bet · H701TU13 · 2020-05-12 00:00:00 — noterar utskottet att problem med detta enligt regeringen sällan torde uppstå i praktiken, och ger köpare ett intyg om att fordonet inte kan tas i anspråk på nytt under dessa förutsättningar. Enligt utgör dock det faktum att det inte klart framgår av ianspråktagandelagen att ett fordon som har sålts vid en exekutiv försäljning inte kan tas i anspråk på nytt för gamla skulder ett omsättningshinder. Utskottet noterar i sammanhanget att förslagen i departementspromemorian Översyn av lagstiftningen mot s.k. fordonsmålvakter (2018:33) om att ett fordon som sålts av ett konkursbo också ska undantas från ianspråktagandelagens tillämpningsområde bereds vidare inom . Utskottet kan vidare konstatera att och är kritiska till ianspråktagandelagen och framför att eventuella skärpningar av lagstiftningen måste kombineras med undantag för fordon som finansieras av banker eller finansbolag. Utskottet delar regeringens bedömning att ett sådant undantag inte framstår som en rimlig lösning eftersom frågan om huruvida ett användningsförbud inträtt då skulle bli beroende av vilken finansieringsform fordonsägaren har valt vid sitt bilköp. Liksom regeringen vill utskottet framhålla att regleringen bör vara neutral i detta avseende och inte inbjuda till val av vissa former av finansiering. Utskottet vill här även framhålla att regeringens förslag inte syftar till någon genomgripande förändring eller skärpning av ianspråktagandelagen utan till att lagfästa att ett fordon som sålts vid en exekutiv försäljning inte får tas i anspråk på nytt för gamla skulder. Den fråga som och tar upp är av övergripande slag, och utskottet delar regeringens bedömning att det saknas underlag för att behandla frågan i det nu aktuella lagstiftningsarbetet. Utskottet anser dock att det är viktigt att följa utvecklingen av denna fråga. Mot bakgrund av problemen med fordonsrelaterade skulder, fordonsmålvakter och målvaktsfordon finner utskottet sammanfattningsvis att de föreslagna lagändringarna i propositionen är motiverade och ändamålsenliga i arbetet mot bl.a. fordonsmålvakter. Utskottet föreslår därmed att bifaller propositionen och de lagförslag som läggs fram i den. Behov av kompletterande åtgärder Med anledning av regeringens proposition har två motioner lämnats med önskemål om ytterligare initiativ för att komma till rätta med problemen med fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter. Motionsförslagen behandlas närmare nedan. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att det även i propositionen redovisas att flera remissinstanser har framhållit att de vill att regeringen vidtar ytterligare åtgärder i arbetet mot fordonsmålvakter. I propositionen anger regeringen att man delar uppfattningen att det kan behövas ytterligare åtgärder, vilket utskottet ser positivt på. Det föreslagna användningsförbudet är ett steg i rätt riktning och det ska ses som en del av ett större nät av samverkande regler. Utskottet delar regeringens bedömning att ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas för att komma till rätta med problemet. Tiden för att meddela användningsförbud I motion 2019/20:3483 (SD) framförs att regeringen bör återkomma med förslag som på ett mer riktat sätt syftar till att lösa problematiken med fordonsrelaterade skulder. Det framförs bl.a. att om en skuld uppgår till bör fordonet omhändertas utan fördröjning. En rimlig tidsperiod bör vara en månad i stället . I motion 2019/20:3484 (KD) yrkande 1 framförs att tiden för att meddela ett användningsförbud bör bestämmas i ställer . Utskottet vill här påminna om att det nuvarande regelverket för fordonsskatt innebär att användningsförbud börjar gälla direkt när fordonsskatten inte har betalats. Vad beträffar trängselskatt och infrastrukturavgift krävs att det har gått från den tidpunkt då ett belopp om skulle ha betalats innan ett användningsförbud blir aktuellt. Utskottet vill vidare uppmärksamma att följande gäller för felparkeringsavgifter. En felparkeringsavgift uppkommer när en polisman eller en parkeringsvakt fattar beslut om att meddela en parkeringsanmärkning. Anmärkningen ska innehålla en uppmaning att betala den fastställda felparkeringsavgiften. Betalas inte felparkeringsavgiften ska fordonets