bet · H701SkU22 · 2020-04-27 00:00:00 — Vägskatt, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 4. Den tunga lastbilstrafiken betalar inte för den påverkan den har genom sina externa kostnader för samhället i form av t.ex. miljö- och klimatpåverkan och slitage på vägarna. har förespråkat en avståndsbaserad skatt på tunga lastbilar som träffsäkert ska vara möjlig att differentiera. Förutom den klimatnytta en sådan beskattning skulle kunna medföra ser vi stora vinster med att svenska och utländska lastbilar skulle kunna beskattas på lika villkor och att myndigheter skulle ges bättre möjligheter, genom ett automatiserat avläsningsbart system, att upptäcka den illegala lastbilstrafiken. Promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik har remitterats och därmed har en god grund redan lagts för att ett förslag på avståndsbaserad beskattning av tung lastbilstrafik bör kunna läggas fram i i närtid. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag på avståndsbaserad vägslitageskatt av tung lastbilstrafik. Vägskatt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 4. Den tunga vägtrafiken är en stor källa till koldioxidutsläpp. beskattas den tunga vägtrafikens negativa klimat- och miljöpåverkan samt vägslitage huvudsakligen när bränslet tankas. Priset tas ut direkt vid dieselpumpen. En nackdel med detta system är att kostnaden blir olika för olika lastbilar beroende på var de tankar sin diesel. Den som tankat diesel i ett annat land, där drivmedelspriset är lägre, får därmed en lägre körkostnad per mil på de svenska vägarna. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en modell som tar hänsyn till vilken miljöbelastning fordonets körande har i hela trafiksystemet. Modellen måste ta hänsyn till stad och land, trängsel, tid samt fordonens miljöpåverkan. Med dagens moderna teknik kan vi skapa en modell som är avsevärt mer rättvis än dagens modell. Om varje fordon har en uppkoppling till ett digitalt trafikövervakningssystem kan man betala skatt utifrån vilken zon fordonet har befunnit sig. Fördelen med detta är att vi kan komma bort ifrån dagens överbeskattning av landsbygden som vi kan få till en mer styrande beskattning i våra storstäder där trängseln och miljöbelastningen är som störst. Vi kan också arbeta med olika beskattning vid olika tider vilket gör att vi även här kan skapa en större styrning via beskattningen. Vägtrafiken kommer således att bli mer likvärdig med ex flyget och järnvägen där de ”bästa” avgångstiderna har ett högre värde än de avgångar då resetrycket är lägre. Modellen innebär också en mer likvärdig beskattning mellan svenska och utländska lastbilar. Den nya beskattningsmodellen kan först prövas för de tunga godstransporterna och därefter utökas till att även omfatta personbilar. Fordonsskatt, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:1058 av (SD). För den tunga trafiken som agerar i hård internationell konkurrens bör en möjlighet till bonusåterbäring införas för dem som kan visa att hälften av drivmedelsanvändningen varit förnybar. Förutom en ökad användning av biodrivmedel i de lastbilar som redan rullar på våra vägar vill vi också införa styrmedel som ökar incitamenten vid inköp av nya lastbilar. Därför föreslår vi förändringar i fordonsskatten för tunga fordon som i likhet med fordonsskatten på personbilar differentieras efter koldioxidutsläpp och transporteffektivitet. Bonus–malus-system, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:839 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:1901 av (M), 2019/20:2476 av (M) och 2019/20:3365 av m.fl. (M) samt 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 7–9 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11. har dömt ut bonus–malus-systemet som ett ineffektivt sätt att minska utsläppen. Regeringen har inte gjort någon konsekvensanalys av effekterna. Många av bilarna som får statligt stöd exporteras och svenska skattebetalare finansierar därmed andra länders klimatomställning. Vi moderater anser att bonus–malus-systemet omgående måste avskaffas och ersättas av ett annat system. Insatser som syftar till minskning av koldioxidutsläppen måste baseras på vetenskapliga ställningstaganden om de miljömässiga konsekvenserna och kompletteras med planer för uppföljning och utvärdering. Det är tydligt att det finns ett problem med att beräkningsmodellen WTLP beräknar skatteuttaget på ett schablonmässigt vis så att exempelvis skatten för husbilar likställs med en tung lastbil. Det är uppenbart att den beräkningsmodellen inte ger en rättvisande bild av husbilars klimatpåverkan. Det bör finnas en skälighet i bedömningen av skattskyldigheten – även om en ny beräkningsmodell införs. Dagens ordning är varken proportionerlig eller skälig. Bonus–malus-system, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 7–9 och 2019/20:839 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:1901 av (M), 