bet · H701FiU56 · 2020-04-07 00:00:00 — Regeringen föreslår att sänkningen ska gälla t.o.m. . Tillfälligt lägsta grundbelopp för dagpenning Ersättning enligt grundförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen ges som dagpenning i form av ett grundbelopp. Dagpenningen bestäms utifrån den sökandes normalarbetstid och ett belopp som framgår av förordning. Enligt bestämmelserna i förordningen minskas beloppet proportionellt för den som inte arbetat heltid . I propositionen föreslår regeringen att arbetsvillkoret i försäkringen tillfälligt sänks (se under rubriken för rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen). Det kan få till effekt att ersättningen från grundförsäkringen kan bli mycket låg för den som inte arbetat heltid. Regeringen anser därför att det tillfälligt bör införas en lägsta gräns för dagpenningen i form av ett grundbelopp. Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § i regeringsformen ska kunna meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenningen. Regeringen föreslår vidare att bestämmelsen ska gälla t.o.m. . Föreskrifterna bör, enligt regeringen, kunna innefatta tillämpning med retroaktiv verkan. I gällande regelverk finns ett karensvillkor. Villkoret innebär att en sökande i normalfallet inte får ersättning av sin arbetslöshet. Under coronautbrottet kommer fler personer att vara i behov av arbetslöshetsersättning. Förändringarna i ekonomin har uppkommit så snabbt att enskilda har haft kort om tid för att ställa om och söka annat arbete. Regeringen anser att det under rådande omständigheter är angeläget att sökande kan beviljas ersättning från arbetslöshetsförsäkringen utan att de ska behöva uppfylla karensvillkoret. Regeringen föreslår därför att karensvillkoret avskaffas tillfälligt. Avskaffandet bör enligt regeringen gälla ansökningar om ersättning från arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. t.o.m. . Tillfälligt undantag från femårsregeln för företagare Enligt gällande regelverk anses en företagare som upphör att bedriva verksamhet vara arbetslös när det inte vidtas några åtgärder i verksamheten. Om näringsverksamheten återupptas av företagaren eller av en närstående person till denna får en bedömning av företagarens arbetslöshet göras tidigast från det att näringsverksamheten återupptogs, den s.k. femårsregeln. Regeln innebär en begränsning av företagares möjligheter att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i verksamheten. Regeringen anser att det vid extraordinära händelser, som t.ex. utbrottet av coronaviruset, finns anledning att utfärda tillfälliga undantag från femårsregeln. Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen ska kunna meddela föreskrifter om undantag från femårsregeln för företagare. Regeringen förslår att bestämmelsen ska gälla t.o.m. . När ska ändringarna träda i kraft och regeringens bedömning av effekterna på statens budget Regeringen föreslår att ändringarna i arbetslöshetsförsäkringslagen bör träda i kraft . Som framgår av beskrivningarna ovan bör bestämmelserna om medlemsvillkoret börja tillämpas . Nya bestämmelser om medlemsvillkoret och undantag för arbetsvillkoret bör enligt regeringen upphöra vid utgången av . Bestämmelser om tillfällig sänkning av arbetsvillkoret bör upphöra att gälla och karensvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen ska inte tillämpas på ansökningar om arbetslöshetsersättningar som avser tidsperioden fr.o.m. t.o.m. . Enligt regeringens beräkning kommer de tillfälliga ändringarna i arbets- och medlemsvillkoren och ett lägsta grundbelopp att öka utgifterna med , och . Förslaget att tillfälligt avskaffa karensvillkoret beräknas öka statens utgifter med medan ett undantag från femårsregeln för företagare inte bedöms få några effekter på statens budget. Utskottet anser att det till följd av coronaviruset är ytterst angeläget att det vidtas mycket kraftfulla åtgärder för att minska smittspridningen och dämpa effekterna på samhällsekonomin. Utskottet välkomnar i huvudsak regeringens förslag i den femte extra ändringsbudgeten men föreslår några förändringar och förtydliganden i förhållande till propositionen. Därmed tillstyrker utskottet delvis regeringens proposition. Följdändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring Regeringens förslag innebär att det ska krävas färre arbetade timmar för att uppfylla bl.a. arbetsvillkoret enligt 12 § första stycket 2 lagen om arbetslöshetsförsäkring. I 13 a § finns en lättnadsregel för personer som inte arbetat under sex sammanhängande månader på grund av föräldrapenning eller totalförsvarsplikt som innehåller en hänvisning till kravet på antalet arbetade timmar enligt 12 §. Till följd av att kravet på arbetade timmar enligt 12 § ändras bör en följdändring göras i 13 a §. Eftersom det endast är fråga om en följdändring anser utskottet att man inte behöver inhämta ytterligare upplysningar eller yttranden. