bet · H801UU5 · 2020-11-27 00:00:00 — Det bör emellertid vara en uppgift för varje medlemsstat att ta initiativ för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna, anser partiföreträdaren, som därför delar utskottets uppfattning att EU-förslaget om detta inte bör prioriteras. betonar inledningsvis att EU intar en särställning inom svensk utrikes- och försvarspolitik. Utskottet anser att det är värdefullt att EU utvecklas inom säkerhets- och försvarsområdet, som det är viktigt att värna medlemsstaternas kompetens på området. Vidare lyfter försvarsutskottet fram vikten av EU:s arbete med att stärka cybersäkerheten, och ser därför positivt på att kommissionen prioriterar förslaget om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet och av nationella samordningscentrum. emotser även den aviserade handlingsplanen för att uppnå synergier mellan den civila, militära och rymdanknutna industrin. anser inte att det saknas något förslag i kommissionens arbetsprogram eller att något förslag i arbetsprogrammet inte bör läggas fram. När det gäller kommissionens prioriteringar och övergripande inriktning noterar utskottet att förslagen i den nya migrations- och asylpakten är fortsatt prioriterade . Utskottet ser positivt på kommissionens ambition att lösa de blockeringar som har funnits i förhandlingarna av vissa förslag om ett gemensamt europeiskt asylsystem. Detta arbete anser utskottet är angeläget att föra framåt men utskottet framhåller att förslagen är komplexa och att konsekvensanalyser behöver göras. konstaterar vidare att bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen, som finns i kommissionens prioriteringslista, är en förutsättning för att den fria rörligheten ska fungera inom EU. Det är nödvändigt att bestämmelserna utvecklas och moderniseras i takt med samhällsutvecklingen och för att passa olika typer av sociala trygghetssystem, anser utskottet, som påminner om att behoven av att genomföra förändringar skiljer sig mellan olika typer av förmåner. Utskottet anser alltjämt att en överenskommelse mellan institutionerna bör ta till vara de delar i kommissionens förslag som i sin helhet syftar till att förbättra samordningen och respekterar det nationella självbestämmandet. Förslaget får enligt utskottet inte innebära en inskränkning i medlemsstaternas nationella kompetens och bör varken innebära att fler förmåner omfattas av samordningsbestämmelserna eller att fler förmåner kan betalas ut vid bosättning i en annan medlemsstat. Företrädarna för anför i en avvikande mening att flera av kommissionens förslag begränsar medlemsstaternas rättigheter och därför måste motverkas, eller i vart fall omarbetas. Förslaget om en unionsram för vidarebosättning bör dras tillbaka, anser partiföreträdarna, eftersom medlemsstaterna själva ska avgöra om de vill ta emot vidarebosatta och hur många. Partiföreträdarna framför i fråga om ett förnyat partnerskap med det sydliga grannskapet att allt samarbete måste villkoras med att tredjeländerna samarbetar fullt ut för att stoppa illegal migration och återta sina medborgare. När det gäller de aviserade initiativen om människosmuggling och återvändande anförs att kommissionens prioritering bör vara att skydda EU:s gränser och stoppa illegal och irreguljär migration. Vidare framhåller partiföreträdarna behovet av att inom reformeringen av avveckla begränsningar av medlemsstaternas självbestämmande i fråga om att kunna införa olika former av restriktioner vid gränsövergångar. När det gäller europeiska system för datasamarbete kring migration anser partiföreträdarna att kommissionen bör prioritera alla initiativ som förbättrar möjligheten att dela information om utlänningars in- och utresa och potentiella risk gentemot EU och . Partiföreträdarna anser också när det gäller förslaget till nytt återvändandedirektiv att alla försök att begränsa medlemsstaternas möjligheter till förvarstagning eller liknande kontrollåtgärder bör motverkas som möjligheterna till samverkan för att verkställa