bet · H801NU2 · 2020-12-03 00:00:00 — En utgångspunkt för den långsiktiga fördelningen av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder mellan länen kan enligt regeringen vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför, som t.ex. är kopplade till gleshet, demografi och arbetsmarknad. Hänsyn bör även tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. Den regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik är nära integrerade. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är ett viktigt styrdokument som är kopplat till målet. Regeringen avser att utarbeta en strategi för hållbar regional utveckling i hela landet för perioden –2030. Med anledning av den pågående pandemin har EU beslutat om ett mer flexibelt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik för programperioden –2020. Det har också tillförts mer medel. Regeringen föreslår att medel anslås inom regionalfonden för React-EU. När det gäller den framtida sammanhållningspolitiken anför regeringen att omfattningen av och inriktningen för den först slutligt kan beslutas när förhandlingarna om EU:s långsiktiga budget är avslutade. Regeringens bedömning är att resultatorientering, förenkling i alla delar av genomförandet och nationell tematisk fokusering utifrån regionala behov kommer att vara vägledande för programperioden –2027. Insatser som finansieras av den nyinrättade Fonden för rättvis omställning bör enligt regeringens mening inriktas på klimatomställning. Utgiftsområde 19 Regional utveckling omfattar insatser i form av projektverksamhet, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för rättvis omställning. Regeringen föreslår att 4 anvisas till utgiftsområde 19 Regional utveckling . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För tre av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att kunna ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 19 Regional utveckling. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för att medfinansiera Fonden för en rättvis omställning. Regeringen föreslår även att anslaget minskas med för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 1:4 inom utgiftsområde 24 Näringsliv med anledning av myndighetens uppgift att vara förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Dessutom föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera utgifter inom anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 med anledning av EU:s territoriella program. I fråga om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden anger regeringen att anslaget framför allt används till olika regionala företagsstöd, projektverk-samhet och medfinansiering av olika EU-program. Den övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget går antingen till fleråriga sam-verkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller till fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnaderna har uppstått. Regeringen anför att de aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget således har små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2028. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas till utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020. Regeringen anför att utgifterna under innevarande år beräknas uppgå till ca , vilket är ca lägre än den beslutade budgeten . Enligt regeringen förklaras detta främst av en lägre utbetalningstakt inom regionalfondsprogrammen på grund av pandemin. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. De medel för React-EU som anslås Europeiska regionala utvecklingsfonden beräknas uppgå till ca . Medlen för Europeiska regionala utvecklingsfonden inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning beräknas därmed uppgå till ca för programperioden, inklusive medel för React-EU och medel för lokalt ledd utveckling. Ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 beräknas, i enlighet med förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder, till totalt ca , inklusive medel för React-EU och medel för lokalt ledd utveckling. Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning för programperioden –2027. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för rättvis omställning perioden –2027 . Medlen till Fonden för rättvis omställning beräknas uppgå till ca . Medlen från Europeiska regionala utvecklingsfonden inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning och Fonden för rättvis omställning beräknas därmed uppgå till ca för programperioden. Ramen för fonderna –2027 beräknas, i enlighet med förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder, till totalt . Verksamheten inom regionalfonden och Fonden för rättvis omställning omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för rättvis omställning perioden –2027 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2022–2030. I kommittémotion 2020/21:3119 av m.fl. (SD) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 4 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. I motionen konstateras att regeringen sänkt anslaget 1:2 Transportbidraget med i förhållande till vad som anvisades 2020 i enlighet med beslut (bet. 2019/20:NU2). Motionärerna