bet · H701NU10 · 2020-03-06 00:00:00 — Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv och att se över vilka åtgärder som behövs för att ska fortsätta vara konkurrenskraftigt. I detta sammanhang vill vi även framhålla vikten av att den europeiska energiunionen fortsätter att utvecklas och länka ihop olika marknader. Därmed ökar också förutsättningarna för handel med el och möjligheterna att trygga elförsörjningen även i . När marknaden växer ser vi också att intresset för att investera i klimatsmart el i ökar, vilket bidrar till ett säkrare och mer klimatsmart . Kärnkraften tillsammans med vattenkraften gör att har en mycket låg andel fossila bränslen jämfört med andra länder. Ju mer fossilfri el kan exportera för att tränga undan smutsig el i andra länder, desto bättre. Vi vill att ska exportera mer el från fossilfri kraftproduktion till andra länder i och vill därför påskynda sammanlänkningen av medlemsländernas elnät genom ökade investeringar och höjda målsättningar inom ramen för EU:s energiunion. Sammanlänkningen av den nordiska elmarknaden kan här tjäna som ett föredöme. Det anförda är något som vi menar att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut får motionerna 2019/20:2659 (M) och 2019/20:2670 (M) anses tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Övriga motioner kan lämnas utan åtgärd av och avstyrks följaktligen i aktuella delar. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34, 36 och 37 samt 2019/20:391 av m.fl. (SD) och 2019/20:1292 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 6, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 29, 31, 33, 34, 42 och 43 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 22. har det svenska kraftsystemet präglats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket är en följd av en robust produktionsapparat och goda marginaler när det gäller överföringskapacitet. Tyvärr har detta kommit att äventyras eftersom den förda energipolitiken saknar pragmatiska lösningar och har utvecklats i en ideologisk riktning där tilltron till väderberoende kraft är orimlig. Under föregående mandatperiod slöts en energiöverenskommelse mellan fem av partier. valde att ställa sig utanför då överenskommelsen på det stora hela saknade lösningar på dagens och framtidens problem för energisystem och elmarknad. Därefter har även andra partier kommit till samma slutsats och valt att lämna överenskommelsen. De partier som slöt överenskommelsen kringgick, enligt vår uppfattning, helt orsakerna till dagens energimarknadskris och föreslog mer av det som orsakade krisen från första början. Bedömningen gjordes även att det i det korta perspektivet inte fanns skäl att ändra på den befintliga marknadsmodellen. Detta är något som vi förvisso delvis kan instämma i, men vi vill understryka att den största bristen med nuvarande marknadsmodell är att den inte klarar av att tillföra kraft som överensstämmer med landets säsongsmässiga variationer. Det har ökat sårbarhet under vinterns mörka och kalla dagar. Enligt vår mening är det därför viktigt att säkerställa att tillräcklig produktionskapacitet finns i händelse av extrema förhållanden och att förutsättningar skapas för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan elproduktion. Eventuella styrmedel eller marknadsmodeller bör därför framöver utformas för att tillgodose detta behov. Mot denna bakgrund menar vi att ett införande av effektcertifikat i bör utredas. Utgångspunkten i ett sådant system är att skapa incitament att investera i kapacitet motsvarande ett fördefinierat effektbehov, vilket långsiktigt ska bidra till att säkerställa ett robust och leveranssäkert kraftsystem för hushållen och näringslivet. Avsikten är att såväl konsumenter som producenter inom ett sådant system ska kunna delta för att säkerställa att effekt finns tillgänglig motsvarande den fördefinierade nivån. Detta är också något som föreslås i motion 2019/20:391 (SD). Som framgår av vårt resonemang ovan är både svenska hushåll och företag, och då inte minst den svenska basindustrin, beroende av tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser. Det är dessutom angeläget att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och leveranstillförlitlighet. pågår en kraftig utbyggnad av förnybar energi både i och i övriga som kan väntas påverka de totala energipriserna