utvisningar bör utökas. Generellt anser partiföreträdarna att kommissionens prioritering när det gäller migrationspakten bör vara att förbättra säkerheten i och öka försvaret av EU:s gemensamma yttre gräns. Kommissionen bör inte lägga fram förslag som innebär begränsningar i medlemsstaternas självbestämmande eller förslag som innebär tvingande åtgärder gentemot medlemsstaterna. Avslutningsvis framhåller partiföreträdarna att de står bakom grundtanken i samordningen av social trygghet och EU:s sociala pelare men att bevarandet av den nationella kompetensen måste betonas och förbli i fokus även när det gäller sociala frågor. koncentrerar sitt yttrande till frågan om fördelningen av befogenheter på det sociala området. Kommissionens ambitioner att arbeta för bättre folkhälsa och social rättvisa anser socialutskottet är vällovliga men utskottet betonar vikten av att respektera nationella befogenheter. Den fördelning av kompetenser mellan EU och medlemsstaterna som slås fast i fördragen gäller oavsett yttre händelser eller kriser. De åtgärder som kommissionen vidtar för att hantera covid-19-pandemin och begränsa smittspridningen måste därför hållas inom ramen för EU:s befogenheter, framhåller socialutskottet, som noga kommer att granska lagstiftningsförslag från EU och verka för att den fördragsfästa fördelningen av kompetenser mellan EU och medlemsstaterna respekteras. I en avvikande mening påtalar ledamöter vikten av budgetrestriktivitet på EU-nivå och att kommande förslag inte får påverka den svenska medlemsavgiften till EU. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet framför i sitt yttrande att det skulle välkomna en översyn av de s.k. habitat- och fågeldirektiven eftersom de är förhållandevis gamla och att förutsättningarna har förändrats för flera av de arter och livsmiljöer som direktiven reglerar. Utskottet understryker att de grundläggande förutsättningarna för strategierna för biologisk mångfald och för den europeiska skogen måste vara jämbördiga, där biologisk mångfald är en unionsrättslig fråga medan skogspolitiken tillhör den nationella kompetensen och det nationella självbestämmandet. Genomförandet av strategin för biologisk mångfald får inte inskränka det nationella självbestämmandet i skogsfrågor och av samma skäl bör den kommande skogsstrategin hållas på en övergripande nivå, anför utskottet. Mot bakgrund av utträde ur unionen tar miljö- och jordbruksutskottet upp fiskerinäringens och beredningsindustrins förutsättningar liksom det gemensamma ansvaret för gemensamma fiskbestånd. Här efterlyser utskottet rättslig klarhet och förutsägbarhet genom förslag från EU. Miljö- och jordbruksutskottet framför också att det är viktigt att inkludera smittsamma djursjukdomar i arbetet med att stärka EU:s ram för att upptäcka och reagera på allvarliga gränsöverskridande hälsohot. Utskottet anser även att direktiven om utsättning av GMO och om GMO i livsmedel och foder bör utvärderas eftersom den moderna växtförädlingstekniken har utvecklats snabbt. Vidare efterlyser utskottet en översyn av statsstödsreglerna för biobränslen för att skapa långsiktighet i politikens och regelverkens utformning. Dessutom vill utskottet att kommissionen ser närmare på frågan om ett gemensamt regelverk för avskiljning och lagring av koldioxid. I den aviserade uppföljningen av strategin från jord till bord noterar miljö- och jordbruksutskottet att kommissionen avser att främja ekologisk produktion. Med anledning av det framhåller utskottet betydelsen av att uppföljningen fokuserar på att främja en ökad hållbar livsmedelsproduktion. Utskottet anser också att den gränsjusteringsmekanism för koldioxid som kommissionen ska föreslå inte får utvecklas till en konventionell importtull och att det därför är angeläget att noga analysera effekterna på handeln och konkurrenskraften, inklusive förenligheten med , i arbetet med att utforma förslaget. Avslutningsvis uppmärksammar miljö- och jordbruksutskottet sin granskning av meddelandet om