menar att behovet av transportbidrag inte har minskat i motsvarande omfattning och framhåller att bidraget har betydelse för företagens överlevnadsgrad. Av den anledningen föreslår motionärerna att anslaget 1:2 Transportbidrag ökas med i jämförelse med regeringens förslag. I partimotion 2020/21:2973 av m.fl. (V) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 4 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna vill att det ska införas ett riktat stöd till kommuner med hög andel urskog för att främja ökad turism och föreslår att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökar med i jämförelse med regeringens förslag. I kommittémotion 2020/21:3499 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional utveckling uppgår till 4 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. I yrkande 7 motiveras den föreslagna ökningen. Motionärerna framhåller butikernas nyckelroll för att hela ska leva och anser att driftstödet för dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden på gles- och landsbygder bör komma fler till del. Av den anledningen föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökas med i jämförelse med regeringens förslag. Transportbidraget är utformat för att vara förenligt med , och stödet regleras i förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag och föreskrifter och allmänna råd om regionalt transportbidrag (TVFS 2009:2). Transportbidraget är ett generellt bidrag (till skillnad från de selektiva regionala företagsstöd som finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder). I en rapport (rapport 0303) skriver att generella bidrag handläggs på ett systematiskt sätt, men att de tilldelas utan konkurrens när vissa grundkriterier uppfylls. För transportbidraget gäller t.ex. att varan ska genomgå en betydande bearbetning, att den måste färdas och att den ska transporteras via järnväg, bil eller sjöfart. En förutsättning för att komma i fråga för bidraget, som framgår av anslagets ändamål, är dessutom att företaget är beläget i något av de fyra nordligaste länen (, , och ). Av prognos framgick att det utbetalda stödet fram till uppgick till . Beloppet var högre än . anförde att handläggningen hade påskyndats på grund av den rådande coronapandemin och att myndigheten hade fattat beslut i betydlig fler ärenden än vad som var fallet . prognos var då . Myndigheten bedömde vidare att anspråken på transportbidrag skulle komma att ligga nära i nivå med de utbetalade bidragen . Myndigheten konstaterade att den i en tidigare prognos hade förväntat sig en avmattning i konjunkturen, vilken också skulle kunna påskyndas och fördjupas till följd av coronapandemin. Det bedömdes dock inte ha en snabb effekt på anspråken på transportbidrag, eftersom bidragen betalas ut i efterhand. Däremot förväntade sig myndigheten en större påverkan i fråga om anspråk under men anförde att det var för tidigt att uttala sig mer exakt. I en uppdaterad prognos hade sänkt sin prognos till . hade prognosen höjts till . Bedömningen var även fortsättningsvis att anspråken på transportbidrag skulle ligga i nära nivå med de utbetalda bidragen . Myndigheten konstaterade att den förväntade avmattningen inte skulle komma att bli så stor som först befarats. Den minskade prognosen för uppgavs delvis bero på konjunkturen men nästan främst bero på att en av de största stödmottagarna drabbats av en oväntad händelse och inte kommer att ha samma stora bidragsanspråk som . Av den tidigare nämnda rapporten framgår att , som drabbades av en brand , var en av de tio största mottagarna av transportbidrag då de mottog . Särskilt driftstöd till butiker Det särskilda driftstödet till butiker i sårbara och utsatta områden infördes baserat på förslaget i utredningen i glesbygds slutbetänkande (SOU 2015:35). Stödet regleras i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service där det finns ett antal kriterier som butiker ska uppfylla för att kunna komma i fråga för stöd. Stödet är utformat för att vara förenligt med . Enligt utredaren beräknades kostnaden för stödet vara ca . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder skulle ökas med 2016–2019 för att finansiera det särskilda driftstödet. I budgetpropositionen föreslogs en förstärkning av stödet om ytterligare , och beslutade i enlighet med förslaget. I enlighet med regeringens förlag och beslut omfattar stödet även –2022. beviljades driftstödet till 276 butiker, och det uppgick totalt till . Av regeringens resultatredovisning framgår att antalet dagligvarubutiker som beviljats stöd speglar antalet butiker som uppfyller kraven i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Regeringen konstaterar att det genomsnittliga avståndet till närmaste butik har minskat från 2018 och 2019. Regeringens bedömning är att det särskilda driftstödet bidrar till att bromsa trenden med nedläggning av små dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden på gles- och landsbygder. Förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service förändrades i samband med att avståndskriteriet sänktes, vilket medförde att fler butiker blev berättigade att söka stödet. Besöksnäring