkreta förslag som ska genomföras (yrkande 45). I motionen anförs därutöver att regeringen bör förtydliga för vad som konkret menas med att tänkbara åtgärder ska prövas med ett trafikslagsövergripande anslag. Motionärerna hänvisar till en granskning från som visar att beskriver bristerna utifrån en specifik väg eller järnväg vilket försvårar en helhetssyn (yrkande 46). Enligt motionärerna bör regeringen även återkomma med förslag på hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur. Nuvarande planeringssystem bygger i hög grad på brister som kan identifieras från en lokal nivå, vilket enligt pekar på att det ofta kan vara svårt att hitta kostnadseffektiva lösningar. Detta riskerar att försvåra en planering som stärker möjligheterna att uppnå antagna nationella klimatmål (yrkande 47). I motionen anförs vidare att regeringen bör återkomma med förslag på stärkt regelverk och processer för samhällsplanering som minskar bilberoendet. En integrerad transportplanering skulle bl.a. skapa bättre förutsättningar att begränsa tillväxten i transportefterfrågan och bryta bilberoendet i tätorterna. I klimathandlingsplanen presenterar regeringen inga nya åtgärder för denna inriktning (yrkande 48). Enligt motionärerna bör det i införas begränsande bestämmelser om detaljhandelsanläggningar i externa lägen. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är det inte hållbart att etablera verksamheter som bygger på bilen som transportmedel. Externa affärscentrum medför att fler stimuleras att använda bilen och att resorna blir allt längre, vilket medför ökad miljöbelastning (yrkande 50). I motionen anförs även att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar minskat behov av att äga egen bil samt ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel (yrkande 53). Enligt kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) bör förutsättningarna för att stärka hårt trafikerade motorleder till BK4 utredas. Motionärerna anför att regeringen på goda sätt resonerar för hur transportinfrastrukturplaneringen ska bidra till fossilfrihet men missar att framhålla vikten av att vägarna förstärks till BK4, vilket enligt motionärerna är en förutsättning för de tyngre fordonens långsiktiga framfart (yrkande 12). Motionärerna anför vidare att det är angeläget att regeringen återkommer till och de regionala planupprättarna med direktiv om inriktningsplanering. I motionen anförs att regeringen släpar efter i arbetet med transportinfrastrukturen. Regeringen borde enligt motionärerna ha gett och de regionala planupprättarna direktiv om inriktningsplanering inför perioden –2033, vilket inte har skett (yrkande 14). I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) anförs att ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik bör införas (yrkande 56). Enligt motionärerna bör vidare regeringen återkomma till med förslag på en handlingsplan för hur mål om en fördubblad marknadsandel för kollektivtrafiken ska realiseras. Motionärerna anför att en sådan handlingsplan kan strukturera arbetet med de åtgärder som presenterats i flera utredningar och rapporter (yrkande 61). Enligt motionärerna bör även regeringen genomföra en översyn av möjliga åtgärder som sänker taxorna i kollektivtrafiken och stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft när det gäller resekostnaden för motsvarande resor med personbil. Motionärerna anför att det ska vara enkelt och ekonomiskt lönsamt att välja de klimatsmarta alternativen (yrkande 62). I motionen anförs vidare att regeringen bör återkomma med ett samhällsuppdrag som stärker SJ AB:s samhällsnytta samt ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2021. Utan avkastningskravet menar motionärerna att SJ skulle kunna sänka priserna och förbättra servicen och därmed prioritera samhällsnyttan (yrkande 57). Enligt motionärerna bör SJ AB:s ägardirektiv ändras så att trafikeringsrätten för bolaget också innebär en skyldighet att bidra till att upprätthålla en väl fungerande trafik på järnväg i hela landet. Motionärerna anför att SJ bör bedriva trafik även på företagsekonomiskt olönsamma sträckor när det är samhällsekonomiskt försvarbart (yrkande 58). Vidare bör regeringen enligt motionärerna verka för förändring av EU:s reglering av banavgifter i syfte att minska dess negativa effekt på godstrafik på järnväg. Motionärerna