den gröna given (utl. 2019/20:MJU17) där utskottet utvecklar sin uppfattning om flera av de frågor som ingår i kommissionens arbetsprogram. Avvikande mening Socialdemokraterna och Företrädarna för Socialdemokraterna och framför i en avvikande mening att ska vara samordnad, samstämmig och jämbördig med och av samma relevans som för biologisk mångfald och att detta är de grundläggande förutsättningarna för de båda strategierna. Företrädarna för och lägger i en avvikande mening till att den översyn av habitat- och fågeldirektiven som utskottet förordar även ska omfatta direktivens bilagor. Partiföreträdarna anför med anledning av den aviserade revideringen av direktivet om förnybar energi att kärnkraften på samma sätt som förnybar energi är en förutsättning för klimatomställningen. Fokus för kommissionens kommande arbete bör, anser de, således vara att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå ett fossilfritt energisystem, inte att ställa olika fossilfria energislag mot varandra. Företrädarna för lägger i en avvikande mening till att en skärpning av EU:s mål för koldioxidutsläpp till 2030 bör gälla lika i alla länder och att beslutet bör föregås av en redovisning av hur varje land minskat sina utsläpp fram t.o.m. . Vidare har partiföreträdarna en rad förslag om naturvård och skogsbruk. Det handlar bl.a. om målet för skyddad areal inom EU, möjligheten för skogsägare att frivilligt skydda skog och få ersättning för det och behovet av att värna den nationella kompetensen över skyddet av urskog och framför allt gammelskog. Partiföreträdarna påtalar också vikten av att en ändring av införlivandet av Århuskonventionen inte får leda till att mindre företags verksamhet och markanvändning kan blockeras i långa processer. Avslutningsvis framförs att EU så långt som möjligt bör undvika detaljstyrning och att olika icke-fossila energikällor måste behandlas på ett konkurrensneutralt sätt. Företrädaren för framhåller i en avvikande mening att habitat- och fågeldirektiven är nödvändiga för den biologiska mångfalden och att man inte bör öppna för en försvagning av skyddet genom en översyn av direktiven. EU:s strategier för skogen och den biologiska mångfalden bör enligt partiföreträdaren utformas inom ramen för hållbara ekosystem och internationella åtaganden. ska även fortsättningsvis ha nationell rådighet att utforma sin skogspolitik i enlighet med dessa ramar. Partiföreträdaren anför också att kommissionen behöver arbeta för ett hållbart fiske och att försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar ska tillämpas när det gäller GMO. Avslutningsvis framhålls vikten av att främja en ökad ekologisk produktion i samband med uppföljningen av strategin från jord till bord. Företrädaren för Liberalerna anser i en avvikande mening att uppföljningen av strategin för biologisk mångfald bör välkomnas och inte bara noteras. Därtill vill partiföreträdaren att utskottet i uttalandet om gränsjusteringsmekanismen för koldioxid ska lägga till att utskottet ser fram emot det fortsatta arbetet med denna och att det ser ett stort behov av att EU prissätter en större andel av sina koldioxidutsläpp. välkomnar i sitt yttrande den handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (den sociala pelaren) som aviseras i arbetsprogrammet. anser att den sociala pelaren innehåller de prioriteringar som behövs för att möta de utmaningar som den ekonomiska nedgången i pandemins spår innebär. Utskottet lyfter fram att en central utgångspunkt för EU-samarbetet måste vara att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna på det socialpolitiska området respekteras, inte minst på arbetsrättens område. Den svenska arbetsmarknadsmodellen ska med kraft värnas i EU-samarbetet, anser utskottet som understryker att den sociala pelaren inte har ändrat kompetensfördelningen utifrån utan att den uppmanar medlemsstaterna att själva agera på de områden där det behövs. Den sociala pelaren på EU-nivå bör enligt arbetsmarknadsutskottet främst genomföras