bet · H701UbU9 · 2020-01-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om studiestödet med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor bl.a. om villkoren för studiemedel, fribeloppet, indragen studiehjälp, återbetalning och avskrivning av studieskulder och om studiemedelsberättigade utbildningar. I betänkandet finns två reservationer (M, KD) och tre särskilda yttranden (M, SD, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Indragen studiehjälp m.m., punkt 3 (M) 2.Studielån till körkortsutbildning, punkt 6 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Studiemedel för vidareutbildning och omställning 2019/20:1829 av och (båda S) och 2019/20:2329 av (S). 2019/20:1628 av (M). 2019/20:3095 av Noria Manouchi (M) och 2019/20:3326 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M) 2019/20:1379 av och (båda S) och 2019/20:2615 av m.fl. (S). 2019/20:3171 av (SD) yrkandena 2 och 3. 2019/20:2428 av (M) och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 64. Reservation 2 (KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (L) och (MP). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 32 motionsyrkanden om studiestödet från allmänna motionstiden /20. Av dessa bereds 21 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna tar upp frågor om bl.a. villkoren för studiemedel, studiemedel för vidareutbildning och omställning, fribeloppet, indragen studiehjälp, återbetalning och avskrivning av studieskulder och studiemedelsberättigade utbildningar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studiemedel för vidareutbildning och omställning, om fribeloppet och om indraget studiemedel vid olovlig frånvaro. Jämför reservation 1 (M). Studiemedel för vidareutbildning och omställning I motion 2019/20:1829 av och (båda S) framför motionärerna att man bör överväga behovet av att bredda utbildnings- och studiemedelssystemet. För att möjliggöra vidareutbildning under hela yrkeslivet krävs att utbildnings- och studiemedelssystemet inte enbart riktar sig till unga heltidsstuderande, menar motionärerna. Man bör även överväga om det behöver bli enklare att kombinera arbete med studier och möjligt att få studiemedel högre upp i åldern. I motion 2019/20:2329 av (S) anför motionären att man bör överväga hur utbildningssektorn och möjligheterna till ett livslångt lärande skulle kunna påverkas av ökad flexibilitet samt ökad finansiering. Motionären nämner flera åtgärder som kan bidra till ökad flexibilitet, bl.a. ett utökat antal veckor med studiemedel, avskrivning av studieskulder för vissa bristyrken och höjd åldersgräns för studielån. I motion 2019/20:1628 av (M) föreslår motionären att rätten till studiemedel ska frigöras från inkomst av lön och i stället kopplas till avklarade poäng. Att arbeta är enbart av godo så länge studenten fullföljer sin utbildning, menar motionären. I kommittémotion 2019/20:3326 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att studiemedelssystemet ska utredas så att det både kan bli mer flexibelt och mer rättvist vad gäller reglerna om att endast de som deltar i undervisningen ska ha rätt till studiemedel och studiebidrag. Motionärerna framhåller bl.a. att uppföljningen av studiemedlen när det gäller elever som skolkar från undervisningen skiljer sig åt mellan elever som studerar på gymnasial nivå och som är under respektive . I motion 2019/20:3095 av Noria Manouchi (M) lämnas förslag om att indraget studiemedel för olovlig frånvaro från undervisningen i gymnasieskolan inte bör kompenseras med höjda utbetalningar av försörjningsstöd från . saknas ekonomiska incitament som säkerställer närvaro i skolan för elever som lever i familjer med försörjningsstöd, menar motionären. Bakgrund och gällande rätt Studiemedel för vidareutbildning och omställning Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller (se 3 kap. 3 § studiestödslagen [1999:1395]). Rätten till studiemedel i form av lån är dock begränsad fr.o.m. det år den studerande fyller , vilket innebär att det högsta antalet veckor med studielån en studerande har rätt till minskar . Detta gäller oavsett studienivå. Från och med det år den studerande fyller upphör således både rätten till bidrag och rätten till lån (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). Den senaste höjningen av åldersgränserna trädde i kraft . Då höjdes den övre åldersgränsen för studiemedel från 54 till , och nedtrappningen i rätten att låna höjdes med från 45 till . Syftet med höjningen var bl.a. att utöka möjligheten att finansiera sina studier med studiestöd för att möjliggöra för fler att arbeta längre (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för antalet veckor med studiemedel. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det gäller äldre studerande kan en person fr.o.m. det år då han eller hon fyller få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl. Med särskilda skäl avses om en person av arbetsmarknadsskäl eller av personliga eller andra liknande skäl behöver fullfölja en utbildning eller behöver en vidareutbildning eller en breddad utbildning som inte ryms inom återstående antal studiemedelsveckor. För att studiemedel ska kunna lämnas med hänsyn till särskilda skäl, bör det före studiernas början ha gått sedan den studerande hade studiestöd för studier på den aktuella studienivån (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen [2000:655] och 5 kap. 1 § CSNFS 2001:1). Lagen (2017:527) om studiestartsstöd trädde i kraft . Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet fungerar även som ett verktyg som kommunerna ska kunna använda för att se till att vuxna med utbildningsbehov deltar i utbildning. Studiestartsstödet är ett bidrag och ett komplement till studiemedelssystemet (prop. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285). Enligt lagen om studiestartsstöd ska kommunen vid prövningen av en ansökan om stöd bedöma om sökanden tillhör målgruppen för studiestartsstödet (27 §). Om en kommun har beslutat att en sökande uppfyller villkoren ska () pröva övriga förutsättningar för att studiestartsstöd ska kunna beviljas (28 §). CSN får endast betala ut studiestartsstöd om det är styrkt att den studerande bedriver de studier som stödet har beviljats för (29 §). Anpassade maximitider med studiemedel Utredningen om tryggare och effektivare studier har i sitt slutbetänkande (SOU 2018:73) föreslagit åtgärder inom studiemedelssystemet i syfte att öka genomströmningen i högskolan. Utredningen bedömde bl.a. att genomströmningen i högskolan generellt sett är god och att prestationsgraden bland studerande med studiemedel har ökat . Enligt utredningen finns det ändå en förbättringspotential för vissa grupper av studerande inom högskolan som kan påverkas av förändringar inom studiemedelssystemet, framför allt för studerande med studiemedel på fristående kurser. De åtgärder som utredningen övervägde var en examensbonus till studerande som tar examen före en viss ålder, anpassade maximitider med studiemedel utifrån utbildningens längd, höjda studiemedel och skärpta resultatkrav. Åtgärderna bedömdes enligt utredningen antingen vara kostnadsdrivande och svåra att finansiera inom ramen för uppdraget eller innebära tvång och ökad press snarare än stimulans och positiva incitament. Utredningen föreslog därför inte någon av dessa åtgärder. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Utredning om generösare villkor för omskolning högre upp i åldrarna Av punkt 14 i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, framgår bl.a. att möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas och att det ska ges mer generösa villkor för detta inom studiemedelssystemet. har en utredare biträtt med att ta fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U2019/01742/UH). Utredaren har haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på en väl avvägd övre åldersgräns inom studiemedelssystemet. När det gäller förslag som rör den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel har utredaren även haft i uppdrag att vid behov lämna förslag på anpassningar av den s.k. lånetrappan, dvs. det regelverk som innebär att rätten till studielån successivt begränsas från en viss ålder, samt vid behov lämna förslag på förändrade återbetalningsregler och avskrivningsregler i syfte att bl.a. helt eller delvis identifiera möjlig finansiering för övriga förändringar som föreslås. I promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318/UH) föreslås bl.a. att åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna ska börja vid och sluta vid . Vidare föreslås höjda åldersgränser för återbetalning av studielån och ett utökat antal veckor med studiemedel för personer . Bestämmelserna om utvidgade undantag från veckogränserna för äldre föreslås träda i kraft och tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för tid fr.o.m. ikraftträdandet. Betänkandet har remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till . Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedlen uppgår till totalt för heltidsstudier (för studier på heltid ). Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som under ett kalenderhalvår överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen (både bidrag och eventuellt lån minskar proportionellt). Fribeloppet uppgår till per kalenderår () vid heltidsstudier, eller per termin (). Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen, 3 kap. 16 § studiestödsförordningen och 9 kap. CSNFS 2001:1 []). har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca , dvs. totalt ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utredningen om tryggare och effektivare studier Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) överlämnade sitt slutbetänkande Studiemedel för effektiva studier (SOU 2018:73) . Utredningen har haft i uppdrag att föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedelssystemet i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system samt att undersöka möjligheten att undanta inkomster under sommarferier. Enligt utredningens förslag bör fribeloppet åldersanpassas i tre nivåer med ett sänkt fribelopp för studerande som är och ett höjt fribelopp för studerande . Studerande som är 30 till föreslogs ha samma fribeloppsnivå som . Sänkningen respektive höjningen uppgår till ca (2018) vid heltidsstudier . Vidare framförs att genom ett åldersdifferentierat fribelopp kan inkomstprövningen inom studiemedelssystemet ges