bet · H801SoU11 · 2020-11-19 00:00:00 — Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att den ska vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker. I betänkandet finns en reservation (S, C, L, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper (S, C, L, MP) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper ställer sig bakom det som utskottet anför om avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper och tillkännager detta för regeringen. Reservation (S, C, L, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (SD), (MP), (KD), (S), (M) och (L). Vid utskottets sammanträde föreslog ledamoten från att socialutskottet skulle ta ett utskottsinitiativ om avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper (prot. 2020/21:2). informerade i frågan vid utskottets sammanträde (prot. 2020/21:3). Vid utskottets sammanträde beslutade utskottet att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över förslaget till utskottsinitiativ (prot. 2020/21:4). Vid ett sammanträde beslutade finansutskottet att inte yttra sig över förslaget till utskottsinitiativ (prot. 2020/21:8). Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservationen (S, C, L, MP). Enligt smittskyddslagen (2004:168), förkortad SmL, är det regionen och huvudmannen för elevhälsan, med undantag för huvudmän för elevhälsan i förskoleklassen, som ansvarar för att erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar (2 kap. 3 a § SmL). Enligt 2 kap. 3 c § SmL delas nationella vaccinationsprogram in i allmänna vaccinationsprogram och särskilda vaccinationsprogram för personer som ingår i riskgrupper. En förutsättning för att en smittsam sjukdom ska kunna omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram är att det finns ett vaccin mot sjukdomen som kan ges utan föregående diagnos av sjukdomen och ge mer än kortvarig immunitet mot sjukdomen i hela eller delar av befolkningen (2 kap. 3 d § SmL). Enligt 2 kap. 3 e § SmL ska en smittsam sjukdom omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram, om vaccination med det vaccin mot sjukdomen som avses i 3 d § kan förväntas effektivt förhindra spridning av smittsamma sjukdomar i befolkningen vara hållbart från etiska och humanitära utgångspunkter. I smittskyddsförordningen (2004:255) finns bestämmelser om vilka aspekter ska analysera när det gäller förslag om ändringar i de nationella vaccinationsprogrammen (7 d §). Det följer vidare av smittskyddsförordningen att även ska följa utvecklingen inom vaccinområdet och lämna en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen (7 b §). Lägesrapporten ska bl.a. omfatta en uppföljning av nuvarande program samt utvecklingen av nya vacciner. ska fortlöpande följa och göra en bedömning av att de nationella vaccinationsprogrammen uppfyller kraven i 2 kap. 3 d och 3 e §§ SmL (7 c §). Om finner att de nationella vaccinationsprogrammen behöver ändras, ska myndigheten till regeringen lämna förslag till regeringen om de ändringar av programmen som anser vara nödvändiga. Bakgrund och pågående arbete Som framgår ovan regleras nationella vaccinationsprogram genom smittskyddslagen. Regeringen fattar beslut om vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram (allmänna och särskilda) baserat på underlag från . Därefter utfärdar föreskrifter om programmen, såsom till vilka grupper vaccin ska erbjudas, antalet doser som ska ges och med vilka intervall. Regioner och kommuner ansvarar för genomförandet och är skyldiga att kostnadsfritt erbjuda målgrupperna de vaccinationer som ingår i de nationella programmen. Som komplement till de statligt beslutade nationella vaccinationsprogrammen kan ge ut rekommendationer om vaccinationer. Sådana rekommendationer är inte bindande, utan regioner och kommuner beslutar om att genomföra rekommendationerna och om eventuella kostnader för patienterna. I Rekommendationer om pneumokockvaccination till riskgrupper (publicerad , uppdaterad ) anförs bl.a. att vaccination mot pneumokocker rekommenderas för vuxna och barn med vissa kroniska sjukdomar och tillstånd samt för personer som är . publicerade myndigheten en uppmaning till personer som har ökad risk för svår pneumokocksjukdom att vaccinera sig. Myndigheten anförde bl.a. att riskgrupperna för pneumokocksjukdom delvis är desamma som riskgrupperna för influensa, och därför är det lämpligt för de som tillhör en riskgrupp för pneumokocksjukdom och inte har blivit vaccinerade tidigare att ta vaccinet i samband med vaccinationen mot säsongsinfluensa. Mottagningarna som håller i vaccinationerna för pneumokocker och säsongsinfluensa har enligt sett till så att