genom existerande verktyg och processer för sysselsättnings- och socialpolitik inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Det huvudsakliga ansvaret vilar på medlemsstaterna som en samordning på EU-nivå kan bidra till positiva resultat i medlemsländerna. Avslutningsvis påminner arbetsmarknadsutskottet om att det har kritiserat ett antal förslag på arbetsrättens område men att dessa förslag inte har lagts fram för att genomföra den sociala pelaren. Avvikande mening , och Företrädarna för , och anför i en avvikande mening att handlingsplanen för genomförandet av den sociala pelaren inte bör vara en prioriterad del i kommissionens arbetsprogram. Partiernas företrädare anser att kommissionen behöver ta ett steg tillbaka på det socialpolitiska området och i stället fokusera på den ekonomiska återhämtningen efter coronakrisen. De sociala reformer som en del länder behöver genomföra är ett nationellt ansvar och inget som EU ska använda sina resurser till att driva fram. I motsats till utskottet anser partiernas företrädare att den sociala pelaren leder till mer överstatlighet på det socialpolitiska området och de beklagar djupt att en lång rad förslag om bindande regler på det socialpolitiska området, inte minst inom arbetsrätten, lagts fram med hänvisning till den sociala pelaren. Företrädarna för framhåller i en avvikande mening att varje medlemsland ska ansvara för sin socialpolitik utan inblandning från EU. Partiföreträdarna uppmärksammar att de sedan start varit emot den sociala pelaren eftersom de befarar att den leder till att EU får utökade befogenheter på det socialpolitiska området. Enligt den avvikande meningen måste EU ägna sig åt frågor där det finns ett tydligt mervärde för alla medlemsstater, som t.ex. handel och terrorbekämpning. Mot bakgrund av det anser partiföreträdarna att kommissionen helt bör backa när det gäller de sociala frågorna i arbetsprogrammet, som i stället bör fokusera på ett fåtal områden där EU kan göra nytta, och bland vilka socialpolitiken inte ingår. Regeringen lämnade till utrikesutskottets sammanträde en kommenterad dagordning inför det informella videomötet med allmänna rådets medlemmar . Vid det informella videomötet diskuterade rådets medlemmar arbetsprogrammet med kommissionen i syfte att ge rådets bidrag till den gemensamma förklaringen om lagstiftningsprioriteringarna för . I den kommenterade dagordningen anger regeringen att den anser att det är viktigt att det fortsatta arbetet med att begränsa spridningen av covid-19 vilar på vetenskaplig grund och att åtgärderna är effektiva, proportionerliga, går att genomföra i praktiken och beaktar ett effektivt och välavvägt användande av resurser. För EU:s återhämtning anser regeringen att det är särskilt viktigt att kommissionen säkerställer den inre marknadens funktion och främjar handel samt att återhämtningen är hållbar. När det gäller initiativ som ligger inom ramen för den europeiska gröna given ser regeringen positivt på den stora satsning som görs på miljö- och klimatfrågorna. Det är även välkommet att EU har en hög ambition när det gäller de digitala frågorna med konkreta mål . I det industripolitiska arbetet vill regeringen verka för att EU:s konkurrenskraft stärks genom öppen handel, en väl fungerande inre marknad och fokus på grön och digital omställning. När det gäller handlingsplanen för genomförandet av pelaren för sociala rättigheter anser regeringen att det är främst genom den europeiska planeringsterminen som pelaren bör genomföras och att nationell kompetens ska respekteras. Regeringen delar kommissionens bild om vikten av en regelbaserad världsordning och globalt och multilateralt samarbete. EU ska enligt regeringen vara en stark röst för fred, demokrati och mänskliga rättigheter, inte minst för att motverka antidemokratiska krafter. Det är, anför regeringen, även angeläget att kommissionen genomför arbetsprogrammet genom välgrundade konsekvensanalyser och att jämställdhetsperspektivet genomsyrar