bet · H701SoU5 · 2020-02-13 00:00:00 — – publicera sammanfattande årliga rapporter om utvecklingen på området utifrån sin roll som samordnande myndighet. Det huvudsakliga syftet med uppdraget är enligt regeringen att utveckla och stärka kunskapsstyrningen av det suicidförebyggande arbetet. Som samordnande nationell myndighet ska , i samverkan med berörda aktörer såsom myndigheter, brukar- och anhörigorganisationer och andra frivilligorganisationer, sammanställa och presentera övergripande kunskap om suicidprevention. Syftet med nationell samverkan är att sammanställa och sprida aktuell kunskap om suicidprevention på ett behovsanpassat, ändamålsenligt och samordnat sätt. ansvarar i enlighet med uppdraget för att samordna kunskapsutveckling och kunskapsflödet mellan aktörer på nationell nivå. Det har därför inrättats två nationella samverkansgrupper – en myndighetsgrupp och en intressentgrupp. I myndighetsgruppen ingår ca 15 myndigheter från olika verksamhetsområden med uppdrag som berör suicidprevention, t.ex. , Inspektionen för vård och omsorg (), (Sis), , och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). I intressentgruppen träffas en rad organisationer som med olika inriktningar och typer av verksamheter bidrar till det suicidpreventiva arbetet, t.ex. Kommuner och Regioner (SKR), Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (Nasp), Suicide Zero, Mind, RFSL och RFSL Ungdom, och Efterlevandes stöd (Spes), 1177 Vårdguiden och . I regleringsbrevet fick i uppdrag att bygga upp och utveckla samordningen av det nationella arbetet inom området psykisk hälsa. Uppdraget sammanförs med tidigare uppdrag att samordna det nationella suicidförebyggande arbetet, i enlighet med regeringsbeslutet . Myndigheten ska utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer, utveckla kunskapssammanställning, genomföra utvecklingsarbete samt utveckla uppföljningen inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Närliggande områden med bäring på det främjande och förebyggande arbetet ska beaktas. Uppdraget ska slutredovisas till . Regeringsuppdrag till om informations- och kunskapshöjande insats fick i uppdrag av regeringen att förbereda en informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigmat kring psykisk ohälsa och suicid (S2018/03915/FS). Insatsen är enligt uppdraget tänkt att pågå –2020. Som ett första steg skulle myndigheten utreda och redovisa en plan för hur en insats kan utformas och genomföras, inklusive kostnadsberäkning av genomförandet. lämnade sin redovisning i denna del (dnr 02319-2018-1-1-1). Av regleringsbrev framgår att uppdraget ändras såtillvida att ska genomföra kunskapshöjande insatser inom psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigmat kring psykisk ohälsa och suicid. Uppdraget ska genomföras 2019–2021. Delredovisning ska lämnas . Uppdraget ska slutredovisas till regeringen () . Medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention I regeringsbeslutet från fick även i uppdrag att fördela medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention och som tidigare beviljats verksamhetsbidrag. Medlen ska fördelas som verksamhetsbidrag till de verksamheter som bedriver insatser riktade direkt till personer i behov av stöd alternativt till anhöriga och andra personer i deras omgivning. beslutade regeringen att avsätta ytterligare till ideella organisationer som bedriver arbete med att förebygga psykisk ohälsa och suicid, utöver de som avsatts för ändamålet. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri ökas med 2020 för bidrag till civilsamhället i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet. ställde sig bakom regeringens förslag (bet. 2019/20:SoU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2019/20:54, rskr. 2019/20:135). Av regleringsbrev framgår att totalt ska fördelas till organisationer som bedriver främjande eller förebyggande arbete inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Kartläggning av det suicidpreventiva arbetet på regional nivå redovisades senaste kartläggning av det suicidpreventiva arbetet på regional nivå (Utvecklingen av det regionala suicidförebyggande arbetet). Kartläggningen visar att antalet regioner med ett uttalat mål att förebygga suicid även utanför den kliniska verksamheten har ökat. 18 regioner () uppgav att de arbetar med suicidprevention utanför den kliniska verksamheten, jämfört med 15 regioner () vid undersökningen 2015. Särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention kan inrättas vid myndigheten (S2020/00438/FS [delvis]). I arbetet med uppdraget