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med lagförslag för att anpassa 13 a § till den lydelse som 12 § enligt regeringens förslag (avsnitt 2.3 i propositionen) kommer att få från . Utskottets förslag till förändring framgår av bilaga 5. Utskottet konstaterar att arbetslösheten och varslen om uppsägningar har ökat kraftigt och att många söker medlemskap i arbetslöshetskassorna. Detta i kombination med regeringens förslag till lättnader i arbetslöshetsförsäkringen riskerar enligt utskottet att leda till långa handläggningstider i administrationen av försäkringen. Utskottet förutsätter att regeringen arbetar intensivt för att hitta administrativa förenklingar och rutiner som kan minska handläggningstiderna och säkerställa att de försäkrade får ersättning inom rimlig tid. Budgeteffekter av förslagen i den extra ändringsbudgeten Förslagen i propositionen innebär att de anvisade medlen ökar med 2020. Ökningen hänförs huvudsakligen till tillfälliga förändringar av arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet på 5,2 miljarder kronor, stöd till hyror på , utökad testning inom bl.a. hälso- och sjukvården på samt stöd till kultur och idrott på 1 miljard Utgiftsökningarna ökar statens lånebehov med och försämrar statens finansiella sparande med motsvarande belopp. Efter det att propositionen överlämnades har på förslag av regeringen godkänt att ändamålet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Anslaget får användas till att även omfatta utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset samt för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199–202). Utskottet står fast vid det ändrade ändamålet. har även godkänt att ramen för utgiftsområde 9 ökas med 1 566 miljoner kronor, att anslaget 1:6 ökas med samt att ramen för utgiftsområde 24 ökas med . Utskottet föreslår nya ramar och anslagsnivåer utifrån detta, vilket framgår av bilaga 3. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om utökad låneram för , vilket innebär att regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för beredskaps- investeringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 5 miljarder Utskottet konstaterar liksom tidigare (se bet. 2019/20:FiU51) att beräkningarna av statens kostnader för de åtgärder som regeringen nu föreslår i ändringsbudgetar är osäkra. befinner vi oss i ett exceptionellt läge och det är helt nödvändigt att vidta de åtgärder som krävs för att för att minska smittspridningen och dämpa effekterna på samhällsekonomin. Beräkning och redovisning av budgeteffekter Som utskottet har framhållit är öppenhet och tydlighet en förutsättning för att värna det finanspolitiska ramverket, se t.ex. utskottets betänkande över regeringens skrivelse om det finanspolitiska ramverket 2018 2017/18:FiU32, rskr. 2017/18:334). Utskottet lyfter ofta fram grundläggande behov av tydliga och transparenta underlag för att fatta beslut om statens budget och följa upp de budgetpolitiska målen samt oppositionspartiernas möjligheter att formulera alternativ till regeringens Utskottet är fullt medvetet, nu liksom tidigare t.ex. i samband med behandlingen av förslaget om stöd vid korttidsarbete (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199–202), om det exceptionella läge som råder och betydelsen av att snabbt vidta nödvändiga åtgärder för att minska smittspridningen och dämpa effekterna på samhällsekonomin. trots det anledning att betona vikten av att får adekvata Den fundamentala betydelsen av detta framhölls också av utskottet under finanskrisen /09 (t.ex. i bet. 2008/09:FiU34). Att beräkningarna är förknippade med stor osäkerhet, såsom de t.ex. var i regeringens förslag om stöd vid korttidsarbete, får inte heller vara ett hinder för tydliga och transparenta underlag till . Utskottet kan dock konstatera att redovisningen av de beräknade budgeteffekterna av vissa förslag som presenteras i den extra ändringsbudget som utskottet nu har att behandla hade kunnat vara mer utförliga. Det gäller framför allt framställningen gällande effekterna av lagförslag om ändringar i arbetslöshetsförsäkringen, där regeringen varken redovisar vilka antaganden som ligger till grund för beräkningarna eller de osäkerheter som är förknippade med dem. Även de mycket kortfattade skälen som regeringen anför för att ska besluta om att öka stöden till kultur och idrott inom utgiftsområde 17 hade kunnat vara mer utförliga. Utskottet konstaterar att de ändamål som beslutat om för anslagen sätter ramarna för vad