bet · H701NU11 · 2020-03-10 00:00:00 — Vid förra årets möte underströk flera statsparter vikten av att skydda den miljön vid mineralutvinning. EU m.fl. noterade särskilt betydelsen av att regionala miljökonsekvensbeskrivningar inkorporerades i ISA:s utkast till reglering. Det kan knappast anses förvånande att det emellanåt uppkommer mer eller mindre infekterade markanvändningskonflikter i anslutning till etableringen av en gruva. Enskilda och allmänna intressen ska samsas eller så måste något eller några intressen få företräde i de fall de är oförenliga. Utskottet är dock inte övertygat om att en ny form av dialogprocess – så som föreslås i motion 2019/20:1222 (S) – är den modell som är bäst lämpad för att mjuka upp sådana motsättningar som från tid till annan uppkommer i dessa sammanhang. Utskottet anser därför att bör avslå motionen. Även motion 2019/20:366 (SD) bör avslås i den del som gäller ett tillkännagivande om SGU och Bergsstaten. Utskottet delar visserligen motionärernas uppfattning om vikten av att SGU och dess enhet Bergsstaten är väl rustade för att hantera sin uppgift på det mineralpolitiska området, men förutsätter att även att regeringen ansluter sig till detta synsätt och att det därför inte finns skäl för ett riksdagsuttalande med denna innebörd. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att revidera den mineralstrategi som antogs av regeringen och vars genomförande slutfördes av den efterföljande regeringen . Flera av de åtgärder som mineralstrategin omfattade kan väntas ha effekt , och det finns enligt utskottets uppfattning, bl.a. av det skälet, ingen tillräckligt tungt vägande anledning för att redan nu agera i linje med den begäran som finns i motion 2019/20:366 (SD). Beträffande det som sägs i den nyssnämnda motionen om innovationskritiska vill utskottet påminna om att SGU ska redovisa ett regeringsuppdrag som gäller just möjligheterna att utvinna olika innovationskritiska metaller och i . Innan regeringen har tagit ställning till eventuella åtgärder som grundar sig på detta underlag saknas skäl för att agera med anledning av vad som sägs i motionen. Motion 2019/20:366 (SD) avstyrks därför även i denna del av utskottet. Av den s.k. januariöverenskommelsen framgår det att regelverket för när får utvinnas från alunskiffer ska skärpas. Därmed anser inte utskottet att det finns skäl för att bifalla begäran i motion 2019/20:2531 (C) som har en liknande innebörd. När det avslutningsvis gäller det som sägs i motion 2019/20:1618 (V) om att bör agera mot gruvbrytning inom ramen för Havsrättskonventionen hänvisar utskottet till att vikten av att skydda den miljön har lyfts fram av flera statsparter till konventionen och till att EU m.fl. har understrukit betydelsen av regionala miljökonsekvensbeskrivningar inom ramen för det arbete som bedrivs med att utarbeta en reglering. Utskottet är dock inte berett att föreslå att ställa sig bakom förslaget i motionen om att ska driva ett krav på att införa ett moratorium mot gruvdrift på djuphaven i samband med förhandlingar om havsrättskonventionen. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Tillståndsprocesser, punkt 1 (S, V, MP) av (S), (S), (V), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 26. Väl utformade tillståndsprocesser och en effektiv handläggning bör vara vägledande för den prövning som görs med stöd av såväl minerallagen som . I det avseendet har vi ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2019/20:2677 (M). Arbetet med att effektivisera miljöprövningen för att uppnå kortare ledtider pågår emellertid , och i detta arbete beaktas bl.a. resultat som har framkommit inom ramen för åtgärdsprogrammet för den svenska mineralstrategi som initierades av den borgerliga regeringen och som slutfördes . Vi noterar i sammanhanget att så sent som riktade ett tillkännagivande till regeringen med samma innebörd som i den nu aktuella motionen, samt att det pågår beredning inom av förslag från den utredning som har sett över miljöprövningsprocessen. Därutöver har länsstyrelserna och i uppdrag att samla in sådan statistik om handläggningstider för miljöprövningen som kan ligga till grund för eventuella effektiviseringsåtgärder. När det gäller det nyssnämnda tillkännagivandet vill vi påminna om att regeringen