anför att regleringen i högre grad måste beakta den miljö- och klimatnytta en ökad andel godstransporter på järnväg skulle ge och att detta förutsätter att järnvägens konkurrenskraft i förhållande till andra trafikslag inte undermineras av höjda banavgifter (yrkande 59). I motionen anförs vidare att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel, inklusive en reformerad miljökompensation, som stärker transportköpares incitament att välja transportalternativ med låg klimat- och miljöpåverkan. Motionärerna anför att den miljökompensation för godstransportörer på järnvägen som införts är för låg, och dessutom upphör den . De vill förlänga miljökompensationen och öka den med motsvarande medel som banavgifterna höjs den kommande treårsperioden (yrkande 60). Enligt kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 13 bör man avvakta utredningen om ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik innan man tar ställning till ett sådant biljettsystem. I yrkande 15 i samma motion avvisas regeringens förslag om att utreda förutsättningarna för att upphandla nattåg till europeiska städer. Motionärerna anför att det riskerar att innebära en felaktig användning av offentliga medel och att det är en stor risk för undanträngningseffekter gentemot godstrafiken. Motionärerna menar att det är rimligare att anvisa medel för att främja rent flyg. I yrkande 16 i samma motion anför motionärerna att de avvisar förslaget om att diskutera finansiering av nya stambanor för höghastighetståg. De önskar ett bredare samtal med alla partier med fokus på att först rusta upp de spår som finns, bygga bort kända flaskhalsar och därefter titta på var det behövs nya spår för att öka funktionaliteten i hela och . Enligt kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 51 bör regeringen återkomma med förslag på ändring i väglagen för att stärka cyklingens status i infrastrukturplaneringen och göra det möjligt att bygga gång- och cykelvägar utan krav på allmän samfärdsel eller funktionellt samband med en statlig väg. I motionen anförs vidare att två-plus-ett-vägar ofta innebär försämrad framkomlighet för cyklister och att cykeltrafikanternas framkomlighet därför alltid ska vara lika viktig att beakta som trafiksäkerheten för bilister när sådana vägar byggs (yrkande 52). Enligt motionärerna bör regeringen även återkomma med ett förslag till skyltning som tillåter undantag från rött ljus för cyklister vid högersväng . Detta är enligt motionärerna ett sätt att underlätta för cykling som det finns ett stort intresse för men där rättsläget är oklart (yrkande 54). I motionen anförs därutöver att bör få befogenhet att ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där behov finns (yrkande 55). I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 49 anförs att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag på ny lagstiftning som ger kommuner och regioner möjlighet att själva besluta om att införa och utforma trängselavgifter. Enligt motionärerna är privatbilismen i de större städerna ett större hot mot miljön än biltrafik på landsbygden, och detta är ett sätt att åtgärda större städers miljö- och klimatpåverkan. Enligt yrkande 38 i samma motion bör regeringen låta utreda en lämplig utformning av progressiv flygbeskattning som gör det dyrare att flyga ju fler gånger man flyger. Motionärerna anför att de som belastar klimatet mest måste ändra sina vanor i störst utsträckning. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:3481 att de avvisar regeringens förslag att försämra förutsättningarna för bilförmån genom att jämställa beräkningen av förmånsvärdet med beskattning av kontantlön (yrkande 17). Motionärerna föreslår istället att dagens nedsatta förmånsvärde för miljöbilar avskaffas som förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar höjs (yrkande 18). Motionärerna avvisar även regeringens förslag att ge uppdrag med anledning av förekomsten av avgiftsfri parkering eftersom de inte anser att förslaget står i proportion till problemet (yrkande 19). behandling och kompletterande information När det gäller fyrstegsprincipen kan noteras att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag (bet. 2018/19:TU18, rskr. 2018/19:277). Vidare kan noteras att i betänkande 2019/20:TU7 Infrastrukturfrågor behandlade ett motionsförslag om hur ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen. Utskottet noterade då att det nämnda tillkännagivandet bereds vid Infrastrukturdepartementet och föreslog att förslaget skulle avslås. I samma betänkande behandlade och avstyrkte trafikutskottet även motionsförslag som rörde hur statlig medfinansiering kan stärkas för att fyrstegsprincipens tillämpning ska förbättras, hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur samt ett motionsförslag om samhällsplanering som minskar bilberoendet och ett motionsförslag om att stimulera mobilitetstjänster. När det gäller frågan om att uppdatera den nationella planen för transportinfrastrukturen kan noteras att infrastrukturminister i en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:172) anförde att arbetet med den kommande nationella infrastrukturplaneringen bereds inom . anförs att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer. i norra ska fortsätta att byggas ut och planeringen för att bygga Norrbotniabanan i sin helhet ska intensifieras. Den breda finansieringsdiskussionen mellan sju riksdagspartier ska återupptas och utgöra utgångspunkten för det fortsatta arbetet med projektet. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela införs från . Regeringen ska agera för att göra det enklare att boka utlandsresa med tåg, och ska ges i uppdrag att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska städer (punkt 28). anförs vidare att ökade satsningar på underhåll och investeringar i nya spår är viktiga delar för att nå ökad punktlighet för järnvägen. En långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att säkra ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna (punkt 29). har granskat statens planering av höghastighetsjärnväg. Resultatet av granskningen redovisades i granskningsrapporten 2019:31 Att tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnväg. Regeringen har redovisat sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i skrivelse 2019/20:133 om statens planering av höghastighetsjärnvägar som överlämnades till . Skrivelsen behandlas av . Frågan om ett förändrat avkastningskrav för SJ har behandlats tidigare av näringsutskottet, senast i betänkande 2019/20:NU4 Statliga företag, där utskottet, efter att bl.a. ha framhållit att det tidigare avstyrkt identiska yrkanden, avstyrkte motionsyrkandet. behandlade frågan om förslag på styrmedel, inklusive reformerad miljökompensation, i betänkande 2019/20:TU7 Infrastrukturfrågor. Utskottet konstaterade där sammanfattningsvis att frågan om hållbara transporter har en mycket hög prioritet för regeringen och avstyrkte motionsförslaget. När det gäller frågan om nattåg till kontinenten kan noteras att regeringen i vårändringsbudgeten införde ett nytt ramanslag benämnt Internationell tågtrafik och satsade på detta. I budgetpropositionen förlängdes satsningen med 2020–2022. uttalade vid behandlingen av budgetpropositionen att det såg positivt på regeringens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22, bet. 2019/20:TU1). Vidare kan noteras att redovisade det uppdrag om nattågstrafik som regeringen nämner i propositionen. Utredningen om ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela överlämnade sitt betänkande Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik (SOU 2020:25) till regeringen. (punkt 36) anförs att stadsmiljöavtalen ska utvecklas och effektiviseras för att bl.a. främja alternativ till bil i städerna. Andelen som reser med cykel ska öka, och skatteregler ska underlätta för cykelpendling. Motionsförslag om cyklingens status i infrastrukturplaneringen och två-plus-ett-vägar har tidigare behandlats av trafikutskottet, senast i betänkande 2019/20:TU9 Cykelfrågor. Utskottet avstyrkte motionsförslagen mot bakgrund av bl.a. regeringens beslut om en nationell plan för transportinfrastrukturen 2019–2029, genomförda insatser som inneburit att nya gång- och cykelvägar byggts , den kunskapsutbyggnad som görs vid Cykelcentrum vid () och att skrivelsen Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278) anger att möjligheten att minska barriäreffekter och att underlätta för gång- och cykeltrafikanter i samband med mötessepareringsåtgärder bör övervägas i reserelationer där det kan anses vara motiverat. behandlade i samma betänkande även ett motionsförslag om skyltning för högersväng vid rött ljus.