arbetet. Kommissionen bör även i fortsättningen ta sin roll som fördragets väktare på allvar, inte minst i arbetet med att stärka respekten för rättsstatens principer i EU. Regeringen konstaterar avslutningsvis att varje enskilt initiativ som presenteras måste bedömas och beredas på sina egna meriter när förslagen väl lagts och att regeringen därför kommer att få anledning att återkomma till allt eftersom de enskilda lagstiftningsinitiativen presenteras. lämnade regeringen faktapromemoria 2020/21:FPM30 till . I faktapromemorian välkomnar regeringen i stort kommissionens arbetsprogram då det ligger i linje med inriktningen från den strategiska agendan och regeringens prioriteringar inför lagstiftningsperioden –2024. Regeringen konstaterar att covid-19-pandemin står i fokus för arbetsprogrammet och att pandemin tydligt har visat vikten av samarbete inom EU. Regeringen anser att det är viktigt att det fortsatta arbetet med att begränsa smittspridningen vilar på vetenskaplig grund och att åtgärderna är effektiva, proportionerliga, går att genomföra i praktiken och beaktar ett effektivt och välavvägt användande av resurser. För EU:s återhämtning anser regeringen att det är särskilt viktigt att kommissionen säkerställer den inre marknadens funktion, främjar handel och ser till att återhämtningen är hållbar. Regeringen ser positivt på den stora satsning som görs på miljö- och klimatfrågorna. Genom förslagen inom ramen för paketet Fit for 55 har EU möjlighet att visa ett globalt ledarskap i klimatarbetet, menar regeringen som anser att det är centralt att EU:s klimatmål och åtgärder är i linje med 1,5-gradersmål och vetenskapen. När det gäller de digitala satsningarna är det enligt regeringen positivt att kommissionen avser att presentera en plan med konkreta digitala mål . EU kan, anser regeringen, bidra med att stödja innovation, utvecklingen av 5G och 6G, liksom främja ett större utbyte av data inom EU och globalt. När det gäller förslaget om en digital avgift framför regeringen att ett sådant förslag måste analyseras noggrant innan den kan ta ställning men att generellt är fortsatt negativt till att ytterligare befogenheter på skatteområdet flyttas till EU och att därför är motståndare till att använda skatter som nya egna medel i EU-budgeten. Detta gäller särskilt de direkta skatterna och skatter som inte har införts i svensk rätt, framhåller regeringen. Vidare anförs att den uppdaterade industristrategin bör stärka EU:s konkurrenskraft genom fokus på grön och digital omställning, en väl fungerande inre marknad och öppen handel. På det ekonomiska området välkomnar regeringen att arbetet med kapitalmarknadsunionen och bankunionen drivs vidare. Regeringen uppmärksammar att frågan om ett eventuellt svenskt deltagande i bankunionen har utretts och att frågan kräver noggranna överväganden, varför regeringen aktivt följer diskussionen om bankunionens utveckling. Regeringen anser att det är angeläget med fortsatta reformer för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. När det gäller den aviserade handlingsplanen för genomförandet av pelaren för sociala rättigheter anser regeringen att pelaren främst bör genomföras inom den europeiska planeringsterminen och att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna inom planeringsterminen bör respekteras även fortsättningsvis. Regeringen betonar att EU är viktigaste utrikespolitiska arena och att den delar kommissionens bild om vikten av en regelbaserad världsordning och av globalt och multilateralt samarbete. EU ska vara en stark röst för fred, demokrati och mänskliga rättigheter, inte minst för att motverka antidemokratiska krafter. Flera av initiativen för att främja demokratin inom EU är särskilt positiva, anser regeringen som lyfter fram initiativen för att stärka barns rättigheter och rättigheterna för personer med funktionsnedsättning samt för att förbättra samarbetet mellan domstolarna. Vidare framhåller regeringen vikten av att fortsätta arbetet med att komma överens om