bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Innehållet i fortbildningen ska utgå från förskollärarnas och lärarnas behov och vara verksamhetsnära. Fortbildningen baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd av handledare som är verksamma inom det specialpedagogiska området. Enligt regeringen har satsningen omfattat ca 18 000 deltagare, 2 000 handledare och 570 huvudmän. I budgetpropositionen föreslog regeringen att medel skulle avsättas dels för att förlänga satsningen, dels för att utvidga satsningen till att även omfatta skolformerna förskola, förskoleklass, gymnasieskola och vuxenutbildning. Uppdraget, som bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, ska genomföras så att fortbildningen kan pågå t.o.m. (U2019/04371/S). beslutade i enlighet med propositionens förslag (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag för att skapa bättre förutsättningar för elever att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (U 2017:07). Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera brister i stödarbetet, föreslå hur arbetet kan förbättras, analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka särskolan och hur elever bättre kan få stödinsatser kopplade till lärmiljö och grupptillhörighet samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Skolinspektionens granskningar visar att det finns brister i skolornas arbete med extra anpassningar och särskilt stöd. Bristerna består vanligtvis i att elevernas stödbehov inte utreds eller att de inte får det stöd de behöver. För att möta elevers stödbehov kan en särskild undervisningsgrupp ibland vara det bästa alternativet. Utredaren ska därför även analysera vilka förändringar av bestämmelserna för särskild undervisningsgrupp som bör göras för att det ska bli lättare för elever att få stöd utanför den ordinarie undervisningsgruppen. I uppdraget ingår även att kartlägga och analysera i vilken utsträckning skolor använder särskild undervisningsgrupp som stödåtgärd och vilka överväganden de gör i fråga om elevers deltagande i sådana grupper. Utredningen har fått förlängd utredningstid och ett tilläggsuppdrag som bl.a. omfattar en analys av bestämmelserna om tillgång till elevhälsa. Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:88, 2018:33, 2018:58, 2019:38 och 2020:18). Personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik fick 2016 i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. I budgetpropositionen framförde regeringen att fortbildningsinsatsen Lärarlyftet II, som syftar till utökad behörighet för lärare som undervisar i ämnen de saknar behörighet för, ska förlängas och öppnas för att fler lärargrupper ska få möjlighet att delta. Inom ramen för insatsen lämnas ett högre bidragsbelopp till de huvudmän som har deltagande lärare i speciallärarutbildning. täcker statsbidraget även delar av deltagarens lönekostnad (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 s. 70). För att skolan ska bli bättre på att stötta elever med neuropsykiatriska svårigheter införde regeringen nya examensmål för speciallärar- och specialpedagogexamen. Ändringarna trädde i kraft . I budgetpropositionen angav regeringen att kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170). För att bättre kunna möta behoven bos barn och elever med neuropsykiatriska svårigheter har regeringen i promemorian Ökad kompetens om neuropsykiatriska svårigheter och sex och samlevnad i lärarutbildningarna (U2020/00176/UH) föreslagit förändrade krav i förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Syftet med de föreslagna ändringarna är att säkerställa studenternas kompetens i fråga om neuropsykiatriska svårigheter. Förordningsändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som bedrivs och examina som utfärdas efter utgången av . Promemorian har remitterats och svaren ska lämnas in till . I svaret på en skriftlig fråga om dyslexi och nationella prov (fr. 2019/20:753) framförde statsrådet att skollagen är tydlig med att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Det kan innebära stödinsatser i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Vidare anförde statsrådet bl.a. följande: En elevs behov av stödinsatser kan visa sig i undervisningen