vaccinationerna kan ske på ett säkert sätt, och utan trängsel under covid-19-pandemin (). Lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinations-programmen 2020 publicerade en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2020. Enligt lägesrapporten erbjuds riskgrupper i de flesta regioner vaccinationer mot bl.a. pneumokocker på ett strukturerat sätt. Pneumokockvaccination som särskilt vaccinationsprogram fick i uppdrag att pröva om de vaccinationer som omfattas av rekommendationer eller motsvarande bör ingå i ett särskilt vaccinationsprogram (S2013/240/FS, delredovisning e). En del i uppdraget var att utreda vaccination mot pneumokocker för riskgrupper. När ansvaret för vaccinationsprogrammen övergick från till fördes även regeringsuppdraget om riskgruppsvaccinationer över. lämnade beslutsunderlaget Pneumokockvaccination som särskilt vaccinationsprogram till regeringen. Myndigheten föreslog att pneumokockvaccination till medicinska riskgrupper skulle ingå i ett nationellt särskilt vaccinationsprogram. När det särskilt gällde personer gjorde myndigheten bedömningen att de inte skulle omfattas av vaccinationsprogrammet om de inte ingår i en medicinsk riskgrupp. Enligt uppgift från är förslag att vaccination mot pneumokocker ska ingå i ett särskilt vaccinationsprogram till vissa riskgrupper under beredning. utförde en uppdaterad hälsoekonomisk analys av pneumokockvaccination av äldre, eftersom epidemiologin av pneumokocksjukdom har förändrats och ny kunskap om sjukdomsbördan och nya vacciner har tillkommit . De uppdaterade underlagen finns som arbetsmaterial inom myndigheten. Huvudfynden i fråga om de hälsoekonomiska beräkningarna har även publicerats vetenskapligt . [1] Författarnas slutsats är i korthet att det inte kan anses kostnadseffektivt att erbjuda personer som är pneumokockvaccination. Däremot kan det anses vara en kostnadseffektiv strategi att införa pneumokockvaccination med polysackaridvaccin (PPV) i ett särskilt vaccinationsprogram för personer som är . Motionsyrkanden om bl.a. vaccinationsprogram för äldre behandlades senast i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU5 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 40). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2019/20:77). blev det tydligt hur viktigt det är att äldre skyddas genom ett förebyggande arbete inom hälso- och sjukvården. Det är därför positivt att rekommenderar att personer och personer i vissa riskgrupper vaccinerar sig mot pneumokocker. Rekommendationer är dock inte bindande för regionerna, utan regionerna beslutar själva om rekommendationerna ska följas och om eventuella avgifter ska tas ut. Utskottet noterar vidare att har föreslagit att pneumokockvaccination till medicinska riskgrupper borde ingå i ett särskilt vaccinationsprogram. Myndigheten har även efter att ha utfört en uppdaterad hälsoekonomisk analys gjort bedömningen att det kan vara kostnadseffektivt att införa pneumokockvaccination i ett särskilt vaccinationsprogram för personer som är . Enligt utskottet ska det inte vara en persons bosättningsort som avgör om man får vaccinet avgiftsfritt eller inte. Mot denna bakgrund, och med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den ska vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medicinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker. Utskottet anser att staten ska stå för de kostnader detta medför. Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper (S, C, L, MP) av (S), (S), (S), (C), (S), (MP), (S) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. rekommenderar att personer och personer i vissa riskgrupper vaccinerar sig mot pneumokocker. Regionerna beslutar om att genomföra rekommendationerna och om eventuella kostnader för patienterna. Med anledning av att kommuner och regioner drabbats hårt ekonomiskt till följd av coronavirusets utbrott har regeringen och samarbetspartierna föreslagit tillskott som riktar sig till sektorn. Det gäller både kompensation för merkostnader och ökade generella statsbidrag. Även i budgetpropositionen har regeringen aviserat stora tillskott till regionerna och kommunerna. Vi utgår från att varje region dels ser till att vaccinet finns tillgängligt, dels ser över vilken avgift man tar ut, så att äldre personer och personer i medicinska riskgrupper har möjlighet att vaccinera sig. Mot denna bakgrund anser vi att det inte finns anledning för att göra ett tillkännagivande om avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper. [1] E. m.fl. Cost-effectiveness of pneumococcal vaccination for elderly in . Vaccine 38 (2020), s. 4 988–4 995.