bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Gruppen välkomnar att regeringen har tillfört resurser för perioden –2025 så att länsstyrelsernas kontroller av livsmedel och foder i primärproduktionen kan öka. Det vore enligt gruppen önskvärt om regeringen återkommer med en redogörelse när det gäller utfallet av denna resursförstärkning i nästa års budgetproposition. Enligt gruppen presenteras en mer rättvisande bild i årets budgetproposition, till skillnad från föregående års resultatredovisning, när det gäller antalet utbrott av vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ska öka med med anledning av den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Enligt gruppen vore det värdefullt med en fördjupad redovisning av hur det ökade anslaget har använts i nästa års budgetproposition. Enligt förra årets budgetproposition var regeringens mål att antalet helårsstudenter skulle uppgå till 12 000 för perioden –2018. Antalet helårsstudenter ökade efter att ha sjunkit. Gruppen anser att det vore värdefullt om regeringen kunde sätta utvecklingen av antalet helårsstudenter i förhållande till den nationella kompetensförsörjningen och ange om det finns något mål för antalet helårsstudenter för . Gruppen noterar att jämfört med föregående år redovisas inte antalet aktiva forskarstudenter. Enlig gruppen är det värdefull information om SLU:s forskningsverksamhet som regeringen kan överväga att redovisa även om det inte är en indikator eller bedömningsgrund för det strategiska målet. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen ska varje utskott följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Av förarbetena[1] framgår att denna uppföljning och utvärdering ingår i granskning av rikets styrelse och förvaltning. Detta genomförs bl.a. genom utskottens löpande uppföljningar av regeringens resultatredovisning som enligt budgetlagen (2011:203) ska lämnas i budgetpropositionen. har tidigare – – antagit riktlinjer[2] för arbete med hur bl.a. regeringens resultatredovisning till ska behandlas. Av riktlinjerna framgår att är en central länk i den statliga styrkedjan, när det gäller såväl ekonomisk styrning som regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om i vilken utsträckning resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Uppföljning och utvärdering bör enligt förarbetsuttalandena[3] användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i bl.a. budgeten. Utskottens löpande uppföljning av resultatinformationen i budgetpropositionen bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med granskning av resultatredovisningen Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka utskottet har behandlat i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av livsmedelspolitikens resultat i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden när det gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har godkänt det som utskottet har anfört i dessa frågor. har utskottet behandlat följande frågor i särskilda uppföljningar med koppling till utgiftsområde 23: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8, 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2) – Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning (2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1) – Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (2015/16:RFR7, bet. 2016/17:MJU14). genomför utskottet en uppföljning av lantbrukets sårbarhet som preliminärt kommer att publiceras . 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att dels följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, dels ge uppföljningsgruppen (nedan gruppen) mandat att bestämma inriktning på uppföljningen av utgiftsområdena. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Årets analys omfattar området En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Den nya resultatstrukturen innebär att analysen förutom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena också omfattar djurhälsa, utbildning och forskning. Detta innebär att de insatser som görs när det gäller skogen, landsbygdsprogrammet och samepolitiken inte ingår i denna analys. Uppföljningen har inriktats på att analysera resultatredovisningens struktur, identifiera nya synpunkter där oklarheter föreligger och följa upp de synpunkter som utskottet har haft . En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar när regeringens budgetförslag bereds och för att kunna genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. 2 Utvecklingsarbetet med mål- och resultatstyrning 2.1 Budgetlagens krav på resultatredovisning m.m. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Redan i 2 § dåvarande lagen (1996:1959) om statsbudgeten fanns krav på att regeringen till skulle redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. 