på gles- och landsbygder I budgetpropositionen utgiftsområde 24 Näringsliv föreslår regeringen mot bakgrund av coronapandemin särskilda insatser för besöksnäringens återhämtning om 2021. Regeringen anför att inriktningen ska vara att en satsning på ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar turism samt på ekoturism som bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för boende, besökare, företag och investeringar i hela landet. Av regeringens resultatredovisning inom samma utgiftsområde framgår att näringslivssatsningar syftar till att stödja besöksnäringen i hela landet. Myndigheten har bl.a. arbetat med projekt för att främja utvecklingen på olika platser i landet sett utifrån lokal och regional attraktionskraft. I sammanhanget kan vidare nämnas att mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet är ett av fem fokusområden i regeringens nationella skogsprogram som beslutades . Målet för fokusområdet inkluderar bl.a. ökad sysselsättning, stärkt hållbar tillväxt och landsbygdsutveckling med beaktande av skogens sociala värden. I budgetpropositionen presenterar regeringen, med stöd av och Liberalerna, en politik för hela landet som inriktas mot att alla delar av landet ska ges möjligheter att utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller städer, tätorter samt gles- och landsbygder. Ju fler delar av landet som är utvecklingskraftiga och hållbara, desto bättre för . Den regionala utvecklingspolitiken ska möta och ta till vara de olika regionala förutsättningarna för att främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig regional utveckling. Miljö- och klimatperspektiven inom den regionala utvecklingspolitiken ska stärkas. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för den inriktning av politiken för utgiftsområde 19 Regional utveckling som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att göra insatser för att tidigt bidra till att bryta de tilltagande skillnader som har uppstått mellan olika regioner som en konsekvens av den pågående pandemin. Stora skillnader mellan och inom olika regioner skapar även behov av en mer regionalt och lokalt anpassad politik. Utskottet konstaterar att regeringen också framhåller betydelsen av ett starkt regionalt inflytande och ansvar för frågor som är av betydelse för det regionala utvecklingsarbetet. Möjligheterna att bo och verka i hela landet ska förbättras och de utmaningar som bl.a. är kopplade till gleshet och avstånd, demografi, kompetensförsörjning, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet och regional dynamik ska tas itu med. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det är av vikt med en bredd av insatser inom många olika politikområden för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Utskottet delar också regeringens uppfattning att statliga myndigheters medverkan i det regionala utvecklingsarbetet är av central betydelse och att det finns behov av ett samstämmigt agerande mellan staten, regionerna och kommunerna. Utskottet noterar att regeringen avser att utarbeta en ny nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet –2030. Den nationella regionala tillväxtpolitiken är nära integrerad med EU:s sammanhållningspolitik. Regionalfondsprogrammen investerar i regional konkurrenskraft och ökad sysselsättning i hela . Utskottet konstaterar att EU med anledning av den pågående pandemin har beslutat om ett mer flexibelt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik för innevarande programperiod och även föreslagit mer medel genom initiativet React-EU. Regeringens förslag om att medel anslås inom regionalfonden för React-EU innebär att kan dra nytta av de medel som tilldelas från EU och att återflödet av medel därmed blir högre. När det gäller inriktningen för den kommande programperioden konstaterar utskottet att förhandlingarna fortfarande pågår. Utskottet noterar att regeringens bedömning är att resultatorientering, förenkling i alla delar av genomförandet och nationell tematisk fokusering utifrån regionala behov även fortsättningsvis ska vara vägledande för programperioden –2027. Insatserna inom regionalfondsprogrammen ska bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och därmed bidra till ett grönt, hållbart och mer innovativt . Vidare ska stor hänsyn tas till olika territoriella förutsättningar, såsom geografiskt långa avstånd som finns i stora delar av landet. Utskottet ser positivt på det. Utskottet konstaterar vidare att det tillförs medel till anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för att medfinansiera Fonden för en rättvis omställning. Den nya fonden ska bidra till att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenser i regioner och sektorer som på grund av beroendet av fossila bränslen eller energiintensiva industrier påverkas mest av klimatomställningen. I kan det t.ex. handla om stålindustrin i . Även här gör förslaget att kan dra nytta av de medel som tilldelas från EU. Utskottet noterar att avsikten är att staten ska ta ett mindre finansieringsansvar och att näringslivet i takt med det tar ett större ansvar. fastställde genom ett beslut de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2020/21:FiU1). Enligt beslutet fastställdes ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling till 4 2021. Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av det här betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika förslagen till anslag inom utgiftsområdet i propositionen och motstående förslag i motioner. föreslår i motion 2020/21:3119 att anslaget 1:2 Transportbidrag ska ökas med i jämförelse med förslaget i budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att behovet av stöd för mot bakgrund av coronapandemin varit svårbedömt, och noterar att efter det att budgetpropositionen överlämnades till ändrat sin prognos. Som framgår i det föregående är transportbidraget ett generellt bidrag, vilket innebär att bidraget söks utan konkurrens och att de företag som uppfyller kriterierna för stöd också har rätt att få stöd. Utskottet förutsätter att regeringen har en fortsatt dialog med i frågan och att regeringen återkommer till under om det uppstår ett behov av ytterligare medel. När det gäller förslagen i motionerna 2020/21:2973 (V) och 2020/21:3499 (KD) som innebär att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ska ökas avstyrkte utskottet liknande förslag (bet. 2019/20:NU2). Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte ser något skäl att inrätta ett riktat stöd till kommuner med hög andel urskog för att främja turism. I likhet med tidigare vill utskottet hänvisa till pågående och aviserade insatser som redovisats i det föregående. Utskottet vill särskilt framhålla förslaget om insatser för besöksnäringens återhämtning om 2021 inom utgiftsområde 24 Näringsliv som bl.a. genom en satsning på ekoturism kommer att bidra till sysselsättning och attraktiva platser för boende, besökare, företag och investeringar i hela landet. När det gäller det särskilda driftstödet till dagligvarubutiker i glesbygd kvarstår utskottets bedömning att det förstärkta stödet på är väl avvägt. Utskottet konstaterar att den förordning som reglerar stödet har ändrats så att fler butiker är berättigade att söka stödet. uppgick stödet totalt till , och antalet butiker som beviljades stöd speglade antalet butiker som uppfyller kraven i förordningen. Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service är en viktig förutsättning för utvecklingskraft i alla delar av landet, och det är därför glädjande att det särskilda driftstödet har bidragit till att bromsa en trend av nedläggning av små dagligvarubutiker i sårbara och utsatta områden på gles- och landsbygder. Sammanfattningsvis står utskottet bakom de anslagsnivåer som regeringen föreslår som syftar till att genomföra en väl avvägd regional utvecklingspolitik för utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utskottet vill påminna om att den regionala utvecklingspolitiken omfattar fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområdet. Regional hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser är avgörande inom i princip samtliga utgifts- och politikområden. Det gäller inte minst infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Utskottet föreslår således att anvisar anslag inom utgiftsområde 19 Regional utveckling i enlighet med förslaget i budgetpropositionen. Utskottet har inte något att invända när det gäller de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som föreslås i budgetpropositionen. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår av bilaga 2 och 3. Utskottet tillstyrker därmed förslagen i budgetpropositionen och avstyrker motionerna i berörda delar. Statens budget inom utgiftsområde 19 (M) (M), (M) och (M) anför: samlade budgetförslag bör ses som en helhet där inte någon del eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2020/21:FiU1) och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Vi vill däremot redovisa vår uppfattning om politikens inriktning i det här särskilda yttrandet. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 1 och 5 i det betänkandet. har – förutom pandemin – att hantera hög arbetslöshet och grov brottslighet. Det framhålls i den ovan nämnda motionen 2020/21:3422 (M) sammantaget som stora problem. budgetförslag fokuserar därför på att se till att ska ha beredskap för om pandemin förvärras, knäcka arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten. För att kunna hantera en situation där coronakrisen förvärras innehåller budgetförslag en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten behöver arbetslinjen återupprättas. Det går att åstadkomma genom att de svenska bidragssystemen stramas åt, att det införs ett bidragstak, att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till bidragssystemen samt genom att växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden behöver tillföras mer resurser som dessa villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota den ekonomiska återhämtningen. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen har skapat bör tas bort. För att bekämpa kriminaliteten förordas i motionen en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar bl.a. om dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng.