bet · H801NU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Utskottet har redan tidigare uttalat sitt stöd för en grön omställning av näringslivet och står därför bakom regeringens föreslagna satsningar inom anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel om 2021 för utveckling och modernisering av test- och demonstrationsmiljöer för bioraffinaderier, anslaget 1:5 Näringslivsutveckling om 2021 för möjliggörande av deltagande i projekt av gemensamt europeiskt intresse och anslaget 1:8 geologiska undersökning om 2021 för sekundär utvinning av metaller och . Utskottet ser även positivt på regeringens förslag om att införa statliga kreditgarantier för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Utskottet vill vidare framhålla satsningen på en stark och hållbar besöksnäring. I likhet med vad som anförs i budgetpropositionen konstaterar utskottet att besöksnäringen tidigt drabbades av coronapandemins effekter med konsekvenser som ett högt antal konkurser, uppsägningar och varsel. Besöksnäringen fyller en viktig roll genom att bidra till hållbar och regional utveckling i hela landet. Utskottet instämmer därför i att det är avgörande med insatser som bidrar till återhämtning av besöksnäringens branscher, inkluderat leverantörer och aktörer som besöksnäringen bygger sina produkter och tjänster på. Utskottet välkomnar den särskilda insatsen för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring med inriktning på ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar turism och ekoturism och delar bedömningen att satsningen kommer att kunna bidra till sysselsättning och attraktiva platser för boende, besökare, företag och investeringar i hela landet. Satsningen på besöksnäringens återhämtning omfattar även medel till och Visit och uppgår totalt till 2021. När det gäller Visit delar utskottet vidare bedömningen att bolagets uppdrag bör utvidgas i enlighet med vad som förordas i budgetpropositionen, vilket bl.a. innebär att bolaget kan marknadsföra som besöksmål inte bara för utländska utan även för inhemska målgrupper. Regeringen föreslår att anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag ökas med för att ge ett kapitaltillskott till . Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen om att kapitaltillskottet är av vikt för att nödvändiga investeringar ska kunna göras och för att säkerställa fortsatt god tillgänglighet av godstransporter på järnväg i hela landet. Godstransporter på järnväg bidrar till ett mer miljövänligt transportsystem. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om ett sådant kapitaltillskott inom ramen för anslaget. Utskottet noterar att det i motion 2020/21:3364 (SD) förordas att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med 2021. Motionärerna menar att det bl.a. utifrån en analys som Tillväxtanalys har gjort går att ifrågasätta hur effektiv denna stödjande verksamhet är. Utskottet vill i likhet med vad det anförde (bet. 2019/20:NU1) med anledning av ett liknande förslag framhålla den analys där Tillväxtanalys lagt till en regional dimension som ger en betydligt mer nyanserad bild. Den regionala variationen var så stor att effekten i vissa fall gick från signifikant negativ till signifikant positiv. Utskottet konstaterade vidare att en viktig slutsats från analysen var att företag i regioner med god tillgång till högutbildad arbetskraft utvecklades särskilt väl efter avslutat stöd. I den nämnda motionen finns vidare ett förslag om att stärka den svenska mineralnäringen. Utskottet delar slutsatsen som utvecklas i budgetpropositionen att ett hållbart nyttjande av mineraltillgångar är av stor betydelse för . Utskottet uttalade sig om ett liknande förslag (bet. 2019/20:NU1) och vill än en gång framhålla att det enligt utskottet finns goda möjligheter att utvinna innovationskritiska metaller och , vilket utgör en viktig del i att säkerställa tillgång till hållbart producerade metaller till de tekniker som möjliggör fossilfria energilösningar och lagring av energi. Som utskottet har nämnt innehåller budgetpropositionen vidare en satsning på sekundär utvinning av metaller. Utskottet kan med anledning av det som framförs i motionerna 2020/21:3364 (SD) och 2020/21:3500 (KD) om effektutvärderingar konstatera att budgetpropositionen innehåller ett förslag om utökat anslag till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser som totalt –2023 omfattar för att stärka myndighetens effektutvärderingar av insatser inom företagande och innovation. Utskottet delar uppfattningen