2.2 Skälen bakom mål- och resultatstyrningen Att i budgetlagen särskilt beröra frågor om resultatstyrning var enligt förarbetena[5] till budgetlag lämpligt då styrningen av den statliga verksamheten hade fått en så stark anknytning till budgetprocessen. Att ange ett mål (eller ett förväntat resultat) och jämföra detta med det resultat som faktiskt uppnåtts ansågs alltså helt grundläggande i en styrprocess som syftar till en allt effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Flera skäl angavs för en reglering av resultatstyrningen i budgetlagen. Ett skäl var att klargöra att om regeringen begär statliga medel för ett ändamål måste den också kunna ange vad den vill uppnå samt vidta åtgärder så att resultatet av verksamheten kan följas upp och jämföras med vad som var avsett. Ett annat skäl var att underlätta för att i ökad utsträckning ägna sig åt uppföljning och utvärdering av resultat. Av nämnda förarbeten framgår att budgetpropositionen var det naturliga dokumentet för den löpande mål- och resultatredovisningen på områden där ekonomiska styrmedel, särskilt anslag, används i stor utsträckning. Även före 1990-talets mitt innebar mål- och resultatstyrningen[6] att och regeringen skulle bestämma mål och inriktning för den statliga verksamheten och ställa bestämda resultatkrav och likaledes krav på förbättrad uppföljning. 2.3 utveckling av resultatredovisningen Formerna för resultatredovisningen har varit och är alltjämt (se avsnitt 2.4 nedan) föremål för ett utvecklingsarbete för att ge främst men även regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. I budgetpropositionen redovisades den dåvarande regeringens arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Arbetet hade bedrivits med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra sin politik och nå beslutade mål för olika områden samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamheten. Vidare angavs i propositionen[7] att regeringen hade vidtagit flera åtgärder för att utveckla resultatredovisningen av statens insatser, bl.a. i fråga om regeringens redovisning till . I budgetpropositionen hänvisades även till finansutskottets uttalanden[8] om att det är rimligt att utvecklingsarbetet inriktas mot att koncentrera resultatredovisningen till att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till mål. har också betonat vikten av att skapa en tydlig uppföljning och analys av måluppfyllelse som grund för prioriteringar och budgetförslag. I budgetpropositionen framförde regeringen att ett riktat utvecklingsarbete har bedrivits inom . De berörda utgiftsområdena var 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Syftet var bl.a. att förbättra översikten och presentationen inom områdena. 2.4 Utveckling av resultatredovisningen i BP 2021 För att regeringens resultatredovisning i årets budgetproposition ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag anges i propositionen[10] att ett utvecklingsarbete har genomförts inom . Utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till mål och att redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. En viktig del i arbetet har utgjorts av information och förankring, inom och med utskottskanslier. Arbetet mynnade ut i förtydligade riktlinjer med innebörden att resultatredovisningens texter bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter centrala resultatindikatorer och bedömningsgrunder. – att utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med minst tioåriga tidsserier om möjligt – att centrala statliga åtgärder som vidtagits för att påverka måluppfyllelsen bör återges – att en samlad bedömning av måluppfyllelsen bör redovisas – att indikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet över tid – att urvalet bör möjliggöra uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv. Sammantaget syftar dessa riktlinjer till att resultatinformationen bör framträda tydligare. I budgetpropositionen anges att förutsättningarna att redan i denna proposition följa de nya riktlinjerna fullt ut dock har varierat mellan olika områden. Utöver detta redogörs i propositionen även för utfallet av regeringens ändringar av reglerna för hur myndigheterna ska redovisa resultat i sina årsredovisningar (ändringarna gjordes för att underlaget för resultatredovisningen till skulle bli bättre). Ändringarna innebär bl.a. att myndigheterna ska bedöma och analysera resultatet. De nya reglerna tillämpades årsredovisningar (som lämnades till regeringen ). () har haft i uppdrag att följa upp ändringarnas genomslag (se ESV 2020:28). ESV framhåller att det normalt tar tid att genomföra nya regler för resultatredovisningen och att uppföljningen visar att de nya kraven på myndigheternas resultatredovisningar har fått genomslag men inte fullt ut på alla områden. ESV noterar att ett utvecklingsområde för myndigheternas resultatredovisningar är framtagandet av indikatorer för att kunna redovisa data till grund för bedömningar av måluppfyllelsen. Likaså saknas tidsserier för att beskriva trender och bedöma hur vissa åtgärder har bidragit till utvecklingen av måluppfyllelsen på området. Vidare anser ESV att analyser av den könsuppdelade statistiken behöver utvecklas. Nedan redogörs för de mål, anslag och resultatindikatorer som gäller för utgiftsområdet. 