negativt och medföra fluktuerande obalanser i elnäten. Osäkerheten är stor i fråga om både den svenska och den europeiska energimarknadens totala investeringsbehov, om vem som i slutändan kommer att få betala och om vilka konsekvenser detta kommer att få för svensk och europeisk konkurrens. Vi anser därför att svenska elkonsumenter måste få tydliga besked om hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. I enlighet med vad som framförs i motion 2019/20:389 (SD) anser vi att regeringen bör ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. Därigenom tydliggörs för svenska elkonsumenter vilka ekonomiska konsekvenser investeringarna i elinfrastruktur får. Vi ser även en betydande risk för att utvecklingen främst på den kontinentaleuropeiska energimarknaden ökar behovet av svensk reglerkraft. Vi är i grunden positiva till kontinental elöverföring men anser att en eventuell utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras noggrant. Annars befarar vi att den efterfrågeökning som drivs av länder i kan hämma möjligheter till import och export av el samt att en fullt utbyggd överföringskapacitet kan öka elpriserna i främst , vilket kan bli till nackdel för svenska företag och hushåll. Mot denna bakgrund anser vi, i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:389 (SD), att regeringen bör göra en konsekvensanalys av en eventuell utökad utbyggnad av elöverföring till övriga . är indelat i fyra olika elområden. De prisskillnader som befarades bli en följd av indelningen har visserligen inte blivit så stora ännu, men de elintensiva industrierna och elkonsumenterna har hamnat i en mer utsatt situation. Detta innebär att det är de boende och företagen i (elområde 4) som genom högre elpriser får finansiera investeringarna i transmissionsnätsutbyggnaden i större omfattning än tidigare när det finansierades solidariskt. Vi anser att detta är ett problem och att således bör tillkännage för regeringen att den bör se över elområdesindelningen. När det gäller systemet med elcertifikat anser vi att det bör fasas ut genom att nya investeringar i förnybar elproduktion inte längre ska tilldelas elcertifikat. Systemet ska syfta till att stimulera det som brukar betecknas förnybar elproduktion. Vi menar dock att systemet snedvrider konkurrensen till förmån för bl.a. sol- och vindkraft som inte nödvändigtvis kan tillhandhålla effekt när efterfrågan är som störst. Vidare har elcertifikatssystemet medverkat till att det har uppförts produktionsanläggningar som inte kan bära sina egna kostnader. När anläggningarnas lönsamhet sviktar blir det svårt att finansiera investeringar och renoveringar. Det förekommer även att vindkraftsparker rivs eftersom subventionerna är tillräckliga. Vi ser en risk att systemet undergräver sig självt och anser att om ska få en bättre fungerande elmarknad behöver marknaden saneras från konkurrenssnedvridande stöd. Precis som anförs i motion 2019/20:389 (SD) menar vi därför att bör tydliggöra för regeringen att det bör utredas hur elcertifikatssystemet påverkar leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet. Vi anser att en sådan utredning är nödvändig eftersom kapacitetsfaktorn för de anläggningar som har tillförts genom systemet väsentligt understiger den för de större produktionsanläggningar som har fasats ut. Med det anförda tillstyrker vi motionerna 2019/20:389 (SD) och 2019/20:391 (SD) i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (C) av Per Schöldberg (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 29, 31, 33, 34, 42 och 43 samt 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34, 36 och 37, 2019/20:391 av m.fl. (SD), 2019/20:1292 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 6, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 22. Den pågående och nödvändiga omställningen av det svenska kraftsystemet präglas i många fall av diskussioner om när, var och hur produktionskapaciteten kan ökas. Ofta förbises dock att den el som produceras också måste kunna distribueras på ett effektivt sätt till de platser där den ska konsumeras. Nätkapacitetsproblem har visat sig såväl i storstadsområden som i mindre orter som en följd av att elnätet inte är tillräckligt utbyggt och att lokal kraftproduktion inne i städer inte expanderar i takt med att behoven ökar, eller att den helt enkelt avvecklas. Därtill är det nödvändigt att beakta att det pågår en förändring av kraftproduktionsmönstren som bl.a. innebär att storskaliga produktionsslag till viss del ersätts av förnybar, inte sällan mer småskalig och väderberoende, produktion. Även konsumtionen av el förändras bl.a. som en följd av en alltmer utbyggd elektrifiering av vägtransportsektorn. Sammantaget ställer detta andra krav på överföringskapaciteten i det svenska elnätet än de som låg till grund för den gällande elnätsregleringen. handlar det inte bara om att vädersäkra elnätet och att bygga ut det till nya verksamheter utan i hög grad även om att anpassa det till en mer komplex mix av konsumenter och producenter. Vi anser att det är nödvändigt att underlätta lokal kraftproduktion, förbättra överföringskapaciteten samt förkorta tillståndsprocesserna för nya ledningar och produktionsanläggningar. Elnätsregleringen behöver göras om i grunden och anpassas till den tekniska utvecklingens möjligheter och de förändrade marknadsförhållandena. Det måste också bli mer lönsamt med kraftvärme och annan lokal elproduktion. Forskning och utveckling måste premieras liksom även flexibilitet och lastbalansering för att det ska vara lönsamt för nätbolagen att satsa på nya smarta lösningar till gagn för såväl konsumenter och producenter av el som för strävan mot att bli ett mer klimatsmart och effektivare samhälle. Med en ökad andel väderberoende kraftproduktion ökar också behovet av mer flexibel elanvändning för att sänka effektuttaget under vissa perioder. Då är det viktigt att det ska löna sig att planera sin elanvändning. Genom en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan kan belastningen minskas när trycket är som hårdast och skapa nya affärsmöjligheter för lagring när efterfrågan är låg. Smarta och uppkopplade apparater tillsammans med smarta elnät kan också ytterligare öka användarflexibiliteten och avlasta elnätet. Mer närproducerad el ökar också flexibiliteten, gör systemet mindre sårbart och kan ge sänkta kostnader inte minst på landsbygden. För att öka den närproducerade elproduktionen menar vi att flera åtgärder på skattesidan är nödvändiga att genomföra. Dessa förslag återkommer vi till i andra sammanhang. Vi vill dock i detta sammanhang framhålla att det t.ex. kan handla om slopad skatt för egenanvändning av solel och att en möjlighet till skatteavdrag införs för den som är andelsägare i en mikroproduktionsanläggning men bosatt i en lägenhet, något som inte är möjligt. Utöver detta anser vi att det krävs fler åtgärder för att förbättra förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el. I det förnybara kraftsystemet är det betydligt fler timmar med stora elöverskott än med stora underskott. Systemmässigt innebär det en större utmaning. Vi vill därför möjliggöra nya affärsmodeller och användning av mer el när den är billig. Som konsument ska det vara möjligt att bidra till en systemtjänst som är positiv för elnätet, t.ex. genom att elbilen kan laddas med stora elöverskott och att man på så sätt kan få betalt för det. För att uppnå detta vill vi att samtliga kunders elförbrukning ska mätas och debiteras som högsta enhet. Vi vill även att elskatten ska bli flexibel genom att den läggs procentuellt på fakturan, i stället för som en fast avgift i ören . Fördelarna av en ökad användarflexibilitet uppkommer främst på systemnivå i elnätet och i samhällsekonomiska möjligheter till utökade etableringar. Elmarknaden måste dessutom utformas så att de vinsterna som skapas kommer elkonsumenterna till del i hög grad. vill vi understryka att långsiktiga förutsättningar för energipolitiken ger möjligheter till satsningar på energieffektivisering, energilagring, flexibel användning av el och smarta elnät. En långsiktig och väl avvägd energipolitik kan skapa exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi, som och grannländernas elförsörjning tryggas. Här vill vi särskilt framhålla vikten av att investeringar i elnätet och en utbyggd överföringskapacitet är en prioriterad del av energipolitiken. Detta är en förutsättning för att ska klara omställningen till smarta elnät och öka möjligheterna att exportera el till närområdet. När EU:s energimarknader nu i allt högre grad integreras och effektiviseras skapas stora möjligheter till export av förnybar el. Förutom att det ger ökade exportintäkter leder det till