ska ta hänsyn till att funktionen ska kunna vara på plats . Uppdraget ska redovisas . gav regeringen i uppdrag att ta fram och sprida kunskap i syfte att stödja hälso- och sjukvårdens och arbete med att förebygga suicid (S2019/02244/FS [delvis]). ska vidta de åtgärder myndigheten finner lämpliga för att hälso- och sjukvården och ska ha tillgång till kunskapsstöd för att systematiskt arbeta förebyggande mot suicid, uppmärksamma suicidrisk samt vidta lämpliga åtgärder vid upptäckt av suicidrisk hos patienter och klienter. ska även ta fram och sprida kunskap för att stödet till personer som förlorat en anhörig eller närstående i suicid ska kunna stärkas. Händelseanalyser av suicid inom hälso- och sjukvården publicerade och av suicid inom hälso- och sjukvården – En sammanställning och analys av händelseanalyser i [1]. Rapporten redovisar resultaten från en sammanställning och analys av hälso- och sjukvårdens händelseanalyser av suicid. Sammanställningen syftar till att ge ökad kunskap som kan bidra till att förbättra patientsäkerheten och därmed minska självmordshandlingar hos patienter med psykisk ohälsa. Rapporten riktar sig främst till vårdgivare som ett underlag för att utveckla vårdens ledningssystem och till personal som i sitt arbete möter patienter med psykisk ohälsa. Rapporten kan även användas av beslutsfattare på regional och nationell nivå. Anmälan av självmord till Inspektionen för vård och omsorg Det följer av 3 kap. 3 och 5 §§ patientsäkerhetslagen (2010: 659), förkortad PSL, att en vårdgivare ska utreda och anmäla händelser i vården som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete. Föreskrifterna trädde i kraft . Vidare har Inspektionen för vård och omsorg () utfärdat föreskrifter om anmälan av händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada (lex ) (HSLF-FS 2017:41). Även dessa föreskrifter trädde i kraft . Av framgår följande. Fram till var det obligatoriskt för vårdgivare att anmäla till om en patient begått självmord efter senaste vårdkontakt. Då upphörde föreskrifter som reglerade detta. bedömde att bestämmelsen saknade lagstöd. anför följande på sin webbplats: Definitionen av vårdskada i PSL kräver att det som inträffat sker efter någon form av kontakt mellan en patient och någon form av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Det krävs också att lidandet, skadan, sjukdomen eller dödsfallet skulle ha kunnat undvikas vid patientens kontakt med vården. Med andra ord krävs det ett orsakssamband mellan den givna vården (eller den vård som inte gavs) och konsekvensen (lidandet, skadan, sjukdomen eller dödsfallet). Självmord eller försök till självmord som hade kunnat undvikas om adekvata åtgärder hade vidtagits vid patientens kontakt med hälso- och sjukvården ska alltså även fortsättningsvis utredas och anmälas till i enlighet med bestämmelserna i , HSLF-FS 2017:40 och HSLF-FS 2017:41. I dessa fall finns inte heller längre någon tidsbegränsning . I IVO:s rapport av hur anmälningar av självmord har påverkats sedan anmälningsskyldigheten upphörde (dnr 8.5-6866/2018-6) konstaterar myndigheten att antalet anmälningar av vårdskador som rör självmord har minskat kraftigt efter det att den obligatoriska anmälningsplikten för självmord som inträffat nära efter en vårdkontakt togs bort. Av rapporten framgår att kommer att fortsätta följa antalet inkomna lex Maria-anmälningar om allvarlig vårdskada som rör självmord. Svar på skriftliga frågor svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om suicidprevention (fr. 2018/19:959). Socialministern anförde följande: har frågat mig vilka åtgärder som jag och regeringen ämnar vidta för att minska antalet självmord. Psykisk hälsa och suicidprevention är prioriterat för regeringen. satsar regeringen för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa jämfört med 2017. har i uppdrag att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå. I arbetet ingår bland annat att ta fram och sprida ny kunskap samt ge vägledning i det suicidförebyggande arbetet. har även fått i uppdrag att förbereda och genomföra en informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigma kring psykisk ohälsa och suicid. Civilsamhället utför ett viktigt arbete för att förebygga suicid. har fördelat i verksamhetsbidrag till ideella organisationer för att stödja kunskapsutveckling inom psykisk hälsa och suicidprevention. Hälso- och sjukvården och är viktiga aktörer. fick i uppdrag att ta fram och sprida kunskap som stöd i deras arbete med att förebygga suicid. svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om