3.1 Mål och anslag Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden. Det övergripande målet är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökning, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad för livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. De tre strategiska områdena är följande • Regler och villkor. • Konsument och marknad. • Kunskap och innovation. Målet för det strategiska området Regler och villkor är att • utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Målet för det strategiska området Konsument och marknad är att • konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Målet för det strategiska området Kunskap och innovation är att • stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Inom utgiftsområde 23 finns 29 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen som rör det övergripande målet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Jämfört med förra årets budgetproposition har det tillkommit tre anslag. Två av anslagen rör fiske och vattenbruk. Anslaget 1:28 Stödåtgärder för fiske- och vattenbruk 2021–2027 får användas för åtgärder för nationellt stöd till åtgärder som finansieras av EU inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Anslaget 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom havs- och fiskeriprogrammet. Anslaget 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet får användas av myndigheter för planering och andra åtgärder som stärker förmågan inom områdena livsmedels- och dricksvattenförsörjning under höjd beredskap och då ytterst krig. Anslaget får också användas som stöd för investeringar hos statliga myndigheter och bidrag till kommuner och regioner. Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademin Källa: Prop. 2020/21:1 utg.omr. Inom ramen för livsmedelsstrategins handlingsplan kommer satsningar på motsvarande att genomföras fram . Därutöver görs extra satsningar på totalt . Dessa medel fördelas på över 30 olika åtgärder inom de tre strategiska områdena. Åtgärderna åtföljs av öronmärkta medel och genomförs av sex myndigheter och en organisation i syfte att i huvudsak säkerställa generellt goda företagsvillkor för livsmedelskedjan. Regeringen hänvisar till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård när det gäller uppföljningen av relevanta miljömål. 3.2 Indikatorer – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja För att mäta resultaten i förhållande till målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för att följa resultatutvecklingen för dels det övergripande målet för livsmedelskedjan, dels målen för de tre strategiska områdena. Regeringen redovisar också annan statistik och information, t.ex. regeringsuppdrag och myndigheters arbete, i anslutning till de olika områdena för att beskriva utvecklingen i sektorn. Indikatorer finns dels på en generell nivå för det övergripande målet, dels för de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. 3.2.1 Indikatorer för att följa utvecklingen för livsmedelssektorn Följande centrala indikatorer används för att följa målet för utgiftsområdet och målet en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja: • Nettomarginal i livsmedelssektorn • Förädlingsvärde i livsmedelssektorn • Antal sysselsatta i livsmedelssektorn (i förra årets budgetproposition Årsarbetstider). Jämfört med förra årets budgetproposition och den översyn som har gjorts av resultattexterna har stora förändringar av valet av indikatorer gjorts. Följande indikatorer har utgått, även om fortsätter att följa upp indikatorerna: • Avkastning på eget kapital, nettomarginal • Förädlingsvärde per årsarbetstid Regeringen motiverar förändringen med att det ska bli tydligare vilka resultatindikatorer och bedömningsgrunder som är centrala för resultatbedömningen. Vissa av de tidigare angivna resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna används även fortsättningsvis i resultatredovisningen som komplement. Regeringen konstaterar att åtgärderna inom livsmedelsstrategin är av långsiktig karaktär och kommer följas med hjälp av senast tillgängliga statistik. Av den anledningen blir det en viss eftersläpning i redovisningen. 