2019/20:2476 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11 och 2019/20:3365 av m.fl. (M). har drivit frågan om att införa ett s.k. bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Ett sådant system är nu infört men bör vidareutvecklas. För att skapa enkelhet för den enskilda bilköparen förordar vi ett system med tydliga miljöklasser A-G, där A-C ger olika nivåer av bonus och E-G olika nivåer av avgifter. Ett sådant system kan enkelt modifieras till att också ta hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar. Regeringen bör verka för en modell med miljöklasser A-G. Ett problem som har uppstått med bonus–malus-systemet är att lätta lastbilar som används av olika yrkesgrupper samt yrkesförare automatiskt hamnar i de högre prisklasserna när de jämförs med vanliga bilar. Lätta lastbilar borde snarare jämföras med andra lätta lastbilar vilket skulle uppmuntra till att man använder mer miljövänliga lastbilar framför allt inom stadstrafiken. Även husbilar som används under en mindre del av året hamnar nu i en alldeles för kostsam prisnivå när de jämförs med vanliga bilar. Hänsyn bör tas till husbilar och lätta lastbilar i ett nytt bonus–malus-system. I och med att EU har gemensamma regler för maximala genomsnittliga utsläpp från respektive biltillverkare, blir styrningen mindre träffsäker. Miljöklassning och bonus riskerar att snarare styra vilka som köper de olika bilar som tillverkas i stället för att styra vilka bilar som produceras. Detta problem kvarstår även med ett gemensamt EU-system, men är särskilt påtagligt om vissa medlemsländer betalar ut bonusar som då har mycket tveksam miljönytta. Likväl finns det bland konsumenterna ett starkt miljöintresse, vilket gör att det finns ett behov av en tydlig märkning så att den enskilde kan göra ett aktivt val. Därigenom ges draghjälp till biltillverkarnas utveckling mot mer miljövänliga fordon. Det är ett problem att begagnade elbilar och laddhybrider exporteras till och gasbilar till . Detta beror på att det i , tack vare bonusen, är förmånligt att köpa en ny miljöbil. En följd av detta har blivit att andrahandsmarknaden utvecklats sämre i . Bonus-delen i bonus–malus-modellen bör därför förändras så att den betalas ut successivt . Det mest effektiva sättet att minska utsläppen från många personbilar är att konvertera motorn så att den kan köras på eller rena biobränslen. Nyproduktionen av en bil är också mycket resurskrävande och innebär stor miljöpåverkan. behandlas i bonushänseende inte konverterade fordon utifrån sina miljöegenskaper efter konverteringen, inte ens om konverteringen gjorts innan det sålts till en förare. föreslår att om ett nyproducerat fordon konverteras innan det sålts till en förare , ska det i bonus–malus-systemet hanteras utifrån de miljöegenskaper som det har efter konverteringen. Ett vidareutvecklat, gemensamt bonus–malus-system med denna inriktning bör förhandlas fram och inom EU och lämpligen införas . Kemikalieskatt, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:374 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:610 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:517 av och (båda KD), 2019/20:626 av (KD) och 2019/20:2406 av och (båda M). Kemikalieskatten baseras på vikt utifrån s.k. KN-nummer och tar liten eller ingen hänsyn till de faktiska omständigheter som skulle kunna leda fram till en exponering av kemikalier. är vidare ett alldeles för litet land för att på egen hand påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier för t.ex. brandsäkerhet. Skatten ger inte heller incitament att använda bättre alternativ. Den faktiska målbilden, att minska exponeringen mot vissa kemikalier, blir i bästa fall marginell. I stället innebär kemikalieskatten en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringslivet, försämrad konkurrenskraft för svenska handels- och industriföretag samt starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för ökad internethandel där man helt sonika – helt i enlighet med lagen – kringgår skatten. Införandet av den initiala skatten har enligt en rapport från lett till högre priser i relativt andra länder. pekar på att skattens effekter på utlandshandeln ser ut att ha underskattats av regeringen som räknade med att skatten skulle ge statskassan . Skatten har dock dragit in 1 miljard mindre enligt , som den leder till lägre marginaler för svenska företag och förlorade arbetstillfällen i branschen. Hur hårt höjningen och den annonserade utökningen slår återstår att se. menar att denna skatt aldrig borde ha införts och att regeringen bör göra ett omtag i frågan innan vi skadar svenskt näringsliv på ett sådant sätt att det blir svårt att återställa. Regeringen bör istället återkomma med en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. Generellt är detta frågeställningar som bör hanteras i samarbete med andra länder, precis som redan görs inom ramarna för EU:s