självmordstalen bland män (fr. 2019/20:85). Socialministern anförde bl.a. att regeringen är medveten om att suicid är vanligast bland män. I arbetet med att främja psykisk hälsa och förebygga suicid ska skillnader mellan kvinnor och män beaktas. Ministern anförde även bl.a. att regeringen har föreslagit en ökning med i budgetpropositionen för bidrag till civilsamhället i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet. svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om möjligheten att tillsätta en nationell samordnare med samlat ansvar för det nationella arbetet med suicidprevention (fr. 2019/20:122). Socialministern svarade bl.a. att det inte finns några planer på att inrätta en nationell samordnare. svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om ett konferensuttalande från nationella suicidpreventiva konferensen (fr. 2019/20:261). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag ser på förslaget om riktade stimulansbidrag till regioner och kommuner för specifikt suicidpreventivt inriktat arbete samt på förslaget om ökade anslag till den ideella sektorn som arbetar med suicidprevention. Regeringen arbetar med överenskommelser mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). En av överenskommelserna rör psykisk hälsa. Inom ramen för denna överenskommelse kan parterna komma överens om hur riktade statsbidrag till regioner och kommuner ska användas. pågår diskussioner mellan regeringen och SKL om nästa års överenskommelse. När det gäller frågan om ökade anslag till den ideella sektorn som arbetar med suicidprevention kan jag informera om att regeringen i budgetpropositionen aviserat en ökning av bidragen till civilsamhället i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet med . Olika motionsyrkanden om bl.a. suicidforskning och suicidprevention behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 32). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:87). Det suicidförebyggande arbetet är av yttersta vikt och behöver fortgå med kraft. Utskottet konstaterar att ansvarar för att samordna det suicidförebyggande arbetet på nationell nivå. I arbetet ingår bl.a. att ta fram och sprida ny kunskap samt ge vägledning i det suicidförebyggande arbetet. har även fått i uppdrag att förbereda och genomföra en informations- och kunskapshöjande insats inom området psykisk hälsa och suicidprevention, med syftet att bidra till att minska stigmat kring psykisk ohälsa och suicid. Vidare noterar utskottet att har fått i uppdrag lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention kan inrättas vid myndigheten. Utskottet ser positivt på detta. I överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna anges att det suicidpreventiva arbetet kommer att stärkas ytterligare genom ökade resurser till bl.a. nationell kunskapsspridning och ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar förebyggande. Utskottet konstaterar att det i statsbudgeten avsätts för bidrag till civilsamhället i syfte att stärka det suicidpreventiva arbetet (jfr prop. 2019/20:1 utg.omr. 9, bet. 2019/20:SoU1, rskr. 2019/20:135). Utskottet noterar vidare att fick i uppdrag att ta fram och sprida kunskap i syfte att stödja hälso- och sjukvårdens och arbete. Myndigheten ska även ta fram och sprida kunskap för att stödet till anhöriga ska stärkas. Utskottet välkomnar dessa uppdrag. Sammantaget ser utskottet mycket positivt på det arbete som pågår på området. Utskottet finner därför inte skäl att föreslå några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:713 (V) yrkandena 1–5, 2019/20:825 (SD) yrkandena 24–26 och 30, 2019/20:1635 (M), 2019/20:1637 (M), 2019/20:1638 (M) yrkande 1 och 2019/20:3293 (KD) yrkande 42. Motionerna bör avslås. Förebyggande arbete för att främja psykisk hälsa bland vissa grupper Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett motionsyrkande. avslår övriga motionsyrkanden om förebyggande insatser för att främja psykisk hälsa bland hbtq-personer samt ett motionsyrkande om psykisk ohälsa bland äldre. Jämför reservation 8 (SD). Förebyggande arbete för att främja psykisk hälsa bland äldre I motion 2019/20:2595 av och (båda M) i denna del föreslås ett tillkännagivande om möjligheten att uppmärksamma och motverka psykisk ohälsa bland äldre. Förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa I kommittémotion 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram nationella riktlinjer för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. Motionärerna menar att det krävs mer specifika insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa. En