att effektutvärderingar är viktiga för att säkerställa att statens medel används på ett ändamålsenligt sätt. När det gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande delar utskottet regeringens bedömning att en globaliserad världshandel har varit bra för och att det även fortsättningsvis kommer att vara en viktig byggsten för ekonomi och konkurrenskraft som bygger på en öppenhet för handel. Utskottet är i likhet med regeringen bekymrat över de stora utmaningar som världshandeln står inför med bl.a. ökad protektionism, tilltagande handelskonflikter och osäkerhet kring följderna av brexit, inte minst eftersom utrikeshandeln, i synnerhet i ljuset av den pågående pandemin, kommer att vara nödvändig för många företag och möjliggöra en återhämtning för stora delar av ekonomi, sysselsättning och utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den utökade ramen för kreditgarantier för exportkrediter samt den utökade låneramen för SEK som ett svar på företagens ökade efterfrågan under pandemin. Utskottet välkomnar även förslaget om en satsning på investeringsfrämjande om 2021 för att bibehålla utländska investeringar när företag skär ned på sina verksamheter på grund av pandemin och för att kunna attrahera nya investeringar när världsekonomin återhämtar sig. När det gäller regeringens förslag till ändringar i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete vill utskottet anföra följande. Utskottet delar bedömningen i budgetpropositionen att om företag kan använda den tid som frigörs för arbetstagarna till validering eller för att höja deras kompetens gör det att företagen inte bara kan överleva det bekymmersamma ekonomiska läget utan också kan investera i kompetens som företaget kan ha nytta av . Utskottet har inte något att invända mot de överväganden som regeringen gör när det gäller lagförslaget och förordar därmed att godkänner ändringsförslagen. Utskottet har heller inte något att invända mot regeringens förslag om att den bemyndigas att överlåta statens aktier i till SBO. Utskottet vill i övrigt när det gäller förslag som återfinns i motionerna och som inte särskilt berörts ovan hänvisa till de insatser och prioriteringar som görs i budgetpropositionen och som utskottet står bakom. Sammanfattningsvis är det utskottets uppfattning att de anslagsnivåer och bemyndiganden som regeringen föreslår är väl avvägda och syftar till att företag ska kunna utvecklas, växa och sysselsätta fler i hela och till att stärka den svenska konkurrenskraften. Utskottet vill påminna om att insatser som stärker företag och den svenska konkurrenskraften omfattar fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 24. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv och avstyrker motstående förslag i motionerna. Utskottet förordar vidare att godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområdet som regeringen föreslagit i budgetpropositionen samt tillstyrker övriga förslag i propositionen. Mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 1. godkänner det mål för området Utrikeshandel, export‑ och investeringsfrämjande som regeringen föreslår, 2. ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkt 6 och motion 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 12. Jag förespråkar en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimatet och miljön främst – en handelspolitik som fokuserar på samhällsvinster för alla och inte bara på vinster för storföretag. Handel med omvärlden är avgörande för välstånd och utveckling. Jag vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas av handeln. Den rådande världsordningen är inte rättvis. Resurser och makt är djupt ojämlikt fördelade mellan och inom länder. Möjligheterna att delta i det internationella utbytet och handeln ser därför väldigt olika ut. Fri handel innebär alltför ofta en frihet för den som har resurser och makt att exploatera och utkonkurrera dem som har mindre makt och resurser. Om handel ska kunna genomföras på rättvisa villkor måste man låta fattiga länder få fördelar och större handlingsutrymme att själva utforma sin handelspolitik. I och med coronapandemin har många länders ekonomi prövats hårt och handeln har sjunkit både inom och mellan länder. Att pandemin kan utlösa en enorm ekonomisk kris är en överhängande risk, och många länder och företag är försiktiga med vilka investeringar de gör. För att världen ska lyckas återhämta sig även ekonomiskt krävs att länder som har mycket ger mer och att länder som har mindre får större chanser. Jag