Reach-förordning. Alkohol, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:1569 av och (båda M). Beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Det är därför viktigt att det kartläggs och utreds hur den illegala införseln av alkohol ser ut och påverkas av skatteförändringar. har rapporterat om att det tar ett helt arbetspass att ta hand om alkoholen som kommer med de s.k. alkoholbussarna. Det är på många sätt oroväckande om höga skatter bidrar till ökad illegal införsel, eftersom det medför minskad kontroll. Regeringen bör tillsätta en utredning som kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. Flygets beskattning, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1100 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:1900 av (M), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 77 och 2019/20:3000 av (M). Flyget är en viktig del av vår infrastruktur, med stor betydelse för vårt välstånd och tillväxt. Flygskatten som regeringen införde 2018 är skadlig och verkningslös. I ett stort land med långa avstånd slår den mot rörligheten. Ett sätt att minska utsläppen är att underlätta för flygbolagen att satsa på miljövänligare bränslen. Flygskatter minskar flygbolagens utrymme för innovationer och är kontraproduktiva som incitament att använda fossilfria bränslen. Med anledning av situationen med Corona-pandemin, som har en katastrofal påverkan på resandet och leder till att många flygbolag hotas av konkurser, är det ännu mer angeläget än tidigare att avskaffa flygskatten. Flygets beskattning, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:1100 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:1900 av (M), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 27, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 77 och 2019/20:3000 av (M). Syftet med flygskatten är att minska utsläppen av växthusgaser, men den minskning av växthusgasutsläpp som kan åstadkommas genom en svensk flygskatt är mycket liten sett ur ett globalt perspektiv skulle konsekvenserna för vissa delar av blir dramatiska. Nyttan med flygskatten står inte i proportion till de negativa konsekvenserna. Studier visar att flygskatten skulle minska de svenska utsläppen , som BNP skulle minska med 1,5 till första året. Flyget har liksom alla andra trafikslag en viss miljöpåverkan och målet är att minska denna. Införandet av flygskatten är ett alldeles för högt pris för en väldigt marginell miljövinst. Flygsektorn ingår även redan i det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter och finansierar därmed redan införande av utsläppsreducerande teknik. Eftersom systemet är marknadsbaserat åstadkoms därmed maximal reduktion till lägsta möjliga kostnad. Dessutom är utsläpp av växthusgaser per capita redan bland de lägsta inom . Den införda flygskatten behöver avskaffas. Flygets beskattning, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 77 och 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1100 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:1900 av (M), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2019/20:3000 av (M). Flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen. Vi vill att våra transportslag ska vara så klimatsmarta som möjligt. Vi anser därför att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Målet för bör vara att all flygtrafik inom och till och från är fossilfri 2040. Det är angeläget att fortsatt ligger i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. bör ta ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle. Flygets beskattning, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1100 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:1900 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 27, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 77 och 2019/20:3000 av (M). Alla transporter ska bära sina klimatkostnader, oavsett om de genomförs på land, på vatten eller i luften. Det är orimligt att flygets bränsle inte beskattas på samma sätt som andra fordonsslag. Vi vill därför införa en bränslebaserad flygskatt för resor inom och mellan EU-länder som tar sikte på flygets faktiska utsläpp. Reklamskatt, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:2593 av och (båda M) och 2019/20:2661 av (M). betalade ideella föreningar ca i reklamskatt. En slopad reklamskatt skulle stärka föreningslivet och skapa större förutsättningar för föreningar att fokusera resurserna på kärnverksamheten som ofta kommer barn, unga och äldre till del. Därmed kan gemenskapen och de mellanmänskliga relationerna i samhället stärkas. Avskaffa reklamskatten för ideella föreningar. Skatt på avfall, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2019/20:1109 av (MP) yrkande 3. Deponiskattens nuvarande utformning försvårar återvinning av viktiga resurser ur stora avfallsflöden. För att t.ex. öka utvinningen av fosfor ur avloppsslam eller värdefulla material ur