kan förväntas redovisa de åtgärder som har vidtagits i ärendet i den årliga skrivelse till (skrivelse 75) som kommer att överlämnas . Vi vill i sammanhanget också nämna att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ska se över hur minerallagen kan justeras för att skapa förutsebarhet i processerna utan att man för den skull kompromissar med grundläggande miljövärden eller ursprungsbefolkningens rättigheter. Sammantaget anser vi att den pågående beredning som redovisas ovan, de aviserade åtgärderna och det faktum att det redan finns ett tillkännagivande från kan anses tillgodose det som efterfrågas i motion 2019/20:2677 (M) som därmed avstyrks i den berörda delen. One-stop shop, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 8. Den svenska gruvnäringen har gamla anor. En allt större efterfrågan från tillväxtländer tillsammans med en strävan inom EU att bli mer självförsörjande när det gäller olika och har resulterat i en långsiktig trend mot allt högre priser. Vi ser positivt på gruvnäringen och vill bidra till dess fortsatta utveckling i . Ett sätt att underlätta för gruvnäringen är att effektivisera de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Att få bearbetningskoncession och de miljötillstånd som krävs för att kunna öppna en ny gruva innebär ofta långa, kostnadskrävande och godtyckliga byråkratiska processer. En modell som vi anser borde prövas för att komma till rätta med dessa problem beskrivs i motion 2019/20:366 (SD). I likhet med vad som anförs i motionen anser vi att det bör införas en s.k. one-stop shop för de tillståndsprocesser som föregår en gruvetablering. Det innebär att en myndighet får i uppdrag att koordinera processen och att denna myndighet är den enda parten som ställer frågor till de tillståndssökande gruvbolagen. Vi noterar att även regeringens egen myndighet har lyft fram denna modell som ett intressant alternativ. Enligt vår uppfattning finns det således goda skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att införa en one-stop shop i enlighet med vad som föreslås i motion 2019/20:366. Vi tillstyrker således det aktuella yrkandet. och miljö, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:1511 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkandena 5, 8 och 9. Att det finns goda förutsättningar för ett resurseffektivt samhälle ser vi som mycket angeläget. Det finns många fördelar både ur ett miljömässigt och ett ekonomiskt perspektiv med att optimera användningen av tillgängliga resurser. Politikens uppgift är därför att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att ta ansvar för sitt avfall och att värna principen om att förorenaren betalar. Omställningen till en cirkulär ekonomi måste präglas av kostnadseffektivitet och resultatorientering och inte av dyr, kortsiktig symbolpolitik. Gruvnäringen är onekligen en viktig industri i . Det är dock ingen nyhet att gruvnäringen genererar en betydande mängd avfall. presenterade SGU och ett förslag på en strategi för hanteringen av gruvavfall. Enligt förslaget ska det finnas en tydligare koppling mellan gruvors avfallsplan och den ekonomiska säkerhet som gruvföretagen måste ställa för en eventuell sanering. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2019/20:2663 (M) och anser att det dessutom finns skäl att se över möjligheterna att inkludera avfallskostnader vid prövning av en fyndighets brytvärdighet. I dagens system finns det en risk för att sådana verksamheter som egentligen inte är ekonomiskt bärkraftiga beviljas bearbetningskoncession, eftersom man vid prövningen inte inkluderar kostnaderna för avfallshanteringen. Med det anförda tillstyrks motionen i den berörda delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. och miljö, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:1511 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkandena 5, 8 och 9. Efterfrågan på metaller och ökar, och det finns en strävan inom EU att uppnå en högre grad av självförsörjning när det gäller och . Här har en viktig roll både när det gäller att producera basmetaller och när det gäller att kunna tillhandahålla ett utbud av andra metaller som är viktiga för att bl.a. utveckla och producera sådana it-, miljö- och energitekniska produkter som kan väntas bli alltmer