genom exempelvis användning av ett nationellt kartläggningsmaterial, ett nationellt bedömningsstöd eller genom resultatet på ett nationellt prov. Det är därför viktigt att eleverna får genomföra de nationella proven på ett sätt som gör att de kan visa hur deras kunskaper och förmågor förhåller sig till kunskapskraven. För vissa elever behöver proven anpassas i samband med genomförandet, t.ex. genom förlängd provtid eller att provet delas upp på flera tillfällen. Det är som på regeringens uppdrag ansvarar för de nationella proven. framhåller i sin information att sådana anpassningar måste utgå från varje elevs förutsättningar och att det därför inte går att generellt slå fast vilka anpassningar som ska göras i olika fall. Som stöd ger exempel på olika anpassningar i lärarinformationen till respektive prov. framhåller dock vikten av att skolan genomför anpassningar så att provet fortfarande prövar de kunskaper och förmågor som respektive delprov avser att pröva. Om det finns särskilda skäl kan rektorn vidare fatta beslut om att en elev inte behöver genomföra ett nationellt prov eller ett delprov. Statsrådet uppgav även att regeringen har gett i uppdrag att digitalisera de nationella proven (U2017/03739/GV). I uppdraget ingår även att så långt som möjligt sträva efter att säkerställa de nationella provens tillgänglighet och användbarhet för alla elever, inklusive elever med funktionsnedsättning, för att inte begränsa elevens möjlighet att visa sina kunskaper i provsituationen. Särskilt om punktskrift och teckenspråk FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (SÖ 2008:26) utgör en utgångspunkt för den svenska funktionshinderspolitiken. Artikel 24 i konventionen handlar om utbildning. Där definieras punktskrift och teckenspråk bland flera medier för kommunikation. Vidare framgår det att för att uppnå ett likvärdigt deltagande i utbildning ska undervisning i punktskrift och teckenspråk erbjudas. Denna rättighet ska säkerställas genom att undervisningen ges av lärare som är kunniga i punktskrift och teckenspråk. I skollagen finns övergripande bestämmelser för en likvärdig utbildning i hela landet (1 kap. 9 §). Det är huvudmannen som ansvarar för att all utbildning genomförs i enlighet med skollagens bestämmelser (2 kap. 8 §). Alla barn och elever ska ges ledning och stimulans för att utifrån sina förutsättningar och behov kunna utvecklas optimalt enligt utbildningsmålen (1 kap. 4 §). Vidare ska skolans rektor leda och samordna det pedagogiska arbetet på skolenheten. Det är även rektorns ansvar att fördela resurser efter elevernas olika behov (2 kap. 9 och 10 §§). Vidare framgår av skollagen att alla elever utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap.10 §, 15 kap.17 § och 18 kap. 17 §). Av förarbetena till skollagen framgår att det med lärverktyg avses sådan utrustning och materiel, förutom böcker, som eleverna behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Sådana lärverktyg kan även avse alternativa verktyg för lärandet, t.ex. talsyntes (prop. 2009/10:165 s. 374). Diskrimineringslagen (2008:567) har som syfte att främja lika möjligheter och rättigheter. Enligt 1 kap. 4 § diskrimineringslagen är bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning grund för diskriminering. Elever med blindhet och med punktskrift som läsmedium får sin undervisning i skola i hemkommunen. I regleringsbrevet fick SPSM i uppdrag att utarbeta ett stödmaterial för huvudmän och skolor för att elever med blindhet som använder punktskrift som läsmedium ska ges möjlighet att höja sina kunskapsresultat. SPSM beslutade därför att utarbeta allmänna råd för att ge vägledning till skolhuvudmän och rektorer om lagar, andra bestämmelser och arbetssätt. De allmänna råden är rekommendationer och bör följas om inte skolan uppfyller kraven i bestämmelserna på annat sätt (2014, reviderade 2016). Råden grundar sig i skollagen och gäller för förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Teckenspråk i grund- och gymnasieskolan Teckenspråk ingår som ämne i specialskolan (12 kap. 4 § skollagen). Barn som har funktionshinder eller på grund av andra särskilda skäl inte kan gå i grundskola eller grundsärskola (7 kap. 6 § skollagen) studerar således