bet · H801AU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Arbetslösheten har stigit snabbt liksom antalet inskrivna arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Partiet ser att det finns behov av större resurser för flera områden inom utgiftsområdet än vad som erbjuds genom regeringens förslag. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med 4 och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget ökas med 1 . anser att det krävs mer resurser till Arbetsförmedlingen för att myndigheten ska kunna hantera situationen med en ökad arbetslöshet och för att säkerställa ändamålsenlig lokal närvaro och en likvärdig service i hela landet. Regeringens satsning på området är inte tillräcklig enligt partiet. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med 1 . vill återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring för fler. Partiet välkomnar regeringens satsningar på tillfälliga förbättringar när det gäller ersättningsnivåer och arbetsvillkor men vill att dessa görs permanenta. Vidare vill partiet att det s.k. studerandevillkoret återinförs och tillför medel för ändamålet. Partiet avvisar också regeringens förslag om att avskaffa bidraget till mindre arbetslöshetskassor. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget ökas med 1 . framhåller behovet av en aktiv arbetsmarknadspolitik under rådande omständigheter. Partiet välkomnar visserligen regeringens satsning på arbetsmarknadsutbildningar men menar att det behövs en mer ambitiös arbetsmarknadspolitik på området. vill därför satsa mer resurser på arbetsmarknadspolitiska program och insatser än vad regeringen föreslår, bl.a. för att öka antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen och för att utöka Arbetsförmedlingens möjligheter att anvisa arbetslösa till studier inom det reguljära utbildningssystemet med bibehållen ersättning. Genom att avvisa regeringens satsning på upphandlade matchningstjänster gör en besparing inom anslaget. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med till följd av att avvisar hälften av regeringens besparing för lönebidrag. 2:1 : Anslaget ökas med . välkomnar regeringens satsning på ökade resurser till men anser att satsningen är otillräcklig. Partiet menar att myndigheten behöver få ökade resurser till att prioritera upp arbetet med tillsyn, inspektion och kontroll. För att upprätthålla, utveckla och förstärka myndighetens viktiga arbete ökar partiet därför anslaget. Vidare tillförs resurser för att ska kunna genomföra särskilda uppdrag som är inriktade på specifika branscher och företeelser på arbetsmarknaden. Partiet anser även att resurser behövs för att stärka utbildningen av skyddsombud. 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet: Anslaget ökas med . anser att de fackliga centralorganisationerna behöver ett större ekonomiskt stöd än för att stärka de regionala skyddsombudens viktiga arbete och tillför därför resurser inom anslaget. I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) poängteras betydelsen av att varje människa ska ha ett arbete eller en annan meningsfull sysselsättning att gå till. vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Partiet anser att en av politikens absolut viktigaste uppgifter är att skapa bästa möjliga jordmån för fler företag och ökad sysselsättning. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 7 och att fem anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Arbetsintegrerande sociala företag). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bil. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . anser att processen för att reformera Arbetsförmedlingen ska fortsätta. Partiet gör en annan bedömning av läget på arbetsmarknaden än regeringen och föreslår en rad åtgärder inom utgiftsområdet och på skatteområdet som förväntas leda till fler jobb och högre tillväxt. Till följd av ett minskat antal arbetslösa kan besparingar göras inom anslaget. Partiet gör även besparingar inom anslaget till följd av en lägre anslagsbana för intensivåret och ett generellt minskat förvaltningsanslag. Förslaget om att minska Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 16). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med 6 . framhåller att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en tydlig omställningsförsäkring mellan arbeten. Partiet avvisar regeringens förlängning av de höjda ersättningsnivåerna vilket innebär en besparing inom anslaget. Partiet vill se en återgång till de ersättningsnivåer som tidigare gällde. vill också att reglerna för deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen ska återinföras. Anslaget påverkas vidare av partiets förslag att avveckla introduktionsjobben och avvisa regeringens tillskott till extratjänster. Vidare avfärdar partiet den . Förslagen om att återgå till tidigare ersättningsnivåer och deltidsbegränsningen finns även i två särskilda yrkanden (yrkandena 21 och 23). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 1 . anser att flera av de arbetsmarknadspolitiska program och insatser som finns är bristfälliga och att det finns goda skäl att effektivisera arbetsmarknadspolitiken på detta område. Partiet vill att anställningsstödet introduktionsjobb avskaffas eftersom de personer som omfattas bör ha goda chanser att få t.ex. nystartsjobb eller reguljära jobb. När det gäller extratjänster ser visserligen ett behov men menar att anslagsnivån bör hållas lägre än vad regeringen föreslår eftersom partiet har en politik för fler i nystartsjobb och reguljärt arbete. Vidare ser partiet positivt på genomförandet av matchningstjänster men bedömer att tillväxten av matchningstjänster inte motsvarar de nivåer regeringen föreslår varför besparingar kan göras inom anslaget. När det gäller arbetsmarknadsutbildningar i Arbetsförmedlingens regi anser partiet att dessa visat sig ineffektiva men att de kan spela en begränsad men viktig roll i det rådande exceptionella läget. Nivån för arbetsmarknadsutbildningar bör dock sättas lägre än vad regeringen föreslår. Förslagen om introduktionsjobb, extratjänster och arbetsmarknadsutbildning finns även i tre särskilda yrkanden (yrkandena 12, 13 och 17). 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med . föreslår att lönetaket i nystartjobben höjs till , vilket gör att nystartsjobben kan användas något bredare. Partiet tillför också medel för fler nystartsjobb som en del i en omläggning av vilka arbetsmarknadspolitiska åtgärder som Arbetsförmedlingen ska ha att välja mellan. Vidare vill partiet införa ett tillfälligt handledarstöd för att underlätta för bl.a. nystartsjobb. Förslagen om lönetak och handledarstöd finns även i två särskilda yrkanden (yrkandena 9 och 11). 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . har i sitt s.k. asylprogram förslag om att göra det möjligt för asylsökande att arbeta och tjäna utan att etableringsersättningen avräknas. Som en del av förslaget vill partiet att etableringsersättningens nivå sänks med per dag. Anslaget påverkas även av att inte vill begränsa antalet föräldrapenningdagar för nyanlända föräldrar med barn . Förslaget om etableringsersättningens nivå finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 24) och i kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) (yrkande 40). Arbetsintegrerande sociala företag: förslag innebär ett nytt anslag och att anslås . Partiet menar att arbetsintegrerande sociala företag bör stödjas och byggas ut och att det behövs varaktiga lönestöd på området. anser att det krävs en satsning så att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader för att täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. Partiet vill också tillföra medel för att säkra och utöka de platser som finns på dessa företag och för de nya som startas. Förslaget om att tillföra medel till arbetsintegrerande sociala företag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 19) och i kommittémotion 2020/21:3317 av m.fl. (KD) (yrkande 20). Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Utskottet konstaterar inledningsvis att insatserna inom arbetsmarknadspolitiken har bidragit till förbättringar på arbetsmarknaden. Utskottet noterar dock att det av regeringens resultatredovisning går att utläsa att resultaten av arbetsmarknadspolitiken har försämrats på flertalet centrala områden. Som regeringen framhåller är ett huvudskäl minskade övergångar till arbete generellt för både kvinnor och män samt för delgrupper som exempelvis långtidsarbetslösa och deltagare i etableringsprogrammet. kan noteras vissa ljusningar, såsom förbättrade resultat för övergångar till studier, särskilt för kvinnor. När det gäller sysselsättningsgraden (15–) så planade den ut på en historiskt sett hög nivå som utvecklingen i ekonomin dämpades. Sysselsättningsgraden var oförändrad jämfört med ; dock minskade den bland kvinnor och ökade bland män. Antalet sysselsatta fortsatte dock att öka bland både kvinnor och män. När det gäller arbetslöshetssiffrorna (15–) konstaterar utskottet att arbetslösheten efter att ha minskat stadigt började att öka och sedan fortsatte öka . Arbetslösheten ökade mer bland kvinnor än bland män . Utskottet konstaterar vidare att den svenska arbetsmarknaden har präglats av utbrottet av covid-19 