ägare påminnas om betalningsansvaret och uppmanas att betala avgiften. Betalas inte avgiften efter uppmaning ska ägaren betala en förhöjd avgift. Utskottet delar regeringens bedömning att den enskilde bör ges tillfälle att rätta sig efter ett beslut om felparkeringsavgift och ges tid att betala avgiften innan ett användningsförbud börjar att gälla. Utskottet vill betona att syftet med den föreslagna regleringen framför allt är att komma åt de personer som regelmässigt undandrar sig betalningsansvar för fordonsrelaterade skulder. Utskottet vill vidare lyfta fram att en enhetlighet i systemet med användningsförbud för fordonsrelaterade skulder bör eftersträvas i det avseendet. Skulder som räknas in i den totala avgiftsskulden I motion 2019/20:3483 (SD) framförs vidare bl.a. att fordonets totala skuld bör ligga till grund för omhändertagandet, oavsett tidigare ägare. Skulder bör regleras innan fordonet får en ny ägare. Då säljer fordonet på exekutiv auktion bör eventuell skuld som finns registrerad på fordonet regleras. Utskottet vill uppmärksamma att nuvarande regelverk för fordonsskatt, trängselskatt och infrastrukturavgift innebär att vissa skulder inte räknas in i den totala avgiftsskulden. Utskottet delar regeringens bedömning att vissa skulder inte heller bör räknas in i den totala avgiftsskuld för felparkeringsavgifter som skulle medföra ett användningsförbud. En felparkeringsavgift som påförts en tidigare ägare av ett fordon bör inte medföra ett användningsförbud för den nya ägaren. Om Transportstyrelsen har medgett anstånd med betalning av en felparkeringsavgift bör den inte heller räknas in i den totala avgiftsskuld som ligger till grund för ett användningsförbud. Utskottet kan konstatera att fordonet vid användningsförbud på grund av obetald fordonsskatt, trängselskatt eller infrastrukturavgift får användas trots tidigare användningsförbud sedan fordonet har sålts vid en exekutiv försäljning eller av ett konkursbo eller om fordonet tillhör ett konkursbo. Utskottet delar regeringens bedömning att detsamma ska gälla vid användningsförbud på grund av obetalda parkeringsavgifter. Transportstyrelsen bör kunna medge undantag från användningsförbudet i likhet med vad som gäller för användningsförbud vid obetald infrastrukturavgift. Utskottet delar regeringens syn på att användningsförbudet bör upphöra först när hela skulden har betalats. Frågan om kontrollavgift ska räknas som fordonsskuld I motion 2019/20:3483 (SD) framförs att det bl.a. inte bör göras skillnad på felparkeringsavgift och kontrollavgift och att en kontrollavgift därmed borde kunna innebära en fordonsrelaterad skuld som kan leda till användningsförbud. Utskottet vill påminna om att det nuvarande regelverket innebär att en kontrollavgift ska betalas vid olovlig parkering på privat mark, i ett parkeringshus eller liknande. En sådan tomtmarksparkering är en civilrättslig parkering, till skillnad från gatumarksparkering som är en offentligrättslig parkering. Utskottet konstaterar att en kontrollavgift därmed inte betraktas som en offentligrättslig fordonsrelaterad skuld. Privaträttsliga fordringar som hänför sig till ett fordonsinnehav, t.ex. trafikförsäkrings- och kontrollavgift, omfattas därmed inte av det förslag om fordonsrelaterade skulder som behandlas här. I motion 2019/20:3483 (SD) framförs att om en skuld på ett fordon uppgår till bör fordonet omhändertas utan fördröjning till dess att skulden är reglerad. I motion 2019/20:3484 (KD) yrkande 2 framförs att en polis eller bilinspektör ska ha rätt att omhänderta ett fordon när ett användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt. Utskottet vill påminna om att det finns en reglering om avskyltning för obetalda fordonsskatter, trängselskatter och infrastrukturavgifter men inte för obetalda felparkeringsavgifter. Vid användningsförbud på grund av obetald trängselskatt eller infrastrukturavgift har en polisman eller bilinspektör möjlighet att omhänderta ett fordons registreringsskyltar så snart ett användningsförbud har överträtts. Vid obetald fordonsskatt leder en överträdelse av användningsförbudet däremot inte till någon avskyltning . Obetalda trängselskatter och infrastrukturavgifter är föremål för olika sanktionsavgifter innan användningsförbudet