teckenspråk inom ramen för den ordinarie undervisningen. är det även möjligt att få undervisning i teckenspråk genom fjärrundervisning, se 5 a kap. 1–3 §§ skolförordningen (2011:185). I skollagen anges i 10 kap. 4 § att det ska finnas språkval samt elevens val. Ytterligare regler om språkval och elevens val i finns i 9 kap. 5–8 §§ skolförordningen (2011:185). Där framgår bl.a. att huvudmannen som språkval ska erbjuda minst två av språken franska, spanska och tyska och även sträva efter att därutöver erbjuda andra språk som språkval, bl.a. teckenspråk. Huvudmannen är dock inte skyldig att anordna undervisning i ett sådant språk om färre än fem elever väljer språket, om inte modersmålet är ett nationellt minoritetsspråk. Huvudmannen ska vidare erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Som elevens val får ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk) erbjudas. Huvudmannen är inte skyldig att anordna undervisning i ett nybörjarspråk som erbjudits som elevens val om färre än fem elever väljer språket. Vidare omfattas teckenspråk av bestämmelsen om modersmål i 10 kap. 7 § skollagen. Enligt denna bestämmelse ska en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Är dessa krav uppfyllda kan teckenspråk erbjudas som modersmålsundervisning. I gymnasieskolan kan eleverna läsa kurser i moderna språk. har gymnasieelever möjlighet att välja undervisning i teckenspråk för hörande i stället för moderna språk (4 kap. 9–10 a §§ gymnasieförordningen [2010:2039]). Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) är en kostnadsfri utbildning som vänder sig till föräldrar och andra vårdnadshavare. Utbildningen är uppdelad i tre utbildningsnivåer – bas-, fortsättnings- och fördjupningsnivå – och har en ramkursplan som har utarbetats av . Introduktionsutbildning i teckenspråk för föräldrar anordnas även av regionerna. Därutöver erbjuder vissa folkhögskolor intensivkurser i teckenspråk, och en del studieförbund erbjuder studiecirklar i teckenspråk. Eftergymnasiala utbildningar i teckenspråk erbjuds även inom den högre utbildningen. Elever som har syskon eller föräldrar som är döva eller har en hörselnedsättning kan få undervisning i teckenspråk per termin fr.o.m. vårterminen i första klass. Teckenspråksundervisningen erbjuds även som fjärrundervisning. Utbildningen erbjuds på Birgittaskolan i , Kristinaskolan i , Manillaskolan i , Vänerskolan i och på Östervångsskolan i . Som grund för utbildningen har SPSM fastställt dels en ramkursplan i teckenspråk som modersmål – för hörande barn till döva och hörselskadade föräldrar (CODA), dels en ramkursplan i teckenspråk för syskon till döva och hörselskadade barn (SPSM:s webbplats ). Bestämmelser om Rg-bidrag till elever i utbildning för döva eller hörselskadade finns i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag till anordnare av och deltagare i TUFF-utbildning finns i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. När det gäller yrkanden om elever med särskilda behov vill utskottet påminna om att skollagen anger att alla barn och elever ska få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. När det gäller ett motionsyrkande om ökade befogenheter för lärare att besluta om anpassningar vill utskottet påminna om den garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadium som gäller . Garantin innebär bl.a. att den ansvariga läraren ska avgöra om det utifrån ett nationellt kartläggningsmaterial eller bedömningsstöd eller ett nationellt prov kan befaras att en elev inte kommer att nå kunskapskraven och att det finns behov av åtgärder i form av exempelvis extra anpassningar eller särskilt stöd. Utifrån ett tillkännagivande som utskottet riktade till regeringen har Skolinspektionen i uppdrag att följa upp garantin för tidiga stödinsatser. Utskottet anser att redovisningen av uppdraget bör inväntas och att det därför inte finns anledning att vidta åtgärder med anledning av yrkandet. Därmed avstyrks motion 2019/20:2828 (M) yrkande 1. SPSM har utarbetat ett stödmaterial för skolor att använda vid utredning av elevers läs- och skrivsvårigheter samt en stödtjänst för att hitta läromedel för elever som är i behov av stöd. Därutöver ska den pågående utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) bl.a. kartlägga och analysera vilka insatser som kan vidtas så att elever kan få bättre stödinsatser. Utredaren ska även lämna förslag som syftar till att göra det lättare för elever att få stöd i särskild undervisningsgrupp. Regeringen har även framfört att kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska införas som en obligatorisk del av lärarutbildningen. Utskottet ställer sig mycket positivt till det pågående arbetet. När det sedan gäller teckenspråksutbildning vill utskottet hänvisa till den möjlighet som finns för elever som har syskon med hörselnedsättning att per termin få undervisning i teckenspråk, antingen som fjärrundervisning eller på någon av SPSM:s skolor. Utskottet kan mot bakgrund av det som anförts ovan inte se något behov av att vidta några åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2019/20:312 (SD), 2019/20:1389 (S) yrkande 1, 2019/20:1412 (S), 2019/20:1927 (L) och 2019/20:3320 (KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt utbildning för särskilt begåvade elever och om försöksverksamheten med spetsutbildning. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (M, SD). Stärkt utbildning för särskilt begåvade elever I kommittémotion 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 13 anför motionärerna att skolsystemet behöver slå vakt om de särskilt begåvade eleverna och erbjuda dem avancerad och högkvalitativ utbildning för att kunna attrahera dem att fortsätta studera, forska och arbeta i . I kommittémotion 2019/20:3086 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås att försöksverksamheten med spetsutbildning ska permanentas och byggas ut så att högpresterande och särskilt begåvade gymnasieelever kan läsa högskolekurser. Vidare framför motionärerna att alla kommuner ska ha handlingsplaner som säkerställer att dessa elever ges förutsättningar att utvecklas vidare. Även i kommittémotion 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 13 lämnas förslag om att permanenta försöksverksamheten med spetsutbildning. Spetsutbildningarna möjliggör för särskilt begåvade grundskoleelever att läsa kurser på en högre utbildningsnivå, anför motionärerna. I kommittémotion 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkande 12 framförs vidare att det är viktigt att särskilt begåvade elever får rätt stöd, exempelvis genom att delta i spetsutbildning och arbeta i snabbare takt. Enligt motionärerna bör det även göras en översyn av skollagen för att undersöka hur stödet till särskilt begåvade elever kan garanteras och stärkas samt säkerställa att alla skolor får särskild information om hur dessa elever kan upptäckas och stöttas. Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska skolan i utbildningen ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Enligt 3 kap. 2 § skollagen ska alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Av samma paragraf framgår även att elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Sedan höstterminen 2012 pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i årskurs 7–9. Syftet är att ge eleverna möjlighet till fördjupning och breddning i ett eller flera ämnen och att stimulera de elever som lätt når kunskapskraven eller har speciella talanger. Detta är ett sätt att fånga upp och erbjuda dessa elever en individanpassad undervisning och uppmuntra dem att nå längre i sin kunskapsutveckling. Inom spetsutbildningarna kan eleverna läsa gymnasiekurser och få betyg i det ämne eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i utvärderas i en rapport som lämnar in senast vid utgången av april. Försöksverksamheten pågår t.o.m. (förordningen [2011:355] om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser). Det finns även en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning som ska ge elever möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper inom humaniora, matematik, naturvetenskap, samhällsvetenskap, ekonomi eller teknikvetenskap. Spetsutbildningarna inom försöksverksamheten är riksrekryterande. Försöksverksamheten startade och har förlängts till 2024 (förordningen [2008:793] om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning). hade i uppdrag att stimulera och stödja grund- och gymnasieskolors