viktig aspekt är förebyggande insatser som kan minimera risken för psykisk ohälsa innan den utvecklats. Därför bör nationella riktlinjer tas fram som fokuserar på förbyggande insatser samt psykologiskt stöd för hbtq-personer. I motion 2019/20:47 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att se vilka åtgärder som kan vidtas för att minska hbtq-personers psykiska ohälsa. I kommittémotion 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om hälsofrämjande insatser ur ett hbtq-perspektiv. Motionärerna anför bl.a. att det är viktigt att arbeta för preventiva riktade insatser för hbtq-personer och att höja kunskapen om gruppens villkor och levnadsförhållanden i syfte att minska skillnader i ohälsa mellan hbtq-personer och övriga. Bakgrund och pågående arbete Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport har regeringens uppdrag att lämna lägesrapporter för olika områden inom vård och omsorg. Av rapporten och omsorg om äldre – Lägesrapport framgår att personer i större utsträckning lever ensamma och i mindre utsträckning har en nära vän jämfört med hela befolkningen. De flesta personer som är och som lider av psykisk ohälsa möter i första hand äldreomsorgen eller primärvården, men antalet äldre som vårdas för psykiatriska diagnoser inom den specialiserade öppenvården har ökat . Läkemedelsbehandling är den vanligaste vårdåtgärden, medan tillgången till psykologisk behandling är låg för äldre med psykisk ohälsa. Våga tala om psykisk ohälsa! publicerades broschyren Våga tala om psykisk ohälsa! – Till dig som är äldre eller är närstående till en äldre person (). Broschyren har tagits fram i samarbete mellan fem myndigheter (, , , för medicinsk och social utvärdering och ), för Psykisk Hälsa samt . Även pensionärsorganisationerna PRO och SPF har varit delaktiga i arbetet. Informationsmaterialet bygger på myndigheternas samlade kunskap inom området. Det är ett resultat av ett av flera projekt som pågår hos myndigheterna och organisationerna för att förebygga och ge stöd vid psykisk ohälsa bland äldre personer. Förhoppningen med att sprida informationsmaterialet är att fler ska våga tala om psykisk ohälsa och att de som behöver får rätt stöd och hjälp. Att fånga upp psykiska ohälsa hos äldre i handläggningsprocessen SKR har bl.a. publicerat skriften upp psykisk ohälsa hos äldre i handläggningsprocessen. Skriften är tänkt som ett stöd så att de som arbetar inom på ett lättöverskådligt sätt ska få tips och idéer på hur psykisk ohälsa kan fångas upp i mötet med en äldre person. Strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck beslutade regeringen om en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med strategin är att stärka arbetet för hbtq-personers situation i och utgör ramverket för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete. Ett antal fokusområden har pekats ut och strategiska myndigheter har utsetts för att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande. Under fokusområdet , vård och sociala tjänster nämns bl.a. att hbtq-personer ska ha lika förutsättningar och möjligheter att uppnå en god hälsa och att vården ska vara jämlik. och är strategiska myndigheter för detta fokusområde. har enligt strategin i uppdrag att följa hälsoutvecklingen och utvecklingen av hälsans bestämningsfaktorer bland hbtq-personer samt att främja hbtq-personers lika förutsättningar att uppnå en god hälsa genom kunskapsspridning om effektiva metoder och insatser. Metoder för att främja en god hälsa bland hbtq-personer publicerade för att främja en god hälsa bland hbtq-personer. Av rapporten framgår att det behövs mer kunskap om vilka metoder som fungerar för att förebygga ohälsa och främja god hälsa bland hbtq-personer. Enligt myndighetens kartläggning är det vetenskapliga stödet för effektiviteten av nuvarande metoder oklart. Rapporten är baserad på en kartläggande litteraturöversikt, som gjorts inom ramen för regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Slutsatsen är att det behövs kunskap som utgår från svenska förhållanden samt fortsatt utveckling av arbetssätt som bygger på en stabil vetenskaplig grund. som litteraturöversikten beskriver ett svagt forskningsläge, ger studierna en bild av ett framväxande forskningsfält där man sett preliminära effekter på hälsan. Resultat från flera av studierna tyder bl.a. på följande: – Insatser i skolan som inkluderar hbtq-personer, och som synliggör olika identiteter kopplat till kön och sexualitet, kan motverka suicidalt beteende. – Hbtq-personers psykiska hälsa kan förbättras av att delta i