aktualiseras. Utskottet konstaterar att den enskilde därmed vid upprepade tillfällen har uppmanats att betala sin skuld och därför också bör vara väl medveten om den. Utskottet delar regeringens bedömning att detsamma gäller vid obetalda felparkeringsavgifter, varför en överträdelse av användningsförbudet i felparkeringsavgiftssammanhang bör leda till omedelbar avskyltning. En sådan åtgärd bör i de flesta fall avhålla föraren från att därefter köra fordonet, eftersom det är straffbelagt att framföra ett fordon utan registreringsskyltar. När det gäller frågan om omhändertagande av själva fordonet noterar utskottet att har föreslagit att själva fordonet ska kunna omhändertas när ett användningsförbud överträds. Utskottet delar regeringens bedömning att detta emellertid vore en alltför ingripande reaktion på den förseelse det innebär att inte betala sina felparkeringsavgifter. Utskottet vill vidare uppmärksamma att regeringen menar att ett beslut om omhändertagande av ett fordons registreringsskyltar måste kunna verkställas på ett trafiksäkert sätt. Utskottet delar den bedömningen. Av praktiska skäl bör därför den polisman eller den bilinspektör som har tagit hand om ett fordons registreringsskyltar kunna medge att fordonet förs till närmaste lämpliga avlastningsplats eller uppställningsplats. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att regeringen beslutade att en utredare ska göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. för att kunna minska fordonsrelaterade skulder samt förekomsten av fordonsmålvakter och målvaktsfordon (I2019/02437/SVS). I uppdraget ingår bl.a. att utreda om och i så fall på vilket sätt som polisen bör ges utökade möjligheter att ingripa mot fordon med fordonsrelaterade skulder. I uppdraget framför regeringen att den enskilt största effekten på målvaktsproblematiken bedöms vara om polisen ges befogenheten att omhänderta fordon med fordonsrelaterade skulder, oavsett om fordonet är felparkerat eller i trafik. Regeringen konstaterar att frågan om hur ett sådant omhändertagande skulle kunna ske därför behöver utredas. Uppdraget ska redovisas . I motion 2019/20:3483 (SD) framförs vidare bl.a. att en skuldbelagd person inte ska kunna registrera sig som ägare av fordon och att det behövs ett nyägandeförbud i fråga om fordon för personer som har fordonsskulder som överstiger . Som utskottet angav ovan beslutade regeringen att en utredare ska göra en översyn av lagstiftningen om flyttning av fordon m.m. Utskottet kan konstatera att det i uppdraget bl.a. ingår att överväga om det bör införas en möjlighet att vägra att registrera en ny fordonsägare med hänsyn till att denna har fordonsrelaterade skulder eller en stor mängd fordon registrerade på sig. Utredaren ska lämna fullständiga författningsförslag när det gäller frågan om att vägra registrera en ny fordonsägare. Med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete inom området finner utskottet sammanfattningsvis ingen grund för att vidta ytterligare åtgärder med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2019/20:3483 (SD) och 2019/20:3484 (KD) yrkandena 1 och 2. tillkännagav att regeringen bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. I propositionen anför regeringen att tillkännagivande genom de förslag som läggs fram i propositionen är att anse som slutbehandlat. Utskottet vill uppmärksamma att regeringen i skrivelse 2019/20:75 har redovisat vad som har gjorts med anledning av tillkännagivandet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) framförde regeringen att den har sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av fordonsmålvakter. Bland annat uppgav regeringen att den avsåg att se över hur lagstiftningen kan skärpas för att minska förekomsten av fordonsmålvakter. Vidare föreslog regeringen att anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommuner. Regeringens avsikt var att dessa medel bör användas för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av de aktuella fordonen. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). beslutade regeringen om förordningen (2018:1594) om bidrag till kommuner för kostnader för flyttning, uppställning och skrotning av vissa fordon. Förordningen trädde i kraft . Därutöver har () utrett hur en skärpt lagstiftning mot fordonsmålvakter bör utformas i promemorian Översyn av lagstiftningen mot s.k. fordonsmålvakter (2018:33). I promemorian utvärderades ianspråktagandelagen samt ändringar i flyttningslagen och flyttningsförordningen. I promemorian lämnades även förslag på ytterligare åtgärder att vidta i arbetet med att minska de restförda fordonsrelaterade skulderna och användningen av fordonsmålvakter. Vidare föreslogs i promemorian att en fullständig översyn skulle göras av flyttningslagen och flyttningsförordningen för att kunna gå vidare med flera åtgärder. Infrastrukturdepartementet gav därför en utredare i uppdrag att göra en sådan fullständig översyn. Avslutningsvis pekas i skrivelse 2019/20:75 på att regeringen beslutade om propositionen Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter (prop. 2019/20:67). Utskottet vill i sammanhanget också peka på att civilutskottet i betänkande 2019/20:CU12 Ersättningsrätt och insolvensrätt konstaterar att regeringen har vidtagit en rad olika åtgärder sedan beslutade om tillkännagivandet till regeringen. noterar också att regeringen har uttalat att arbetet med att se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas är en fortsatt angelägen fråga för regeringen. konstaterar sammanfattningsvis att regeringen fortsätter att vara aktiv i arbetet med att bl.a. skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. Utskottet har mot den bakgrunden inget att invända mot regeringens bedömning. Behov av kompletterande åtgärder, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3483 av m.fl. (SD), 2019/20:3484 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3484 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi kan inledningsvis konstatera att regeringen i propositionen lämnar lagförslag som syftar till att lösa problem med fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter. Vi vill understryka att det är positivt att åtgärder vidtas som försvårar för fordonsmålvakter att äga fordon och dra på sig stora skulder. Däremot är inte propositionens föreslagna åtgärder heltäckande för att lösa problematiken. Vi kan konstatera att felparkeringsavgifter och fordonsskatt hör till de största enskilda skuldslagen i register. kan vi konstatera att en betydande del av skulderna kan hänföras till fordonsmålvakter. Genom att använda en fordonsmålvakt slipper fordonets verkliga ägare betalningsansvar för fordonsrelaterade skatter och avgifter eftersom den registrerade ägaren är betalningsskyldig, och staten går därmed miste om stora intäkter. Vi vill understryka att det krävs skärpningar för att komma åt fordonsmålvakter, målvaktsfordon och fordonsrelaterade skulder. Vi menar att regeringen därför bör återkomma med förslag som på ett mer riktat sätt syftar till att lösa problematiken med fordonsrelaterade skulder. – omhändertagande av fordon – större mandat till – att fordonets totala skuld ska vara utgångspunkt – förbud för skuldbelagda personer i fråga om nyägandeskap av fordon – skuldavskrivning för fordon vid exekutiv försäljning – att kontrollavgifter ska räknas som fordonsskulder. Vi menar att om en skuld på ett fordon uppgår till , bör fordonet omhändertas utan fördröjning till dess att skulden är reglerad. Regleras inte skulden inom utsatt tid bör fordonet säljas via . Vi vill vidare framhålla att det som i propositionsförslaget finns en risk för att bilmålvakterna drar på sig större skulder. En mer rimlig tidsperiod är en månad. Dessutom menar vi att fordonets totala skuld bör ligga till grund för omhändertagandet, oavsett tidigare ägare. På så sätt kan man förhindra att ett fordon flyttas mellan olika fordonsmålvakter och därmed försvårar ett ingripande från myndigheterna. Vi menar vidare att det behöver införas ett nyägandeförbud i fråga om fordon för personer som har fordonsskulder som överstiger . Vi menar även att en skuldbelagd person inte ska kunna registrera sig som ägare av fordon. Då säljer fordon på exekutiv auktion bör den eventuella skuld som finns registrerad på fordonet regleras, och är det inte möjligt bör den avskrivas. Den skuld som avskrivs fordonet bör påföras ägaren innan fordonet säljs av . Då ett konkursbo inte kan reglera en skuld bör fordonet överlämnas till som i sin tur ombesörjer försäljning av fordonet och