gamla deponier krävs storskaliga industriella processer, vilka genererar restprodukter utan marknadsvärde som återigen måste deponeras och därmed drabbas av deponiskatten. Det innebär tyvärr att det ofta blir billigare att utvinna nya råvaror ur naturen än att återvinna råvaror från avfallsflöden. Det är inte resurseffektivt. En regeljustering som innebär att återförande av restmaterial till deponi efter all deponiåtervinning undantas från beskattning skulle medföra flera fördelar, bl.a. öka resurshushållningen samt främja flera miljökvalitetsmål. Regeringen bör därför göra en översyn av deponiskatten så att dess utformning främjar omställningen till en cirkulär ekonomi. Skatt på bekämpningsmedel, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:610 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 4. Användningen av bekämpningsmedel i styrs av ett omfattande regelverk för godkännande, hantering och miljöövervakning med möjligheter till styrning genom försiktiga bedömningar av bekämpningsmedel och fortsatt breda säkerhetsmarginaler vad gäller miljö och hälsa. Goda alternativ som mekanisk bekämpning av ogräs kan möjliggöras genom sänkt dieselskatt för ökad lönsamhet i jordbruket, och mer tillämpad forskning kan skapa nya typer av material och andra lösningar. Däremot finns det inte någon anledning att lägga extra skatt på dessa produkter när de väl har godkänts, eftersom detta i praktiken slår direkt mot det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Kemikalieanvändningen bör styras mot minskade nivåer genom godkännanden, konstruktiva alternativ, forskning och utveckling och inte genom en extra skatt på dessa produkter. Skatt på bekämpningsmedel, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:610 av m.fl. (SD) yrkande 10. Det är mycket angeläget att får en bättre beskattning av bekämpningsmedel då dagens beskattning har liten miljöeffekt. bör kemiska bekämpningsmedel fasas ut men innan en sådan utfasning kan genomföras är det av stor vikt att beskattningen är funktionell. Utredningens förslag på differentierad beskattning är bättre än den nuvarande beskattningen men dess styrande effekt kan vara för liten. har en betydligt starkare lagstiftning. Det finns ett stort behov av att en differentierad beskattning av växtskyddsmedel införs i som, i likhet med den som finns i , ökar med medlets giftighet. Regeringen bör återkomma med förslag på differentierad beskattning av växtskyddsmedel enligt en modell som liknar den danska bekämpningsmedelsskatten. Skatt på gödselmedel, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 19. Den tidigare avgiften på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. användes den som ett skäl för att minska läckaget av gödning till vattendrag och minska tillförseln av tungmetaller till jorden. När det gäller frågan om näringsläckage finns ett flertal studier som visar att det snarare är geografi, jordart och djurintensitet som är avgörande än om handelsgödsel används. Skatten får liten styrfunktion och blir mest en börda. En skatt på handelsgödsel bör inte införas. Avloppsskatt, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 49. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) föreslog en avloppsskatt på enskilda avlopp, som skulle uppgå till 3 000–för fastigheter med enskilda avlopp som inte är åtgärdade. HaV bedömer att det behövs ett ekonomiskt incitament i form av en skatt eller avgift för att motivera fastighetsägarna att själva ta initiativ till att rätta till sina anläggningar och därmed nå en högre åtgärdstakt . Någon skatt eller avgift med denna utformning bör inte bör införas. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: är ett land med långa avstånd. Bilen är nödvändig för en betydande del av befolkning för att få vardagen att gå ihop. De som är beroende av bilen för att jobb och familjeliv ska fungera ska inte straffbeskattas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. De skattehöjningar på drivmedel, fordon, flyg som har drivits igenom är inte en väl avvägd miljöpolitik utan en ren bestraffning på livet utanför storstäderna. Många är beroende av bilen för att kunna ta sig till jobbet, och både råvaror och produkter måste kunna transporteras såväl inom landet som till andra länder. För är det viktigt att det finns förutsättningar för tillväxt i hela landet och att människor ska ha möjlighet att bo och verka där de vill. värnar vi miljön och omställningen i samhället. Att reducera utsläppen av växthusgaser är viktigt men ska ske på ett förnuftigt och hållbart sätt. Fordonsflottan kan inte vara en enskild utsläppskategori som får ta oproportionerligt stor andel av miljöskatterna. Drivmedelsskatterna kan exempelvis inte tillåtas höjas i den takt och till den nivå som sker . Överindexeringen måste avskaffas och det krävs också en aktiv sänkning av skatten på drivmedel med en krona per liter. Kemikalieskatt, punkt 10 (M)