efterfrågade under de kommande decennierna. Vi har en positiv syn på gruvnäringen och möjligheten att stimulera tillväxt i på olika sätt. är vi medvetna om att denna näring har en del miljömässiga utmaningar att hantera. Industriverksamhet i allmänhet och gruvindustri i synnerhet medför ingrepp i naturen. Ingrepp orsakade av mineralutvinning ska efterbehandlas till en god miljöstandard när gruvbrytningen har upphört, vilket bl.a. kan medföra kostsam marksanering. Vi instämmer i den uppfattning som framförs i motion 2019/20:366 (SD) att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att reformera lagstiftningen om bolagens ansvar för sanering och efterbehandling av mark i samband med avslutad gruvverksamhet. En variant kunde då vara att en bearbetningskoncession villkoras med att koncessionsinnehavaren löpande avsätter medel som kan täcka de sanerings- och återställningskostnader som bedöms återstå då verksamheten är avslutad. Med det anförda tillstyrker vi motion 2019/20:366 (SD) i den berörda delen. De övriga motionsyrkandena avstyrks. Äganderätt och ersättningar, punkt 4 (M, KD) av (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:1437 av ClasGöran (S), 2019/20:1813 av (M), 2019/20:2531 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:2568 av (M) yrkande 1 och 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 12. Vi står för en politik som ger ägande och ägare goda villkor. För oss är ägande-rätten en grundläggande byggsten i ett demokratiskt samhälle. Den är också en nödvändig förutsättning för ekonomisk tillväxt och för att det ska skapas resurser till gemensamma angelägenheter. Äganderätten är dock mer än bara det materiella. Det kan handla om generationer som knyts samman på en gemensam plats eller en känsla av att skapa något för kommande generationer. I längden är en sådan inriktning avgörande för stark tillväxt och hållbart hög sysselsättning. framhöll vikten av att samhället värnar äganderätten och skyddar den enskildes egendom. Markägare och andra bör så långt det är möjligt behålla rådigheten över sin egendom. Vidare framhölls att med ett stärkt egendomsskydd säkras viktiga naturtillgångar och en omställning till ett mer hållbart samhälle. uppfattning åtföljdes av ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet. Vi beklagar att regeringen ännu inte har hörsammat uppmaning i det nyssnämnda tillkännagivandet och finner det därför nödvändigt att på nytt lyfta fram vikten av att de äganderättsliga frågorna ges större uppmärksamhet i allmänhet och i detta fall specifikt på det mineralpolitiska området. Vi instämmer därför i det som sägs i motion 2019/20:2677 (M) om att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning som syftar till att förstärka äganderätten i gruvnäringen och ge markägarna en rimlig avkastning. Därmed tillstyrks den nyssnämnda motionen i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Äganderätt och ersättningar, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:1437 av ClasGöran (S), 2019/20:1813 av (M), 2019/20:2531 av och (båda C) yrkande 1, 2019/20:2568 av (M) yrkande 1, 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 12. Vi vill stimulera den svenska gruvnäringens tillväxt på flera sätt och ansluter oss därför till förslaget med denna inriktning som finns i motion 2019/20:366 (SD). har rikliga förekomster av , och gruvnäringen är mycket betydelsefull såväl för vissa regioner som för nationen som helhet. Landets mineralresurser är det svenska folkets tillgångar, och vi anser därför att det är rimligt att det värde som dessa tillgångar genererar ska komma medborgarna till del. Därför står vi bakom förslaget i den nämnda motionen om att reformera mineralersättningen. Genom mineralersättningens nuvarande konstruktion får staten en alldeles för liten del av det värde som gruvnäringen genererar, som staten tvingas stå för tunga investeringar i bl.a. infrastruktur. Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Mineralersättningen bör därför höjas från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån, medan resterande del ska tillfalla staten. Det anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker vi motion 2019/20:366 (SD) i den berörda delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Mineralersättning vid konkurs, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 25. Vi har tidigare i betänkandet understrukit vikten av att äganderätten stärks i samband med sådana intrång som förekommer med stöd av minerallagen. I anslutning till det vill vi här även sluta upp bakom det som sägs i motion 2019/20:2677 (M) om vikten av att förstärka markägarnas rättigheter när ett gruvbolag går i konkurs och kan betala ut mineralersättning. Vid några av de gruvbolagskonkurser som har förekommit har det visat sig vara oklart om mineralersättningen ska betraktas som en prioriterad fordran. Vi ser det som principiellt viktigt att få klarhet i om markägare ska ha en prioriterad ställning efter en gruvkonkurs och därmed också ha större chans att få ut sin mineralersättning. Därför anser vi att regeringen bör se över markägarnas rättigheter som fordringsägare av sin del av mineralersättningen i linje med vad som anförs i motion 2019/20:2677 (M). Motionen tillstyrks således i den aktuella delen. Utvinning av olja, kol och naturgas, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:486 av och (båda C) och 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 24. Användningen av fossila bränslen belastar miljön på många olika sätt. Det handlar om allt från lokala miljö- och hälsoproblem som en följd av bl.a. partikel- och kväveoxidutsläpp till den globala klimatutmaning som är en konsekvens av de växthusgasutsläpp som oundvikligen uppkommer till följd av förbränningen av kol, olja och naturgas. Det är dock inte bara själva förbränningen som skapar allvarliga miljöproblem. Redan vid utvinningen av fossila bränslen och i transportledet uppstår betydande miljörisker. Mot denna bakgrund är det enligt min uppfattning bekymmersamt att många EU-länder inte har lyckats ställa om från ett betydande kolberoende, utan har snarare låst fast sig ännu hårdare i fossilbränslebaserade samhällsstrukturer genom att avveckla kärnkraft, expandera skiffergasutvinning och försaka nödvändiga investeringar i förnybar energiproduktion. har en viktig roll att spela när det gäller att driva på för att EU och dess medlemsstater ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. Detta synsätt gör också att jag ser det som självklart att sluta upp bakom det som anförs i motion 2019/20:2761 (KD) om att bör verka för att uppnå ett förbud mot oljeutvinning i inom EU och . Det faktum att har infört ett sådant förbud på svenskt vatten är välkommet och bör kunna fungera som ett gott exempel på hur ett så pass unikt och känsligt bräckvattenhav som kan värnas. Därmed tillstyrks den aktuella motionen i den berörda delen. Min skeptiska hållning till fossila bränslen i allmänhet och de risker som finns förknippade med dess utvinning är särskilt påtaglig när det gäller en så ingripande metod som används för att utvinna skiffergas, s.k. frackning (hydraulisk spräckning). De betydande negativa konsekvenser som denna metod kan ha för grundvatten och andra miljövärden gör att den inte bör vara tillåten i . Jag instämmer således också i det som anförs i motion 2019/20:2761 (KD) om att genom ett tillkännagivande bör framföra till regeringen att utvinning av skiffergas ska vara förbjudet i . En liknande begäran finns i motion 2019/20:486 (C), och jag tillstyrker därför även den motionen. Uranutvinning, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1167 av och (båda M) och 2019/20:2961 av (M) samt 2019/20:1571 av (M). är det förbjudet att utvinna uran i . Detta förbud skapar osäkerhet för de företag som är etablerade här och äventyrar potentiella nyetableringar. Det riskerar också att ge en negativ bild av som gruvnation. Det är vår bestämda uppfattning att förbudet bör upphävas. Ett tungt vägande skäl för detta är att förbudet mot utvinning av uran även allvarligt försämrar möjligheterna att prospektera och utvinna andra värdefulla metaller. Uran är så pass vanligt och har sådana egenskaper att det ofta används som ledmetall för att indikera förekomst av sådana innovationskritiska metaller som används bl.a. vid batteritillverkning och för andra it-, miljö- och energitekniska innovationer. Vidare anser vi att en kärnkraftsnation som bör sträva efter att bli självförsörjande på kärnbränsle. Den rimliga hållningen borde därför vara den som lagstiftningen tidigare avspeglade, nämligen att det under kontrollerade former ska vara tillåtet med prospektering efter och brytning av uran. I likhet med vad som sägs i motion 2019/20:366 (SD) anser vi att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med förslag som åter gör det möjligt att ge tillstånd enligt till gruvdrift för att utvinna uran. Vidare ska det vara möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning och fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egenskaper. Därmed tillstyrks den nyssnämnda motionen i den berörda delen. Om beslutar i enlighet med vad vi därmed har förordat kan även motionerna 2019/20:1167 (M) och 2019/20:2961 (M) anses vara tillgodosedda. Därför tillstyrks även dessa motioner. Motion 2019/20:1571 (M) avstyrks. Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 7 samt 2019/20:1222 av och (båda S), 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:2531 av och (båda C) yrkande 2. Som har framgått av våra tidigare ställningstaganden i detta betänkande ser vi positivt på den svenska gruvnäringens framtid. kan det finnas skäl för statsmakterna att vidta vissa åtgärder för att denna viktiga näring ska kunna blomstra på ett välavvägt sätt i förhållande till andra allmänna och enskilda intressen. Ansvariga myndigheter har en viktig roll att spela när det gäller att klargöra vilka intressen som ska anses väga tyngst och som därför ska ges företräde. Eftersom nya eftersöks i allt högre grad och på platser i landet där det saknas en tradition av gruvdrift ställs allt högre krav på den ansvariga myndigheten och dess enhet Bergsstaten. Myndigheten tillhandahåller även sakkunniga i rättsliga tvister som uppstår kring tillståndsgivning, vilket är resurskrävande för en relativt liten myndighet. Vi anser att det därför är viktigt att stärka förutsättningarna för SGU och Bergsstaten, så att de kan möta de utmaningar som hanteringen av en ökad efterfrågan av och metaller medför samt de intressekonflikter som kan uppstå. Denna uppfattning finns också i motion 2019/20:366 (SD) som därför tillstyrks i den berörda delen. I likhet med vad som sägs i den nyssnämnda motionen anser vi även att den mineralstrategi som regeringen antog 2013 fyllde en viktig roll när det gäller att lyfta fram gruv- och mineralnäringens betydelse och för att underlätta möjligheterna att finna en lämplig balans mellan olika intressen. Dessvärre har prospekteringstakten minskat , och vi menar – och instämmer i vad som sägs i motionen – att det finns ett behov av att revidera och uppdatera mineralstrategin. Motionen tillstyrks även i denna del. Vi tillstyrker också motionen i den del som gäller innovationskritiska metaller. Vi är positiva till att SGU kartlägger förekomsten av innovationskritiska som exempelvis kobolt, litium och vanadin i berggrunden, men ser det ändå som angeläget att genom ett tillkännagivande understryker att dessa metaller är nyckelkomponenter vid omställningen till ett i allt högre grad elektrifierat samhälle som i mångt och mycket kommer att baseras på användning av ny teknik i mobiltelefoner, elbilsbatterier och inom sol- och vindkraft. Trots god förekomst av dessa i den svenska berggrunden importeras de i hög grad från länder där de utvinns med hjälp av metoder som är ytterst tveksamma ur såväl etisk synpunkt som ur ett miljöperspektiv. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa övriga mineralpolitiska frågor, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 7, 2019/20:1222 av och (båda S) och 2019/20:2531 av och (båda C) yrkande 2. Fungerande ekosystem är grunden för mänsklighetens överlevnad och framtida välfärd. Centralt i sammanhanget är att det råder ett gott miljötillstånd i jordens havsområden och att resurserna nyttjas på ett uthålligt sätt. Gruvdrift på havsbotten kan riskera större skador för den miljön än oljeborrning, och jakten på djuphavsmineral kan påverka miljöer som varit ostörda . Kunskapen om livet på flera är mycket bristfällig, vilket gör det svårt att utforma en reglering för att minska riskerna vid gruvexploatering på havsbottnar. Jag anser därför att försiktighetsprincipen måste råda i dessa sammanhang för att undvika att djuphavsgruvor ger upphov till förgiftade näringskedjor och förstörda ekosystem.