en stödgrupp med andra hbtq-personer. Det gäller även kognitiv beteendeterapi med fokus på att bejaka sin hbtq-identitet. Några faktorer som kan ha betydelse för att metoderna ska fungera hälsofrämjande är att de bekräftar och stärker hbtq-identiteten samt utförs av personer med kompetens kring hbtq-personers livsvillkor. Metoderna bör också genomföras i en trygg miljö där eventuella negativa erfarenheter kan bearbetas. Psykisk hälsa och suicidprevention riktad till transpersoner Genom regeringsbeslut (S2017/05586/FS) har haft i uppdrag att genomföra en fördjupningsstudie samt fördela medel till arbete med psykisk hälsa och suicidprevention riktat till transpersoner. I studien ingick att lämna förslag till insatser som kan minska den psykiska ohälsan samt förebygga suicid hos transpersoner. Unga transpersoners behov skulle särskilt beaktas. Uppdraget redovisades till . Av rapporten framgår bl.a. att fördjupningsstudien pekar på möjliga förbättringar för att minska riskfaktorer för och öka skyddsfaktorer mot psykisk ohälsa, och därmed skapa förutsättningar för könskongruens och psykisk hälsa. Förbättringarna berör ett flertal instanser, såsom primärvård, psykiatrisk vård, transrelaterad vård, skola, idrott, medier, allmänheten och civilsamhället. Medel har fördelats till Suicide Zero, RFSL och RFSL Ungdom. Projektmedlen har enligt sammantaget skapat medvetenhet om och genererat kunskap om psykisk ohälsa och suicidprevention inom organisationerna. De genomförda projekten har också gett upphov till material och utbildningar som kan användas av målgruppen transpersoner samt av föreningsaktiva och yrkesverksamma som möter målgruppen transpersoner. Att synliggöra normer i – med ett hbtq-perspektiv m.m. ska främja lika förutsättningar för hbtq-personer att uppnå en god hälsa och social delaktighet och att öka jämlikheten inom vården. Myndigheten har bl.a. tagit fram en webbutbildning som syftar till att öka hbtq-personers förtroende för . Utbildningen innehåller fakta, filmer och intervjuer samt gruppövningar och kan göras av hela arbetsgruppen gemensamt (). har tidigare lanserat ett utbildningsmaterial, Att mötas i hälso- och sjukvård (2015), som handlar om bemötande och jämlik vård. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om äldres ensamhet och ökande psykiska ohälsa (fr. 2019/20:671). Socialministern anförde följande: har frågat mig hur jag och regeringen avser att minska ensamheten hos äldre och bryta trenden med den ökande psykiska ohälsan så att den i stället minskar. Psykisk hälsa är en mycket prioriterad fråga för mig och regeringen. Regeringens nuvarande strategi inom området psykisk hälsa syftar till att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Barn, unga, vuxna och äldre med psykisk ohälsa måste kunna räkna med att få tillgång till rätt insatser i rätt tid. Personal inom bland annat primärvården, handläggare inom och hemtjänstpersonal behöver kunskap för att upptäcka tidiga signaler och kunna ge adekvata vård- och stödinsatser. har därför fått i uppdrag att stödja hälso- och sjukvårdens och arbete med att förebygga suicid och att ge stöd till efterlevande. Även civilsamhället är en viktig aktör i arbetet med att motverka psykisk ohälsa bland äldre. har fördelat i verksamhetsbidrag till ideella organisationer för att stödja kunskapsutveckling inom psykisk hälsa och suicidprevention. har regeringen även beslutat om en ny förordning (2019:474) om statsbidrag för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre personer och avsatt till detta ändamål. Organisationer och stiftelser inom den ideella sektorn kan ansöka om medel enligt denna förordning. avsätter regeringen inom området psykisk hälsa. Det förebyggande och främjande arbetet är en viktig del i satsningen på psykisk hälsa. Ett motionsyrkande om insatser för att stärka kompetensen om psykisk ohälsa bland personalen inom äldreomsorgen behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 29). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). Det är av stor vikt att äldre personer med psykisk ohälsa får den hjälp de behöver. Utskottet noterar att ett antal myndigheter och organisationer gemensamt har tagit fram broschyren Våga tala om psykisk ohälsa. Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet ser även positivt på SKR:s arbete med att stödja de som arbetar inom att fånga upp psykisk ohälsa bland äldre personer. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det är nödvändigt för att föreslå några åtgärder med anledning av motion 2019/20:2595 (M) i denna del. Motionen bör avslås.