olika mål: Genomströmning blir målet för den yngsta studerandegruppen och att underlätta omställning målet för den äldsta studerandegruppen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (). Bättre studiestöd till äldre Frågan om ett högre fribelopp som en åtgärd för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna behandlas även i promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318/UH). I promemorian framkommer att fribeloppet för studerandes inkomster redan bedöms vara väl tilltaget och därmed inte behöver höjas. Enligt promemorian skulle ett höjt fribelopp dessutom sänka de studerandes prestationer, vilket skulle påverka genomströmningen negativt. Vidare bedöms att det heller inte är lämpligt att undanta inkomster från inkomstprövningen då det skulle innebära att man bortser från de studerandes verkliga ekonomiska situation. Rätten till studiemedel bör bestämmas efter en objektiv bedömning av studerandes samtliga inkomster i förhållande till fribeloppsnivån, framför utredaren. Betänkandet har remitterats. Remissvaren ska ha kommit in till . Bakgrund och gällande rätt Studiestödet, som avser alla bidrag och lån för studier, är en del av utbildningspolitiken och har bl.a. som mål att det ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades något genom beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiebidrag lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller , och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 § studiestödslagen). Studiebidraget höjdes med och uppgår nu till (prop. 2017/18:1 utg. omr. 15, bet. 2017/18:UbU11). Inackorderingstillägg får lämnas till den som får studiehjälp och läser på bl.a. en fristående gymnasieskola, fristående gymnasiesärskola och folkhögskola. För att få inackorderingstillägg ska den studerande bl.a. vara inackorderad och restiden mellan hemmet och skolan vara minst . Inackorderingstillägget kan fås t.o.m. terminen det år den studerande fyller (se 2 kap. 1–3 §§ studiestödslagen, 2 kap. 2 och 8 §§ studiestödsförordningen och 1 kap. 3 § CSNFS 2001:6 om studiehjälp). Extra tillägg är ett bidrag som den som studerar på gymnasiet kan få utöver studiebidraget om den studerandes familj har låga inkomster. Det extra tillägget uppgår till 855, beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. För att kunna få det extra tillägget måste familjens inkomst vara lägre än före skatt under ett läsår (2 kap. 3 § studiestödslagen och 2 kap. 9–14 §§ studiestödsförordningen). Studiemedel för studier på vuxenutbildningen Studiemedel består av en bidragsdel och en frivillig lånedel. Den som är kan ansöka om studiemedel för studier på grundskole- och gymnasienivå på komvux och folkhögskola eller på högskola, universitet eller yrkeshögskola. Nivån på studiemedlet beror bl.a. på studietakt, antal studieveckor och på övriga inkomster. uppgår studiemedlen totalt till för heltidsstudier (för studier på heltid ). Under /2018 fick ca 27 800 elever sitt studiebidrag (studiehjälp) indraget på grund av skolk. Det motsvarar av samtliga gymnasieelever som fick studiebidrag samma läsår. Studiehjälp betalas ut i efterskott och endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka studiehjälpen har beviljats. Om den studerande inte är myndig betalas studiehjälpen ut till den studerandes föräldrar eller annan vårdnadshavare (2 kap. 31–33 §§ studiestödsförordningen). Av 2 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395) framgår att huvudregeln för rätt till studiehjälp är studier på heltid. Vidare framgår av CSN:s föreskrifter att det med heltidsstudier menas att den studerande använder hela sin arbetstid till studier och kontinuerligt deltar i undervisningen, om det inte finns giltiga skäl att utebli (2 kap. 2 § CSNFS 2001:6). En studerande som endast har några enstaka timmars frånvaro utan giltigt skäl kan ändå anses studera på heltid (ÖKS, Avgöranden, Vägledning om otillåten frånvaro). En skola ska lämna uppgifter till CSN bl.a. om elever som har annan studietakt än heltid. Uppgifterna ska lämnas på det sätt som CSN och skolan kommit överens om (6 kap. 9 § studiestödsförordningen samt 9 kap. 4–5 §§ CSNFS 2001:6). Enligt praxis bedöms ogiltig frånvaro som uppgår under en månad motsvara att studierna bedrivs på deltid (ÖKS, Avgöranden, dnr 2012-03168). Av studiestödslagen framgår att om en studerande har fått studiemedel felaktigt ska det som betalats ut för mycket krävas tillbaka. Om ett återkrav avser studiehjälp till en studerande som vid utbetalningstillfället var omyndig, är det den som då var den omyndiges förmyndare som är betalningsskyldig (5 kap. 1 och 3 §§ studiestödslagen). Det finns ingen motsvarande reglering om otillåten frånvaro i regelverket för studiemedel. Därmed omfattas inte äldre studerande på komvux och folkhögskola av regelverket om ogiltig frånvaro. Däremot kan en studerande som avbryter sina studier bli återbetalningsskyldig för studiemedel som har utbetalats (5 kap. 1–2 §§ studiestödslagen). Angående rätten till och beräkningen av försörjningsstöd Enligt 7 kap. 1 § (1949:381) har föräldrar underhållsskyldighet fram till att barnet fyller . Om barnet går i skolan efter denna tidpunkt är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller . Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning. Enligt 2 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har enligt 4 kap. 1 § första stycket SoL rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1) ges rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. I samband med bedömning av behovet av ekonomiskt bistånd beräknas hushållets samtliga faktiska inkomster. Inkomster som i sin helhet ska räknas med är t.ex. lön, arbetslöshetsersättning, sjukpenning, föräldrapenning, pension, underhållsstöd, barnbidrag och studiebidrag. Det s.k. extra tillägget till studiebidrag påverkar dock inte rätten till ekonomiskt bistånd (Ekonomiskt bistånd – , s. 120 f.). har ett av världens mest generösa studiestöd som syftar till att göra det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång. I dagens kunskapssamhälle ställs det krav på kompetensutveckling under större delen av yrkeslivet. Studiestödssystemet, däribland studiestartsstödet, är därmed en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet och till att öka rekryteringen till studier för personer med stort utbildningsbehov. Utskottet välkomnar att det både i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, och i budgetpropositionen har framförts att det är centralt att utöka möjligheterna att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna. Regeringen har även aviserat att den avser att göra studiemedelssystemet mer generöst för äldre. Utskottet vill i sammanhanget påminna om den utredning som har tagit fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning, bl.a. förslag gällande åldersgränser och antal veckor med studiemedel. Utredningen har remitterats, och utskottet ser inga skäl till att föregripa denna beredning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:1829 (S) och 2019/20:2329 (S). Som utskottet har redogjort för ovan bereds inom de förslag om fribeloppet som lämnats dels av Utredningen om tryggare och effektivare studier (SOU 2018:73), dels i promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318/UH). Utskottet anser att man bör invänta regeringens beredning av dessa förslag. Därmed avstyrks motion 2019/20:1628 (M). När det gäller indragen studiehjälp m.m. vill utskottet anföra följande. Det är av stor vikt att eleverna deltar i gymnasieskolans undervisning. Närvaro är grunden för kunskap och för att uppnå gymnasieexamen, vilket i sin tur är avgörande för ungas etablering i samhället. För att öka incitamenten att fullfölja en gymnasieutbildning är enligt utskottets mening regelverket för återkrav av studiemedel för elever som inte deltar i undervisningen rimligt. Det är också rimligt att prestationskraven för och uppföljningen av studiemedel för studerande inom vuxenutbildningen är annorlunda utformade. När det sedan gäller yrkandet om att försörjningsstödet inte bör kompensera för ett indraget studiestöd vill utskottet påminna om att beräkningen av försörjningsstödet ska utgå från hushållets samtliga faktiska inkomster, däribland studiebidraget. För familjer med försörjningsstöd utgör därmed studiemedlet en del av familjens samlade inkomst. Med hänvisning till det anförda ser utskottet inga skäl till att bifalla motionerna 2019/20:3095 (M) och 2019/20:3326 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om återbetalning av studieskulder för värnpliktiga och för lärare i lands- och glesbygdsskolor. I motion 2019/20:1379 av och (båda S) föreslås att man bör överväga en översyn av systemet för värnpliktigas återbetalning av studieskulder till CSN. För att underlätta för personer som påbörjat eller avslutat studier inom högskolan att genomföra värnplikt bör enligt motionärerna återbetalningen av studieskulder skjutas upp till det att värnpliktstiden är avslutad. I motion 2019/20:2615 av m.fl. (S) lämnas förslag om att göra det möjligt för arbetsgivare att betala av anställdas studielån för att på så sätt förbättra kompetensförsörjningen på landsbygden. Motionärerna menar att en sådan förändring skulle kunna bidra till att rekryteringsproblematiken på lands- och glesbygden bryts, till att färre skolor behöver stänga på grund av kompetensbrist och till att fler lärare stannar kvar i lands- och glesbygdsskolor även efter studielånet har betalats av. Bakgrund och gällande rätt Regelverk för återbetalning av studieskuld Enligt studiestödslagen ska den som har fått studielån betala tillbaka lånet. På lånet ska en årlig ränta betalas. Regeringen fastställer före varje kalenderårs början den ränta som ska gälla . har räntan på studielån fastställts till . Vidare får regeringen föreskriva att ränta inte ska beräknas på studielån för den tid då låntagaren fullgör en längre grundutbildning än enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (4 kap. 1–2 §§ studiestödslagen och 4 kap. 1 § studiestödsförordningen). Återbetalningstiden är som mest . Årsbeloppet beräknas utifrån skuldens storlek vid ingången av varje kalenderår, ränta för kalenderåret och den återstående återbetalningstiden. Vidare beräknas årsbeloppet så att återbetalningen ökar , om full betalning sker och räntan enligt första stycket är oförändrad jämförd med föregående år (4 kap. 4 och 8 §§ studiestödslagen).