regeringen får använda de ökade anslagen till. Utskottet noterar avslutningsvis att merparten av förslaget till ökning av anslaget för bidrag till arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd inte förklaras av själva lagförslaget i propositionen utan av det bemyndigande regeringen redan har, enligt 25 § i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, att med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen (RF) meddela föreskrifter om dagpenningens högsta och lägsta belopp, dvs. besluta om den inkomstrelaterade ersättningen. Det förslag regeringen presenterar i propositionen om inkomstprövning av studiemedel vid extraordinära händelser innebär att ett motsvarande bemyndigande ges till regeringen, dvs. att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter med stöd av 8 kap. 7 § RF. I propositionens avsnitt om konsekvenser för statens budget redovisar regeringen en beräkning utifrån den mest långtgående förordningsändringen som skulle kunna göras, dvs. att helt ta bort inkomstprövningen för en tidsperiod, vilket också är regeringens avsikt . Utskottet kan konstatera att motsvarande redovisningar helt saknas vad gäller förslagen om arbetslöshetsförsäkringen. Det rimliga i detta kan ifrågasättas. 1.Extra ändringsbudget – Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (M) (M), (M), i (M) och (M) anför: Tillfälligt stöd för företags hyreskostnader i vissa sektorer Tillfällig hyressänkning för de värst drabbade branscherna är en viktig åtgärd. Utöver lönekostnader är hyreskostnaden ofta den största fasta kostnaden för både företag i besöksnäringen och i handeln – bland de branscher som drabbats allra hårdast. Just nu pågår förhandlingar om hyressänkningar för företag där efterfrågan försvunnit i spåren av coronaviruset. Det är rimligt, men om fastighetsägarna får ta hela kostnaden riskerar det leda till omfattande konkurser i fastighetssektorn vilket i sin tur skulle kunna leda till en kris för hela det finansiella systemet. Detta eftersom utlåning till kommersiella fastighetsbolag utgör () av storbankernas utlåning till den icke-finansiella företagssektorn i . För staten finns det därför två anledningar att gå in och stötta hyresbetalningarna. Dels kan det innebära ett stöd till de mest drabbade branscherna så att konkurser och uppsägningar undviks, dels minskar det risken för spridning av krisen till den finansiella sektorn. Staten bör ta en del av kostnaden, men både hyresgästen och hyresvärden bör också ta en del av kostnaden. Stödet ska också bara gå till dem som behöver det och inte bidra till högre vinster än normalt. Stödet ska gå till särskilt drabbade branscher med höga hyreskostnader – sällanköpshandeln och hotell och restaurang. föreslår därför en modell som innebär att om hyresgästen och hyresvärden kommer överens om en reduktion av hyran så finansierar staten 2/3 av den hyresreduceringen, för sänkningar av den ursprungliga hyresnivån. Det innebär att staten tar av den ursprungliga hyreskostnaden, hyresvärden sänker sina intäkter och hyresgästen betalar av hyran. förslag är att detta system borde gälla , men om omfattande åtgärder mot coronaviruset finns kvar bör stödet förlängas. Skulle de hyresgäster som får ta del av stödet trots allt gå med vinst omvandlas stödet till ett lån som ska betalas tillbaka . Kostnaden för detta stöd beräknas till . kommer återbetalningarna att stärka offentliga finanser, men det är svårt att veta hur stora dessa blir. vill således att staten står för en större andel av hyreskostnaderna än vad regeringen föreslår till särskilt drabbade branscher. vill tillägga att regeringen nu behöver säkerställa att svenska företag i tillräcklig omfattning nås av information om de krisstöd som finns att tillgå, samt att myndigheter har en snabb och välfungerande handläggning av dessa ärenden. Informationsbrist eller senfärdig handläggning måste undvikas i syfte att avvärja konkurser och förlorade arbetstillfällen. Sänkta krav för rätten till arbetslöshetsersättning står bakom regeringens föreslag om en tillfällig lättnad för att fler ska få arbetslöshetsersättning och att försäkringen görs mer generös. övergripande mål är dock fortfarande att så få som möjligt ska behöva ersättning. Detta kan bl.a. uppnås genom ytterligare insatser för att rädda så många jobb som möjligt. Därför anser att regeringens ekonomiska krispolitik behöver läggas om eftersom vi annars riskerar få en betydligt högre arbetslöshet än de som regeringen prognostiserat. Faktum är att om ökningen av arbetslösheten fortsätter med dagens takt, har vi en arbetslöshet på . Många fler kommer – oavsett vilka krisåtgärder som vidtas – oundvikligen få beskedet att deras anställning upphört. Därför är det självklart att de krisåtgärder staten nu vidtar även ska innefatta skydd för de arbetstagare som drabbas. De åtgärder som regeringen föreslår är viktiga av framför allt två skäl. Först och främst därför att det finns betydligt färre jobb att söka i en djup kris, och därmed påverkar inte ersättningsnivåerna sysselsättningen på samma sätt som i en normal konjunktur. Men också för att en högre ersättning även bidrar till att stimulera efterfrågan – och på så sätt i sig bidrar till att rädda jobb. står därför bakom regeringens förslag om tillfälliga ändringar i arbetslöshetsförsäkringen mot bakgrund av att dessa regeländringarna är just tillfälliga och en del av de sammantagna krisåtgärderna. Stöd till kultur och idrott samt stöd till organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer och till organisationer som arbetar med stöd till våldsutsatta kvinnor, barn och hbtq-personer Idrott och kultur är två sektorer med helt olika infrastruktur och så även för fördelning av medel. Det är därför av största vikt att den resursförstärkning som regeringen föreslår fördelas med en lyhördhet till sektorernas egna uttalade behov och inte utifrån politisk detaljstyrning. Kulturen i är bred och mångfacetterad men har inget tydligt system för fördelning av krisstöd. I den breda kultursektorn är 60–företagare i olika associationsformer. Därför är det viktigt att dessa företag i första hand bereds och erhåller hjälp och stöd från övriga krisåtgärder för företag i allmänhet. Kultur och evenemang är viktiga komponenter i besöksnäringen. Danstillställningar, privatteatrar och film är inte sällan upphov till intäkter för besöksnäringens olika näringar. Därför måste stödet nå hela den breda står alltså bakom resursförstärkningen till idrotten och kulturen med tillägget att resurserna bör fördelas med stor lyhördhet till Extra ändringsbudget – Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (V) (V) anför: Coronakrisen har visat hur skört samhällets motståndskraft är på många År av besparingar och privatiseringar har lett till en underdimensionerad sjukvård, med brist på såväl personal som utrustning och Krisen har också visat att arbetslöshetsförsäkringen har betydande brister, vilket länge påtalat. försäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Så är det inte . Dels täcker arbetslöshetsförsäkringen få arbetslösa, dels försäkrar den endast låga löner – ett resultat av högerregeringens nedmontering av försäkringen 2006–2008. välkomnar förslagen i regeringens proposition om att stärka arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill betona att dessa förbättringar bör Behovet av en fungerande arbetslöshetsförsäkring minskar inte när den mest akuta delen av krisen har passerats. Det vore även orimligt att sänka ersättningen för dem som fortsätter att vara drabbade av den arbetslöshet som krisen ger upphov till. Arbetslösheten stiger nu snabbt, vilket ökar trycket på Arbetsförmedlingen. Regeringen har aviserat extra i förvaltningsanslag. tillskott räcker dock inte långt då Arbetsförmedlingen var underdimensionerad redan före krisen. har noterat att ökningen inte ens räcker för att återställa anslaget till den nivå som förelåg innan nedskärningarna 2019. Mot denna bakgrund vill understryka vikten av att regeringen i vårändringsbudgeten skjuter till de medel som Arbetsförmedlingen behöver för att kunna klara av sitt viktiga uppdrag i denna kris. Vi förutsätter också att de kritiserade och ogenomtänkta planerna på att privatisera stora delar av arbetsmarknadspolitiken ska upphöra. Extra ändringsbudget – Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen och studiestödet samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (KD) (KD) anför: Regeringen har i proposition 2019/20:146 föreslagit tillfälliga ändringar i arbetslöshetsförsäkringen, slopat fribelopp vid studier och även upprättat ett anslag för ersättning av hyreskostnader med anledning av coronakrisen. Gällande arbetslöshetsförsäkringen föreslås en förkortning av den tid som en person måste ha varit medlem i en arbetslöshetskassa för att få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning och att arbetsvillkoret ska kunna uppfyllas före det senaste inträdet i en arbetslöshetskassa. Det föreslås även att det ska krävas färre arbetade timmar för att uppfylla arbetsvillkoret och att karensvillkoret avskaffas. Därutöver föreslås också höjningar av taket i arbetslöshetsförsäkringen. ställer sig i huvudsak positiva till regeringens proposition. Slopandet av fribeloppet vid studier föreslog tidigt under krisen. För att hantera både nuläget och tiden efter behöver alla som kan hjälpa till välkomnas och inte straffas ekonomiskt om de kan