menar att handelspolitiken kan fungera som en del i återhämtningen efter pandemin. För att det ska lyckas krävs samarbete och rättvisa villkor länder emellan. Vidare krävs satsningar på framtidsbranscher och att handelspolitiken faktiskt gynnar de processer som satsar på att bygga en mer hållbar värld. Om återhämtningen genomförs genom klimatsmarta investeringar ökar dessutom möjligheterna att nå klimatmålet. En sådan långsiktig handelspolitik är alltid behövlig, men extra viktig i tider av kris. Jag delar uppfattningen att området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande bör ha ett mål som är beslutat av . I regeringens förslag till mål jämställs den fria, rättvisa och hållbara handeln. Jag anser att det överordnade målet för svensk handelspolitik bör vara att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder samt ökad jämställdhet och hållbar utveckling. är regeringens förslag till mål ett steg i rätt riktning, eftersom regeringens tidigare mål inte nämnde vare sig rättvis eller hållbar handel. Jag anser således att ska bifalla regeringens förslag till mål men tillkännage för regeringen att den bör återkomma med ett förslag till nytt mål där det tydligt framgår att minskade klyftor, ökad jämställdhet och hållbar utveckling är överordnade övriga målsättningar. Därmed tillstyrker jag förslaget i propositionen och motionen. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3364 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkt 10 och motionerna 2020/21:2975 av m.fl. (V), 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Det har funnits betydande orosmoln och signaler om att tappar i konkurrenskraft gentemot jämförbara länder i . hårdnar även konkurrensen mot växande ekonomier i framför allt . Därutöver har en global pandemi slagit till med full kraft mot näringsliv och ekonomi. För att minimera de direkta skadeverkningarna krävs i detta skede politisk handlingskraft. finns en risk att andra staters mer rigorösa stödåtgärder i längden innebär en ytterligare försvagning av svensk konkurrenskraft. Vi ser därför att det finns ett behov av ett omtag inom näringspolitiken. För att kunna stärka sin konkurrenskraft behöver förbli en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination. Den moderna kunskapsekonomin är präglad av snabba teknologiskiften, och måste ta sig an dessa utmaningar för att förbli innovativt och konkurrenskraftigt. Entreprenörer skapar nya affärsmöjligheter och lägger grunden för nya innovativa företag i . Därför behövs tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag, och det är angeläget att företagen ges möjlighet att verka på en marknad med tydliga ramverk men utan onödigt regelkrångel. Vi menar att det är så framtidens välstånd byggs. Med detta sagt vill vi framhålla att vi står bakom förslag till anslagsfördelning för utgiftsområde 24 Näringsliv som finns i motion 2019/20:3364 (SD). När det gäller anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv vill vi därför anföra följande. Vi föreslår att anvisar anslaget 1:4 . Anslaget föreslås därmed ökas med 2021 i förhållande till regeringens förslag. Vi kan konstatera att det finns en stor skillnad mellan regeringens anslagsförslag och bedömning av myndighetens behov av finansiering. Vi menar därför att det är rimligt att till viss del går till mötes – inte minst sett till det ökade antalet uppdrag och myndighetens ambitioner att vidareutveckla av . har vidare efterfrågat medel inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling för att kunna satsa på ett ekosystem för enklare myndighetskontakter. Vi anser att det är ett önskvärt initiativ i linje med den näringspolitik som vi förordar och som skulle kunna leda till minskad administration för svenska näringsidkare. bör därför anvisa anslaget 1:5 Näringslivsutveckling 1 , vilket är en ökning med i jämförelse med regeringens förslag och som bör användas för en sådan satsning. Vidare föreslår vi att anvisar anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2021, vilket innebär en ökning med i jämförelse med regeringens förslag. Vi vill stärka myndighetens arbete med att ta fram rapporter och analyser eftersom dessa utgör ett viktigt underlag för beslutsfattare vid utformningen av tillväxtpolitiken och möjliggör klokare beslut och bättre allokering av skattemedel. Myndigheten levererar även omvärldsanalyser som de bl.a. tar fram vid ett antal utlandsbaserade kontor. Även dessa utgör ett stöd för såväl politiken som näringslivet som verkar på den internationella