en gemensam migrations- och asylpolitik. Regeringen välkomnar också förslagen om att stärka säkerhetsunionen för att möta hoten från terrorism, it-brottslighet och annan grov gränsöverskridande brottslighet. För kommissionens genomförande av arbetsprogrammet lyfter regeringen fram behovet av välgrundade konsekvensanalyser och att arbetet genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Varje enskilt initiativ som presenteras måste dock bedömas och beredas på sina egna meriter när förslagen väl lagts, avslutar regeringen, som därmed ser anledning att återkomma till allt eftersom de enskilda lagstiftningsinitiativen presenteras. Årsrapporten om strategisk framsyn antog kommissionen ett meddelande med en första årsrapport om strategisk framsyn, COM(2020) 493. Dessa årsrapporter ska utgöra ett underlag för kommissionens mer långsiktiga prioriteringar och årliga arbetsprogram genom analyser av långsiktiga trender av strategisk betydelse. I meddelandet med den första rapporten beskriver kommissionen även metoder för framsynsarbetet och avsikten att integrera detta i sin s.k. verktygslåda för bättre lagstiftning för att säkerställa ett framåtblickande perspektiv i beredningen av nya viktigare initiativ. I meddelandet etablerar kommissionen resiliens som ny kompass för unionens politik, vilket omfattar förmågan att stå emot och hantera utmaningar och också att ställa om på ett hållbart, rättvist och demokratiskt sätt. I årsrapporten redovisas resiliensanalyser av unionens förmågor, sårbarheter och möjligheter inom den sociala och ekonomiska dimensionen, den geopolitiska, den gröna och slutligen den digitala dimensionen. För att övervaka utvecklingen av EU:s resiliens föreslår kommissionen att ett antal resultattavlor ska utarbetas i dialog med medlemsstaterna och andra aktörer. Resultattavlorna ska omfatta indikatorer för sårbarheter och resilienskapacitet. Kommissionen vill också utveckla en uppsättning gemensamma referensscenarier för framsyn som kan fungera som en ram för diskussioner om olika visioner och handlingsalternativ. vill inledningsvis betona värdet av den presentation som kommissionen gör i arbetsprogrammet av den övergripande inriktningen och enskilda initiativ i dess arbete . Arbetsprogrammet bidrar till öppenhet och förutsägbarhet i EU:s verksamhet och ger därmed ett värdefullt underlag för medlemsstaternas och inte minst de nationella parlamentens möjlighet att planera sitt arbete med EU-frågor. konstaterar utskottet att kommissionen, liksom EU som helhet och medlemsstaterna, visat prov på en förmåga att agera utanför det planlagda. Av arbetsprogrammet framgår att kommissionen vidtagit mer än 800 oplanerade åtgärder i hanteringen av coronakrisen. Detta har emellertid inte inneburit att allt annat har lagts åt sidan. Parallellt har kommissionen genomfört centrala delar av sitt ursprungliga arbetsprogram och även öppet redovisat de omprioriteringar som situationen krävt genom en revidering av det löpande arbetsprogrammet. Sammantaget innebär detta att huvuddragen för utvecklingen inom olika områden har lagts fram i olika strategidokument, varav ett antal varit föremål för granskning av (se bilaga 2), och att det nu finns en bas för att gå vidare till handling. Detta välkomnar utskottet. I granskningen av arbetsprogrammet har övriga utskott getts tillfälle att yttra sig. Utskottet anser att detta är ett ändamålsenligt tillvägagångssätt givet den bredd av frågor som arbetsprogrammet omfattar. För yttrandena har utskottet ställt fem vägledande frågor för att fånga utskottens uppfattningar om den övergripande inriktningen och om enskilda initiativ på deras respektive områden. Utskottets avsikt är inte att göra en samlad bedömning eller på annat sätt ta ställning till vad som framförts i yttrandena. I stället önskar utskottet se sitt utlåtande som ett sätt för utskott att samlat förmedla sina bidrag och de politiska åsiktsskillnader som kommer till uttryck i dessa. Yttrandena finns i sin helhet i bilagorna 3–11.