i samhället. Pandemins framfart har kraftigt påverkat utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att både antalet sysselsatta och sysselsättningsgraden minskade tydligt i samband med den kraftiga nedgången i svensk ekonomi. Regeringen framhåller att antalet personer som varslats om uppsägning nådde historiskt höga nivåer och att antalet anställda som omfattas av konkurser ökade. Minskningen av antalet sysselsatta var betydligt mer omfattande bland kvinnor än bland män. Även när det gäller arbetslöshetssiffrorna har den kraftiga nedgången i ekonomin haft en stor påverkan med en ökning av arbetslösheten till . Trots att antalet sysselsatta minskade mer bland kvinnor än bland män har arbetslösheten ökat något mer bland män. Det beror på att kvinnor har lämnat arbetskraften i stället för att kvarstå som arbetslösa i högre utsträckning än män. Bland kvinnor steg arbetslösheten till och bland män till . När det gäller covid-19-utbrottets effekter för olika grupper kan utskottet konstatera att det varit en större negativ påverkan på sysselsättningen bland utrikes födda än bland inrikes födda. Detta har medfört att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda har fortsatt att öka . Sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda minskade , från till , men ökade därefter till följd av att sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor minskade. Även arbetslöshetssiffrorna visar att utrikes födda har drabbats hårt genom en kraftigare ökning bland utrikes födda än bland inrikes födda. Som för arbetsmarknaden i stort gäller att arbetslösheten har ökat snabbare bland utrikes födda män än bland utrikes födda kvinnor, eftersom kvinnor i högre utsträckning har lämnat arbetskraften. Utskottet vill framhålla vikten av att skapa förutsättningar för utrikes födda kvinnor och män att ta sig in och etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet ser med oro på att andelen övergångar till arbete 2019 minskade med jämfört med för utomeuropeiskt födda. Som utskottet konstaterat tidigare är de flesta som invandrar till i arbetsför ålder och andelen äldre klart lägre än för befolkningen i övrigt. står inför en situation med en demografisk utveckling som under de kommande decennierna riskerar att leda till problem med bl.a. ett större antal äldre och barn och stora resursbehov i välfärdssektorn. En arbetsmarknad som möjliggör en framgångsrik etablering och integrering av utrikes födda kan bidra till att möta utmaningarna på den svenska arbetsmarknaden. Det finns dock mycket kvar att göra för att förbättra etableringen och integreringen av utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden, särskilt bland kvinnor. En annan grupp som har drabbats hårt av den kraftiga nedgången i den svenska ekonomin är ungdomar (15–). Ungdomar som grupp drabbas vanligtvis tidigt i en kris. I har detta skett bl.a. genom att krisen tidigt drabbade hotell- och restaurangbranschen, där många unga är sysselsatta. Som en följd minskade antalet sysselsatta ungdomar tydligt . Antalet arbetslösa har också ökat kraftigt och ungdomsarbetslösheten steg till . Utskottet ser det som centralt att skapa goda förutsättningar för ungdomar att hitta vägar till arbete eller studier. Utskottet noterar att de negativa konsekvenserna av covid-19-utbrottet inte bara gäller grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden, utan pandemin har slagit brett över hela arbetsmarknaden. Ett tydligt exempel på det är att statistiken över nyinskrivna på Arbetsförmedlingen visar en relativ ökning bland inrikes födda och gymnasieutbildade som normalt sett är underrepresenterade bland de inskrivna på Arbetsförmedlingen. Utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden är nära förknippad med den ekonomiska utvecklingen i stort. Utskottet kan i det sammanhanget konstatera att svensk ekonomi har drabbats hårt av pandemin. Som exempel föll BNP med en nivåsänkning som var den största som någonsin uppmätts ett enskilt kvartal sedan mätningarna inleddes . Nedgången berodde främst på fallande export och hushållskonsumtion. Utskottet kan således konstatera att exportorienterade ekonomi tydligt har påverkats av minskad efterfrågan och nedstängningar i såväl som omvärlden. Regeringen uppger att svensk ekonomi tycks ha bottnat och väntas, likt omvärldens, återhämta sig . Utskottet noterar också att bl.a. finansministern har rapporterat om att återhämtningen av svensk ekonomi har varit starkare än väntat med en uppgång i industriproduktion och varuexport. Återhämtningen har dock inte varit sådan att den tidigare nedgången helt återhämtats. När det