3.2.2 Indikatorer – Regler och villkor Indikatorerna för det strategiska området Regler och villkor redovisas under olika underrubriker enligt nedan. Stora förändringar av struktur och vilka indikatorer som redovisas har gjorts jämfört med föregående år. Regeringen motiverar förändringen med att det på ett tydligare sätt ska framgå vilka indikatorer som är centrala för resultatbedömningen. Företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan • Inga indikatorer redovisas. Följande indikatorer redovisas, varav den första har tillkommit i årets resultatredovisning: • Produktion av vissa jordbruksprodukter • Svenska marknadsandelar. Med motiveringen att jordbrukets (primärproduktionens) utveckling ingår som en delmängd i den totala livsmedelskedjan utgår följande indikatorer: • Sysselsättning i jordbruket • Kvantitet animalieprodukter. • Inga indikatorer redovisas. Genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 Följande indikatorer redovisas i årets resultatredovisning: • Procentandel av jordbruksföretag som fått investeringsstöd (jordbrukets konkurrenskraft) • Procentandel av djurenheter som berörs av djurvälfärdsersättningar (livsmedelskedjan och djurvälfärd) • Procentandel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald eller landskap (miljöersättningar) • Investeringar i förnybar energi, euro (klimat). I budgetpropositionen redovisades ytterligare 25 indikatorer för att följa upp landsbygdsprogrammets genomförande. fortsätter att följa upp dessa indikatorer inom ramen för den årliga obligatoriska uppföljningen som ska redovisas till kommissionen. En slututvärdering av programmet kommer att göras . Miljömässig hållbarhet i jordbruket • Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn • Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn • Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel • Utsläpp av växthusgaser från jordbruket. Myndigheternas kontroll av djurskyddet fortsätter att utvecklas Redaktionella justeringar av indikatorn har gjorts: • Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur många normalkontroller (i förväg planerade och riskbaserade kontroller) som har genomförts i förhållande till antalet anmälningskontroller. Fortsatta insatser för att utveckla livsmedels- och dricksvattenkontrollen Redaktionella justeringar av indikatorn har gjorts: • Andelen livsmedels- och dricksvattenanläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats. Förstärkt samordning av arbetet med skydd av dricksvatten och omarbetat EU-direktiv • Inga indikatorer redovisas. Arbete med fortsatt inriktning av livsmedels- och dricksvattenförsörjningen inom det civila försvaret • Inga indikatorer redovisas. Fortsatt gott djurhälsoläge och fortsatt minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen Försäljning av antibiotika till djur och antibiotikaresistens i djurhållningen. • Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar. Arbetet med att begränsa användningen av försöksdjur fortsätter • Inga indikatorer redovisas. • Biologisk status för fiskbestånd • Svenska yrkesfiskets förädlingsvärde • Svenska vattenbrukets produktion (produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta). Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 • Förändring av oönskade fångster • Antal projekt inom datainsamling och kontroll • Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling • Antal projekt inom saluföring och beredning • Förändrad areal skyddade områden • Utvärderingar i enlighet med (förordning (EU) nr 1303/2013). • Omfattning av viltskador • Antal viltolyckor i trafiken (uppdelat på viltslag). • Regeringen aviserar att arbetet med att ta fram mer långsiktiga indikatorer utifrån utvärdering av strategin för svensk viltförvaltning (viltstrategin) kommer att påbörjas . 3.2.3 Indikatorer – Konsument och marknad I årets budgetproposition återkommer nedanstående indikator: • Exportandel i svensk livsmedelsindustri. Fallen av salmonella, campylobacter och ehec hos människor har minskat • Antal utbrott av vissa zoonoser hos livsmedelsproducerandedjur och vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor. Nedanstående indikator har utgått i årets budgetproposition: • Andelen kycklingar med campylobacter. för måltider inom vård, skola och omsorg bidrar till de övergripande målen i livsmedelsstrategin • Inga indikatorer redovisas. Främja produktion, konsumtion och ekologiska livsmedel • Inga indikatorer redovisas. • Inga indikatorer redovisas. 3.2.4 Indikatorer – Kunskap och innovation Nedanstående indikator används för att bedöma hur utvecklingen av kunskap och innovation bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området kunskap och innovation. • Livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning har tillkommit. • Antal sökande och antagna