en ökad potential att bidra med klimatnytta när svensk förnybar el kan ersätta fossil produktion i andra länder. I likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3264 (C) menar vi att en alltmer integrerad europeisk elmarknad och en utbyggd överföringskapacitet i skapar en stor potential för och hela att bli gröna batteri. Vi anser att i ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att prioritera dessa frågor i arbetet med att utveckla elmarknaden. Det anförda anser vi att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motionerna 2019/20:3107 (C) och 2019/20:3264 (C) tillstyrks därmed i berörda delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om elmarknadens utformning och funktion, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34, 36 och 37, 2019/20:391 av m.fl. (SD), 2019/20:1292 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2019/20:1961 av m.fl. (M) yrkandena 2, 5 och 6, 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 29, 31, 33, 34, 42 och 43. Med de klimatutmaningar som världen står inför anser jag att all form av fossilfri elproduktion är värdefull. Elproduktion från sol- och vindkraft är bra men är inte problemfri på grund av att den är väderberoende. Jag anser att utbyggnaden av elproduktionen ska drivas på av marknaden och vill att förnybar elproduktion byggs när den behövs och där den behövs. Att ersätta stadigvarande och stabil elproduktion med produktion av el som t.ex. är väderberoende och inte kan lagras leder också till problem. Det pågår dock en snabb teknisk utveckling på energiområdet liksom en utveckling av nya tjänster och affärsmodeller. Vidare finns det en stor efterfrågan och potential i att fortsätta bygga ut energi från sol, vind och vatten. Det är många människor som uppskattar att kunna vara sin egen elproducent. Jag anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3351 (L), att det behövs regelförenklingar för att förenkla och underlätta för förnybar elproduktion, som rimliga avvägningar görs mot andra centrala samhällsintressen. Det kan t.ex. handla om viktiga miljö- och naturintressen eller försvarets behov. Detta är något som jag anser att bör tillkännage för regeringen. Därmed blir motion 2019/20:3351 (L) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Mål för leveranssäkerhet, punkt 3 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 20. Elleveranserna i har kännetecknats av en hög kvalitet i ett driftssäkert system. har vi tyvärr sett att en betydande andel av den stabila elproduktionen försvinner i och med att kärnkraftverk stängs och ersätts med intermittent och förnybar elproduktion. Denna beklagliga utveckling leder till ökade svårigheter att behålla stabiliteten i elnäten, vilket vi menar är en oacceptabel situation för ett samhälle som blivit mer beroende än någonsin av en stabil elförsörjning. Hög elkvalitet är en svensk konkurrensfördel som måste värnas, och måste även kunna säkerställa att kraftsystemet kännetecknas av hög leveranssäkerhet. När alltmer av den stabila kraftproduktionen försvinner vill vi understryka att åtgärder måste vidtas för att garantera en hög leveranssäkerhet även i fortsättningen. Ett alltmer instabilt elnät kan i annat fall få kostsamma följder för både industrin och hushållen. har dessutom varit tydlig i denna fråga och uppmanade regeringen att ta fram mål för leveranssäkerheten. Eftersom säkra elleveranser är grundläggande för den svenska industrins konkurrenskraft och ett fungerande samhälle menar vi att det hade varit rimligt att regeringen återkommit till i frågan senast . Mycket tyder dock på att så inte kommer att ske och att regeringen i stället drar ytterligare en fråga i långbänk. Mot bakgrund av det anförda anser vi att i ett tillkännagivande åter bör rikta en uppmaning till regeringen att ta fram mål för leveranssäkerheten. Leveranssäkerhetsmål bör tas fram av berörda myndigheter och övervägas tillsammans med grannländer som elmarknaden är sammankopplad med. Motionerna 2019/20:3333 (KD) och 2019/20:3351 (L) får vid ett sådant beslut från anses bli tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks härmed i dessa delar. Ansvar för leveranssäkerhet, punkt 4 (M, C, KD, L) av (M), (M), (M), (KD), (L), Per Schöldberg (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 30. Inledningsvis vill vi framhålla att vi har en