gäller arbetsmarknaden har en viss stabilisering skett . Arbetslösheten har inte ökat och sysselsättningen har inte minskat. går det dock att notera att gruppen långvarigt inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen växer. Utskottet ser med stor oro på den utvecklingen. Vidare konstaterar utskottet att det på nytt går att se en oroande utveckling av smittspridningen i samhället. Regeringen har beslutat om ett antal nya begränsningsåtgärder, och den fortsatta utvecklingen är oviss. Det råder fortsatt osäkerhet om hur allvarliga konsekvenserna blir för jobb, företag och samhällsekonomin. Utskottet utgår dock från att utvecklingen med stor sannolikhet kommer att dämpa tillväxten i vart fall och inledningen av 2021. Utöver pandemin finns även andra osäkerhetsfaktorer som kan påverka utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden på olika sätt. Ett exempel på detta är klimatförändringar och de risker det för med sig för den globala ekonomin. Ett annat är de övergripande strukturella förändringar som sker på stora delar av arbetsmarknaden i form av bl.a. digitalisering, automatisering och sättet att organisera arbete. Även den politiska situationen i världen såsom handelskonflikten mellan och och formerna för utträde ur EU kan få stor betydelse för utvecklingen. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att den svenska arbetsmarknaden står inför stora utmaningar. Även om utvecklingen i många delar varit positiv, med bl.a. en internationellt sett hög sysselsättningsgrad, inte minst vad gäller utrikes födda kvinnor, finns det fortfarande problem på arbetsmarknaden att ta itu med. Som exempel kan nämnas att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda alltjämt är för stor, särskilt när det gäller kvinnor. Som utskottet noterat ovan är det en situation som har eskalerat med covid-19-utbrottets verkningar. Vidare ligger arbetslösheten på för höga nivåer, vilket även var fallet innan covid-19-utbrottet. som arbetslösheten är hög inom vissa grupper där många saknar den kompetens som arbetsgivarna efterfrågar är bristen på arbetskraft stor i flera sektorer. Utskottet välkomnar att regeringen på allvar lyfter fram problemen på arbetsmarknaden. Det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken riktas in på att försöka möta problemen. Utskottet anser att det breda politiska samarbete som leder , med januariavtalet som grund, är väl lämpat för att med kraft ta sig an utmaningarna. Utskottet vill inledningsvis slå fast att arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och deltagande i samhället. Det är grundläggande att politiken strävar mot att fler ska komma i arbete och ta del av den frihet som kommer med jobb och egen inkomst. Vårt välstånd ska tryggas med bl.a. en hög sysselsättning bland både kvinnor och män, starka drivkrafter att arbeta och bättre förutsättningar för företagande och jobbskapande och med ett hållbart utnyttjande av våra naturresurser. Som framgått ovan finns det många utmaningar på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller bl.a. sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda, ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Covid-19-utbrottet har förstärkt dessa utmaningar och slagit brett över hela den svenska arbetsmarknaden. Pandemins utbredning har orsakat den värsta krisen på den svenska arbetsmarknaden i modern tid och en global ekonomisk kris. Utskottet anser att det är viktigt med en kraftfull politik för att möta konsekvenserna av pandemin. Utskottet konstaterar att sedan virusutbrottet har regeringen i överenskommelse med och Liberalerna vidtagit kraftfulla tillfälliga åtgärder för att värna människors liv, hälsa och möjlighet att försörja sig. När det gäller insatser på arbetsmarknadsområdet har sysselsättningsfallet dämpats genom bl.a. korttidspermitteringar, nedsatta arbetsgivaravgifter, omställningsstöd och kraftiga tillskott till kommunsektorn. Tillfälligt höjda ersättningsnivåer och ändrade kvalifikationskrav i arbetslöshetsförsäkringen har bidragit till att upprätthålla möjligheten till försörjning för många och till köpkraften i ekonomin. Utskottet välkomnar de insatser som har gjorts för att minska de negativa effekterna av krisen. Det är med stor oro utskottet ser på den ökning av smittspridningen i samhället som har skett . Pandemin och dess konsekvenser för samhället är långt ifrån över. Huvudfokus för politiken måste självfallet vara att pressa tillbaka smittspridningen och säkra det vårdbehov som finns. Utskottet vill dock betona vikten av att föra en politik som skapar förutsättningar för att säkra jobben i hela landet. Det är också viktigt att föra en politik som leder till trygghet och möjligheter för de personer som har svårt att få ett jobb eller har förlorat sitt jobb. Arbetsmarknadspolitiken spelar givetvis en viktig roll för att möta de utmaningar som finns på arbetsmarknaden, men även åtgärder inom andra politikområden är avgörande för att nå önskade resultat. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens breda anslag med satsningar inom flera politikområden. Exempel på satsningar som ligger utanför det aktuella utgiftsområdet är nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.12), för unga (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.13) och för den först anställda (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.14). Centrala är också regeringens satsningar på fler utbildningsplatser inom flera olika studieformer (se utg.omr. När det gäller satsningar inom utgiftsområde 14 föreslår regeringen ett tillskott till Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att ge Arbetsförmedlingen förutsättningar att hantera den ökade arbetslösheten. Vid en nedgång i ekonomin riskerar personer som redan tidigare hade en svag förankring på arbetsmarknaden att drabbas särskilt hårt, något som riskerar att leda till långtidsarbetslöshet och till att personer lämnar arbetskraften. Genom att ge Arbetsförmedlingen ökade förvaltningsresurser kan myndigheten på ett bättre sätt ta emot ett ökat antal inskrivna arbetssökande, göra arbetsmarknadspolitiska bedömningar och anvisa till relevanta arbetsmarknadspolitiska insatser. Vidare anser utskottet att det är centralt att Arbetsförmedlingen har en ändamålsenlig lokal närvaro och en likvärdig service i hela landet. Var någon väljer att bosätta sig ska inte avgöra möjligheterna att få den hjälp från Arbetsförmedlingen som individen är i behov av. Det är därför välkommet att regeringen skjuter till medel för att säkerställa att myndigheten har en ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Utskottet kommer att fortsätta bevaka utvecklingen på området. Utskottet står bakom regeringens riktning för reformeringen av Arbetsförmedlingen. Genom att fortsätta arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen i grunden och låta fristående aktörer matcha och rusta arbetssökande kan effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten förbättras. Utskottet bekräftar i likhet med regeringen att tidsplanen för genomförandet justeras så att regelverket beslutas . Utskottet anser att det är viktigt att reformeringen sker ordnat med tydlig inriktning på att kvalitet och kontroll ska vara styrande. Utskottet noterar också att regeringen avser att återkomma om Arbetsförmedlingens långsiktiga anslagsnivå, bl.a. mot bakgrund av behovet av ändrad medelstilldelning som en följd av den pågående reformeringen av myndigheten. Regeringen avsätter också extra medel till Arbetsförmedlingen för införandet av ett intensivår i enlighet med vad som redogjordes för i budgetpropositionen . Genom intensivåret ska nyanlända ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden i form av ett intensivår inom ramen för etableringsprogrammet. Utskottet ser positivt på denna satsning som kan utgöra en viktig pusselbit för att förbättra vägarna in på den svenska arbetsmarknaden för nyanlända. Utskottet kan konstatera att det finns tydliga skillnader i de alternativa anslagsförslagen i fråga om Arbetsförmedlingens behov. Utskottet noterar att verkar dela regeringens bedömning av myndighetens behov medan vill se en något lägre anslagsnivå. Det är en annan linje än den partierna enades om i den budget som beslutade om och som ledde till drastiska neddragningar på myndigheten. Neddragningar som försvårat både reformeringen och det löpande arbetet inom myndigheten. Vidare noterar utskottet att har gått från att föreslå kraftiga sänkningar av myndighetens förvaltningsanslag framåt till att i princip ansluta till regeringens bedömning av ökade behov hos myndigheten. Utskottet anser därför inte att partiets politik på området är trovärdig. Utskottet delar inte heller bedömning av behoven utan anser att regeringens förslag är på en väl avvägd nivå. Utskottet ställer sig således bakom regeringens bedömning av Arbetsförmedlingens behov och den väg framåt som bör gälla för reformeringen av myndigheten. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i budgetpropositionen gör viktiga och nödvändiga prioriteringar för att lyfta fram den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Som exempel på det föreslår regeringen att ökade medel tillförs för externa matchningsaktörer och extratjänster.