arbete med särskilt begåvade elever genom att utarbeta ett särskilt stödmaterial (U2014/5038/S). gav ut ett stödmaterial för lärare som handlar om arbetet med särskilt begåvade elever. Materialet utgörs dels av information om hur man kan uppmärksamma de särskilt begåvade eleverna, dels av ett ämnesdidaktiskt stöd för undervisning i olika ämnen. Elever som snabbare når kunskapsmålen I budgetpropositionen framförde regeringen att elever som har lätt att nå kunskapskraven i ett eller flera ämnen behöver ges reella möjligheter till acceleration och utmaningar i sina studier. Dessa elever kan t.ex. behöva gå snabbare fram i ett eller flera ämnen och läsa dessa ämnen eller kurser på nästa nivå i utbildningssystemet. Utifrån bl.a. redovisningar från Skolinspektionen och bedömer regeringen att skolan behöver bli bättre på att möta elever som är i behov av utmaningar och stimulans, t.ex. särskilt begåvade elever. Spetsutbildningar i någon form är ett alternativ, men elevers möjligheter till acceleration och berikning behöver också finnas inom ramen för ordinarie utbildning. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande (3 kap. 3 § skollagen). För att högpresterande och särskilt begåvade elever ska få bättre möjligheter att nå längre i sitt lärande gav regeringen i uppdrag (regleringsbrev ) att föreslå hur skolors arbete kan stärkas och stödjas på detta område. En del i uppdraget var även att föreslå hur försöksverksamheten med spetsutbildningar i grund- och gymnasieskolan kan ersättas av permanenta spetsutbildningar. När det gäller spetsutbildningarna föreslog bl.a. att dessa ska göras permanenta. Förslagen bereds inom . Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Vidare ska elever som lätt når kunskapskraven ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Som framgår ovan har regeringen framfört att elever som lätt når kunskapskraven i ett eller flera ämnen behöver ges möjlighet till utmaningar och stimulans i sina studier. Detta kan ske dels inom ramen för ordinarie utbildning, dels på de skolor som erbjuder spetsutbildningar. Utskottet vill påminna om stödmaterial som avser särskilt begåvade elever. Utskottet kan även konstatera att har haft i uppdrag att föreslå hur skolors arbete kan stärkas och stödjas på detta område. har även lämnat förslag om hur försöksverksamheten med spetsutbildningar i grund- och gymnasieskolan kan ersättas av permanenta spetsutbildningar. Förslagen har överlämnats till regeringen. Utskottet anser att det inte finns skäl att föregå regeringens beredning och avstyrker därmed motion 2019/20:621 (SD) yrkande 13 om stärkt utbildning för särskilt begåvade elever och motionerna 2019/20:3086 (M) yrkande 5 och 2019/20:3089 (M) yrkandena 12 och 13 om spetsutbildningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolpliktens fullgörande, om stöd för frånvarande elever och om nationell frånvarostatistik. Jämför reservation 17 (KD). I motion 2019/20:870 av (M) föreslås att en utredning ska se över hur huvudmän och kommuner säkerställer att alla skolpliktiga barn får sin skolgång ordnad. För att säkerställa att alla kommuner och skolor har rutiner för att säkerställa skolpliktens fullgörande behövs en aktuell och bredare granskning för att bedöma problemets omfattning, menar motionären. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 64 anför motionärerna att det bör tas fram ett stöd till skolorna om hur man på bästa sätt kan lägga upp ett stöd för s.k. hemmasittare. Motionärerna framhåller att samhället har ett ansvar för att även dessa elever får möjlighet att utvecklas efter sin potential. I yrkande 65 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationell frånvarostatistik. En kartläggning av hur många elever som inte deltar i undervisningen är en viktig del i arbetet med att ta fram metodstöd för att förebygga problematisk skolfrånvaro och för att förmå eleverna att komma tillbaka till skolan, menar motionärerna. I 7 kap. skollagen (2010:800) finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. En elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli (7 kap. 17 § första stycket). Om en elev utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras (7 kap. 17 § fjärde stycket).