grundläggande samsyn om att ett tryggt och robust elsystem är grundläggande för industrins konkurrenskraft och ett fungerande samhälle som kan utvecklas i takt med nya utmaningar och förutsättningar. Det framgår i det föregående att uppmanade regeringen att se till att mål för leveranssäkerheten tas fram och att vi har olika syn på vilken effekt ett nytt liknande uttalande från skulle ha. I detta sammanhang vill vi dock framhålla att kraven på leveranssäkerhet ökar i takt med elektrifieringen av samhället och att det är tydligt att flera åtgärder behövs inom detta område. En åtgärd som vi anser bör övervägas är att ge ett utökat ansvar för leveranssäkerheten. Det skulle vara ett sätt att förtydliga vilka åtgärder som behöver vidtas för att systemet ska vara robust även i fortsättningen. Som det ser ut har ett övergripande ansvar för att upprätthålla den kortsiktiga balansen mellan produktion och förbrukning av el. I övrigt finns ingen utpekad aktör som säkerställer att elsystemet tillhandahåller tillräckligt med el av god kvalitet. Här vill vi framhålla att har föreslagit att får i uppdrag att ta fram övergripande prognoser för den långsiktiga energi- och effektbalansen, för behov av systemtjänster och för överföringskapacitet även på regional och lokal nivå samt att föreslå nödvändiga åtgärder. På så sätt skulle ett underlag skapas för planering av elnätets utveckling och utbyggnad av produktionskapacitet. bör enligt vår mening ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Motionerna 2019/20:2670 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3264 (C) tillstyrks därmed i berörda delar. Säkerhet och planering för framtidens elmarknad, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 16. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning i hela landet. Därför är det viktigt med långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. elbehov kommer att öka betydligt om samhället ska kunna fortsätta att utvecklas som oljeberoendet minskar och klimatmålen nås. Planeringen för hur elsystemet ska byggas ut framöver för att möta kommande efterfrågan bör därför utgå från ett elbehov på 2045. Detta är något som jag menar att bör tillkännage för regeringen. Förutom en välavvägd utgångspunkt för planering och genomförande av en utvecklad elmarknad – i enlighet med det anförda – är säkerheten för elnäten avgörande för att kunna möta en ökad efterfrågan på el och trygga en stabil elförsörjning både i fredstid och vid en kris. I har ansvar för transmissionsnätet, och resterande delar av elnätet ägs och drivs av många olika aktörer. Som sagt är tillgången till el väsentlig för ett fungerande samhälle, och det kan vara enkelt att utsätta ett land för stora påfrestningar om varken it-infrastruktur eller annan infrastruktur fungerar på grund av att elförsörjningen inte fungerar. Jag anser därför att bör tillkännage för regeringen att den ska ge och i uppdrag att se över säkerheten och riskerna för att elnäten i utsätts för angrepp. Uppdraget bör även innefatta en översyn av den beredskap som de regionala och lokala nätägarna bör ha om något oförutsett inträffar. Jag anser att bör besluta i enlighet med det anförda och ställa sig bakom motion 2019/20:3333 (KD) i berörda delar. Den nämnda motionen tillstyrks härmed i dessa delar. elförsörjning, punkt 6 (M, C, V, KD, L) av (M), (M), (V), (M), (KD), (L), Per Schöldberg (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:271 av (C), 2019/20:989 av (S) i denna del, 2019/20:2825 av (L) och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2019/20:276 av (C). har varit beroende av kablar från fastlandet för sin elförsörjning. finns det två kablar för elförsörjning till och från fastlandet, vilket inte svarar mot det kapacitetsbehov som finns. har det blivit tydligt att elförsörjning inte svarar mot behoven och att ön har drabbats av allt fler totalavbrott. Vi har en grundläggande samsyn om att hela landet måste ha en trygg och säker elförsörjning och vill därför framhålla att det inte är acceptabelt att elöverföringen till och från inte är tillräckligt utbyggd. Vi menar att kapacitetsbristen i kraftnätet är hämmande för öns utveckling och för omställningen till ett klimatsmart samhälle. De återkommande elavbrotten understryker dessutom sårbarhet när det gäller elförsörjning vid en kris eller ett väpnat angrepp.