reglerar skulder innan fordonet får en ny ägare. Slutligen finner vi att det inte ska göras någon skillnad på felparkeringsavgift och kontrollavgift. Därmed skulle även en kontrollavgift innebära en fordonsrelaterad skuld. Vi vill betona att privaträttsliga fordringar som hänför sig till fordonsinnehav, däribland kontrollavgifter, bör kunna leda till ett användningsförbud. Detta bör ske i likhet med och i kombination med ett användningsförbud enligt lagen om felparkeringsavgift. Det vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Behov av kompletterande åtgärder, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3484 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3483 av m.fl. (SD). Jag kan inledningsvis konstatera att regeringens lagförslag syftar till att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. Bruket av fordonsmålvakter är ett växande samhällsproblem som innebär att staten går miste om stora intäkter och som dessutom ofta försvårar polisens utredningsarbete. Jag delar regeringens vilja att stärka svenskt rättsväsendes möjligheter att ingripa mot fordonsmålvakter, men jag vill här framhålla att förslagen inte är tillräckligt kraftfulla för att få verklig effekt. Jag menar att tiden för att meddela ett användningsförbud bör bestämmas i stället . Jag noterar att flera remissinstanser tillstyrker förslaget att ett fordon inte ska få användas om felparkeringsavgifter som uppgår till mer än inte har betalats och det har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats, men många remissinstanser framhåller att de vill att regeringen vidtar ytterligare åtgärder. Som exempel kan nämnas att Motormännen ställer sig tveksamma till om förslaget kommer att påverka antalet fordonsmålvakter i någon större utsträckning, medan pekar på att det finns en risk för att fordonet används trots att det har användningsförbud. kommun föreslår att tiden för att meddela ett användningsförbud bestäms i stället , vilket är ett förslag som jag ställer mig bakom. Jag menar vidare att en polis eller bilinspektör bör ha rätt att omhänderta ett fordon när ett användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt. Regeringens förslag innebär att fordonets registreringsskyltar ska kunna omhändertas av en polisman eller bilinspektör om fordonet används i strid med ett användningsförbud. Jag noterar att flera remissinstanser pekar på risken att fordon används även utan registreringsskylt. Jag vill lyfta fram att anser att polisen ska få möjlighet att förverka bilar vars skulder inte är betalda. Regeringen kommenterar detta förslag med att det skulle vara en alltför ingripande reaktion på den förseelse som det innebär att inte betala sina felparkeringsavgifter. anger regeringen att syftet med användningsförbudet är att fordonet inte ska användas alls. Jag vill därför framhålla att lagstiftningen bör formuleras på ett sådant sätt som säkerställer just detta. Jag vill lyfta fram att den större frågan inte handlar om felparkeringsavgifter utan om hur politiken ska stänga igen kryphål som grovt kriminella alltför länge har kunnat utnyttja. Om någon fortsätter att nyttja en bil som i ett första steg har belagts med användningsförbud och i ett andra steg har fått registreringsskylten beslagtagen, är det enligt min bedömning en rimlig rättslig ordning att bilen kan förverkas i ett tredje led. Därför anser jag att polisen ska få möjlighet att förverka bilen i de fall då ett fordon används även efter att registreringsskylten har omhändertagits. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:67 Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparkeringsavgifter: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter. 2019/20:3483 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag som på ett mer riktat sätt syftar till att lösa problematiken med fordonsrelaterade skulder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3484 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden för att meddela ett användningsförbud bör bestämmas i stället och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en polis eller bilinspektör ska ha rätt att omhänderta ett fordon när ett användningsförbud överträds och fordonet används utan registreringsskylt, och detta tillkännager för regeringen.