marknaden. är ett exportberoende land, och vi ser goda möjligheter för exporten att växa med vår politik och det vore därför önskvärt med fler analyser. föreslås vidare anvisa anslaget 1:7 Turistfrämjande 2021. Visit har i uppdrag att marknadsföra internationellt och bidra till att stärka varumärket för att få fler turister att resa hit. Vi ser att besöksnäringen har en stor potential och anser att det därför är viktigt att satsa på en konkurrenskraftig infrastruktur och förenklade regelverk för företag, att stimulera investeringar och utbildning samt att stärka attraktionskraft som besöksmål såväl utomlands som inom landet. Ökningen om än enligt regeringens förslag bör användas för att initiera en ambitionshöjning i enlighet med vad vi har redogjort för här. Gruvdrift och mineralhantering är ett nyckelområde inom svenskt näringsliv, och flera verksamhetsområden inom myndigheten geologiska undersökning (SGU) är i behov av förstärkning. Det gäller särskilt områdena hållbara hav och blå tillväxt samt tryggad grundvattenförsörjning. Utöver dessa områden vill vi även betona vikten av SGU:s arbete med att ta fram en nationell geodatastrategi och att stärka myndighetens roll inom informationsspridning med betoning på gruvrelaterade frågor. I enlighet med detta resonemang föreslås att anslaget 1:8 geologiska undersökning tillförs mer än enligt regeringens förslag och att därmed anvisar anslaget . Vidare förordar vi att anvisar anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning . Anslaget föreslås därmed ökas med i förhållande till regeringens förslag. Dessa medel bör användas för en satsning på riktad forskning om en hållbar utveckling av mineralnäringen i syfte att stärka den svenska konkurrenskraften inom området. Utveckling och innovation inom områden som hantering och utnyttjande av gruvavfall, cirkulära flöden och minskade koldioxidutsläpp är nödvändigt för att klara miljöarbetsmålen och de krav som näringen ställs inför och kommer även i förlängningen att skapa nya arbetstillfällen. Vi föreslår vidare att anvisar anslaget 1:11 2021, vilket är en ökning med i förhållande till regeringens förslag. Vi delar myndighetens uppfattning att kommer att vara en mycket viktig plattform för att lyckas förenkla för företagare och få aktörer som möter företagen och näringslivet att integrera sina tjänster. Utöver en förstärkning av arbetet med anser vi att myndigheten bör tillföras medel för att utveckla ett analysverktyg för att enklare kunna upptäcka bolag som bedriver ekonomisk brottslighet. Vi ser vidare ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna i . Vi anser att (Iva) fyller en angelägen samhällsfunktion. har bidraget till Iva varit . Vi föreslår därför att anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. ökas med i förhållande till regeringens förslag och att därmed anvisar anslaget 2021. Vidare föreslår vi att anvisar anslaget 1:13 2021, vilket innebär att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi konstaterar att i sitt budgetunderlag –2023 påtalar att man allt oftare ser tecken på korruption i samband med myndighetens tillsynsverksamhet i alla typer av ärenden. Vi anser därför att bör understödja önskemål om ökade medel så att myndigheten kan förstärka insatserna mot korruption. För att i högre utsträckning säkerställa en effektiv konkurrens i både offentlig och privat verksamhet samt förbättra de offentliga upphandlingarna och minimera mängden bortslösade skattemedel föreslår vi att anslaget 1:14 Konkurrensforskning ökas med i förhållande till regeringens förslag. föreslås därmed anvisa anslaget 1:14 Konkurrensforskning 2021. Vi förordar vidare att anvisar anslaget 1:21 2021. Anslaget föreslås därmed ökas med i förhållande till regeringens förslag. Medlen ska användas för att skapa ett för det svenska innovationssystemet vid myndigheten för att säkerställa en hållbar, långsiktig och bred kunskapshöjning i fråga om immateriella tillgångar och immaterialrätt. Därutöver förordar vi att anvisar anslag till två nya satsningar. Vi föreslår att anslås 2021 för att främja exponentiella teknologier. Den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit tidigare i mänsklighetens historia. Det som skiljer vår tids teknologiska utveckling från tidigare utveckling är att den är exponentiell. På endast sju dubbleringar har teknologier med en sådan utvecklingskurva ökat över 100 gånger i kraftfullhet. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som följer en sådan utvecklingskurva, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade faller de under en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som omdanande eller exponentiella är bioinformatik, datateknologi, nätverk och sensorer, artificiell intelligens, robotteknologi, digital tillverkning, medicin, nanomaterial och nanoteknologi. Vissa anser att dessa områden har potential att tillgodose människors behov av hälsosam mat, rent vatten, energi, medicin, sjukvård och utbildning. Ytterligare en aspekt av dessa teknologier är att de har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg görs inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Det här innebär att det är meningsfullt och relevant att förhålla sig till dessa teknologier som en helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. För att ska kunna ligga i framkant inom det här området anser vi att det bör inrättas ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden. Vidare föreslår vi att anslås 2021 till starta eget-bidrag för yrkesverksamma. I finns hjälp att få om man vill starta ett företag, ett s.k. starta eget-bidrag. För att få ta del av ett sådant bidrag krävs det dock att man är arbetslös och står långt ifrån arbetsmarknaden. Vi vill därför inrätta ett nytt system där man som yrkesverksam, under vissa förutsättningar, ska ha rätt att ta tjänstledigt från ett arbete för att försöka förverkliga en företagsidé och där man ges ekonomiska förutsättningar som motsvarar nivån för arbetslöshetskassan. Stödsystemet ska organiseras genom , som ska garantera att stödet ges till innovativa och nyskapande affärsidéer som har potential att få hela den svenska ekonomin att växa. I övrigt förordar vi minskningar av anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–) och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–). Utifrån att flera studier har ifrågasatt nyttan av olika former av offentliga stöd till näringslivet, däribland Tillväxtanalys, anser vi att förslagen till minskningar är motiverade. Generellt anser vi att diskussionen om tillväxt och innovation snarare bör föras bortom statliga skattefinansierade satsningar. Sammantaget summerar våra förslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv till 14 , vilket är en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Utifrån det anförda tillstyrker vi motion 2020/21:3364 (SD). Utöver det vi nu har sagt om anslagen gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed tillstyrker vi förslaget till anslagsfördelning som finns i bilaga 4. I övrigt tillstyrker vi förslagen i propositionen. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (M) (M), (M) och (M) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 inte får överstiga 15 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom budgetalternativ bör ses som en helhet väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik när det gäller utgiftsområdet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 1 och 5 i det betänkandet. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i motion 2020/21:3489 (M). har – förutom pandemin – att hantera hög arbetslöshet och grov brottslighet. Det framhålls i den ovan nämnda motionen 2020/21:3422 (M) sammantaget som stora problem. budgetförslag fokuserar därför på att se till att ska ha beredskap för om pandemin förvärras, knäcka arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten. För att kunna hantera en situation där coronakrisen förvärras innehåller budgetförslag en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten behöver arbetslinjen återupprättas. Det går att åstadkomma genom att de svenska bidragssystemen stramas åt, att det införs ett bidragstak, att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till bidragssystemen samt genom att växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden behöver tillföras mer resurser som dessa villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota den ekonomiska återhämtningen. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen har skapat bör tas bort. För att bekämpa kriminaliteten förordas i motionen en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar bl.a. om dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar även om att hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa de stora problemen kan bli ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och resurserna till välfärden växer. När det gäller den politiska inriktningen för utgiftsområde 24 Näringsliv vill vi anföra följande. har haft en konkurrenskraft i internationell toppklass.