hjälpa till. Det är bra att regeringen nu slopar fribeloppet. Regeringens förslag gällande arbetslöshetsförsäkringen är i huvudsak positiva. Det är i detta krisartade läge viktigt att arbetstagare uppmuntras att gå med i en a-kassa och att detta sker brett över yrkesgrupperna, givet hur många som påverkas av krisen. såg därför ett behov att exempelvis återinföra den krisåtgärd som vidtogs under finanskrisen om att få tillgodoräkna sig fler månader per varje medlemsmånad. Möjligheten att för varje medlemsmånad i a-kassan få tillgodoräkna sig införs . Det är också bra att arbetsvillkoret mildras så att personer som arbetat oregelbundet eller tillfälligt ges bättre möjligheter att få ett inkomstskydd eller en grundläggande ersättning via grundbeloppet. Det är särskilt angeläget mot bakgrund av att det är tillfälligt anställda som först har blivit arbetslösa i denna kris. Tyvärr har det förstärkts av den av regeringen framlagda propositionen om korttidspermitteringar, där det stipuleras att arbetsgivare för att kunna ta emot stöd ska ha sagt upp tillfälligt anställda, om dessa ej är verksamhetskritiska. Regeringen föreslår också en takhöjning av arbetslöshetsförsäkringen. Taket höjs från till per dag fram och grundbeloppet höjs från till per dag fram . menar nu att det centrala i förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är att utöka räckvidden i försäkringen så att fler kan ta del av den. De flesta ekonomiska prognoserna pekar mot att coronakrisen kan bli kortare till sin natur än en vanlig ekonomisk kris. Om så blir fallet, vilket tyvärr är högst osäkert, skulle en återgång till arbete för många kunna ske relativt snart. Det innebär också att utformningen av arbetsmarknadspolitiken bör vara formulerad så att den underlättar för en snabb återgång till reguljärt arbete när det är möjligt. I en mycket djup lågkonjunktur såsom denna kan det vara motiverat med höjningar av ersättningsnivåer. Men det finns skäl att särskilt understryka vikten av att takhöjningen är tillfällig, annars riskerar den att ha en långvarigt hämmande effekt på övergången mellan försäkringen och arbete. i de förändringar som gjordes under alliansregeringen var att förändra arbetslöshetsförsäkringen så att den både gav ett skydd vid arbetslöshet, och bidrog med tillräckliga drivkrafter till arbete för att stärka Dessa reformer har mycket riktigt bidragit till att har EU:s högsta sysselsättningsgrad. menar därför att det är viktigt att den relativt stora takhöjningen blir tillfällig och återgår till nuvarande nivåer i syfte att bibehålla drivkrafter till arbete när konjunkturläget är mer normalt. har sett behovet av att premiera människor att gå med i arbetslöshetsförsäkringen. Till skillnad från den socialdemokratiska regeringens val att göra medlemskap i fackföreningar subventionerade, har föreslagit att medlemskap i a-kassa ska vara avdragsgillt . Det hade sannolikt gjort att fler deltagit i a-kassan, redan före krisen. Krisen visar också vikten av att människor har ett grundläggande skydd vid När det mest akuta krisförloppet har lagt sig är det angeläget att påbörja ett arbete för att få till stånd en allmän arbetslöshetsförsäkring. Vi vill också fortsätta att lyfta fram vikten av att kraftigt förstärka Det är oerhört brådskande. Det är en otillräcklig politik att bygga ut arbetslöshetsförsäkringen så kraftigt (vilket alltså i sig är rimligt), men inte göra mer för att se till att människor inte sägs upp från sina arbeten. Vi vet att steget tillbaka i en djup lågkonjunktur är längre från arbetslöshet än Regeringens proposition uppför också ett nytt anslag för att täcka hyreskostnader vid en eventuell hyressänkning. Företag som hamnat i trångmål till följd av kraftigt minskad efterfrågan har fått möjlighet till permittering samt fått nedsatta arbetsgivaravgifter. Men de fasta kostnaderna kvarstår och där är hyrorna en betydande del. Genom regeringens val av metod, att fastighetsägaren ska träffa en överenskommelse med hyresgästen och sen söka kompensation, riskerar stödet att inte nå det utsatta företaget. fastighetsägaren inte tar initiativ till en överenskommelse når inte stödet det Det lilla företaget är därför utelämnat till fastighetsägaren. Regeringen bör överväga ett annat val av metod för stöd som innebär att det företag som sett sin efterfrågan falla dramatiskt söker stöd för sina hyreskostnader och andra fasta kostnader. På så vis säkras att stöd når företag som hamnat i kris. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:146 Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.1 och 5). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.2 och 5). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.3 och 5).