bet · H701JuU26 · 2020-04-29 00:00:00 — ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett förslag som innebär att minimistraffet för våldtäkt av normalgraden ska höjas till fängelse och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. skärpta straff för sexualbrott och om införandet av en ny brottsrubricering med benämningen grovt sexuellt ofredande. Jämför reservation 6 (S, V, L, MP), 7 (SD), 8 (M, C) och 9 (SD). Skärpta straff för sexualbrott I kommittémotion 2019/20:3068 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett lagförslag om skärpta straff för våldtäkt av normalgraden. Liknande yrkanden finns i kommittémotionerna 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 42 i denna del och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 8 samt i motionerna 2019/20:1906 av (M) yrkande 1 och 2019/20:2942 av (M). I kommittémotion 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av straffskalorna för sexualbrott med utgångspunkten att straffen ska höjas. Liknande yrkanden framställs i kommittémotionen 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkande 13 i denna del. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 44 begärs ett tillkännagivande om att en ny brottsrubricering med benämningen grovt sexuellt ofredande bör införas. Ett motsvarande yrkande finns i motion 2019/20:1312 av (M) yrkande 1. I denna motion begärs även en höjning av straffet för sexuellt ofredande (yrkande 2) I motion 2019/20:100 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att klassa s.k. hämndporr som ett sexualbrott. I motion 2019/20:2067 av Lawen Redar (S) framställs ett yrkande om att överväga behovet av en översyn av möjligheterna att kriminalisera sexköp utomlands. I 6 kap. återfinns bestämmelser om sexualbrott. Enligt 1 § första stycket döms den som, med en person som inte deltar frivilligt, genomför ett samlag eller en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag, för våldtäkt till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om ett deltagande är frivilligt eller inte ska det särskilt beaktas om frivillighet har kommit till uttryck genom ord eller handling eller på annat sätt. En person kan aldrig anses delta frivilligt om deltagandet är en följd av misshandel, annat våld eller hot om brottslig gärning, hot om att åtala eller ange någon annan för brott eller hot om att lämna ett menligt meddelande om någon annan gärningsmannen otillbörligt utnyttjar att personen på grund av medvetslöshet, sömn, allvarlig rädsla, berusning eller annan drogpåverkan, sjukdom, kroppsskada, psykisk störning eller annars med hänsyn till omständigheterna befinner sig i en särskilt utsatt situation eller gärningsmannen förmår personen att delta genom att allvarligt missbruka att personen står i beroendeställning till gärningsmannen. Är brottet med hänsyn till omständigheterna vid brottet att anse som mindre grovt, döms för våldtäkt till fängelse i högst . Är brott som avses i första stycket att anse som grovt, döms för grov våldtäkt till fängelse i lägst fem och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot som varit av särskilt allvarlig art eller om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller offrets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Enligt 1 a § döms den som begår en gärning som avses i 1 § och är grovt oaktsam beträffande omständigheten att den andra personen inte deltar frivilligt för oaktsam våldtäkt till fängelse i högst . I 2 § föreskrivs att den som med en person som inte deltar frivilligt genomför en annan sexuell handling än som avses i 1 § döms för sexuellt övergrepp till fängelse i högst . Vid bedömningen av om ett deltagande är frivilligt eller inte tillämpas 1 § första stycket andra och tredje meningarna. Är brottet att anse som grovt, döms för grovt sexuellt övergrepp till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot som varit av särskilt allvarlig art eller om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller offrets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Enligt 3 § döms den som begår en gärning som avses i 2 § och är grovt oaktsam beträffande omständigheten att den andra personen inte deltar frivilligt för oaktsamt sexuellt övergrepp till fängelse i högst . Om gärningen med hänsyn till omständigheterna är mindre allvarlig, ska det inte dömas till ansvar. I 4 § finns straffbestämmelsen om våldtäkt mot barn. Enligt bestämmelsens första stycke döms den som, med ett barn , genomför ett samlag eller en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag, för våldtäkt mot barn till fängelse i lägst två och högst . Detsamma gäller enligt andra stycket den som begår en gärning som avses i första stycket mot ett barn som fyllt femton men inte och som är avkomling till gärningsmannen eller står under fostran av eller har ett liknande förhållande till gärningsmannen, eller för vars vård eller tillsyn gärningsmannen ska svara på grund av en myndighets beslut. Är brott som avses i första eller andra stycket att anse som grovt, döms för grov våldtäkt mot barn till fängelse i lägst fem och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot om brottslig gärning eller om fler än en förgripit sig på barnet eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller barnets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Är ett brott som avses i 4 § första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna vid brottet att anse som mindre grovt, döms enligt 5 § för sexuellt utnyttjande av barn till fängelse i högst . Den som, med ett barn eller med ett barn som fyllt femton men inte och som gärningsmannen står i ett sådant förhållande till som avses i 4 § andra stycket, genomför en annan sexuell handling än som avses i 4 och 5 §§, döms enligt 6 § för sexuellt övergrepp mot barn till fängelse i högst . Är brottet grovt, döms för grovt sexuellt övergrepp mot barn till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen är närstående till barnet eller i övrigt utnyttjat sin ställning eller missbrukat ett särskilt förtroende eller om fler än en förgripit sig på barnet eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om brottet med hänsyn till tillvägagångssättet eller barnets låga ålder eller annars inneburit ett hänsynslöst utnyttjande av barnet. Av 6 kap. 10 § första stycket framgår att den som, i annat fall än som avses i kapitlet, sexuellt berör ett barn eller förmår barnet att företa eller medverka i någon handling med sexuell innebörd, döms för sexuellt ofredande till böter eller fängelse i högst . I andra stycket i paragrafen föreskrivs att detsamma gäller den som blottar sig för någon annan på ett sätt som är ägnat att väcka obehag eller annars genom ord eller handlande ofredar en person på ett sätt som är ägnat att kränka personens sexuella integritet. I 13 § föreskrivs att även den som inte haft uppsåt till men varit oaktsam till att personen i fråga inte har uppnått en viss ålder, ska dömas till ansvar för brott som är föreskrivet för en gärning som begås mot någon som är eller alternativt fyllt femton men inte . En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet De senaste lagändringarna för sexualbrott trädde i kraft (prop. 2017/18:177, bet. 2017/18:JuU29, rskr. 2017/18:302). Lagändringarna innebar att gränsen för straffbar gärning numera går vid om deltagandet i en sexuell aktivitet är frivilligt eller inte. Det ska inte längre krävas att gärningsmannen har använt sig av våld eller hot, eller utnyttjat offrets särskilt utsatta situation, för att kunna dömas för t.ex. våldtäkt. Lagändringarna innebar vidare bl.a. följande: • Det infördes ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott. • Minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjdes från fängelse till fängelse . • Vid bedömningen av om bl.a. ett våldtäktsbrott är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen med hänsyn till offrets låga ålder visat särskild hänsynslöshet eller råhet. • Det straffrättsliga skyddet vid sexualbrott mot barn stärktes vid oaktsamhet hos gärningsmannen i fråga om barnets ålder. infördes ett nytt gradindelat brott, olaga integritetsintrång, respektive grovt olaga integritetsintrång, i 4 kap. 6 c och d §§ (prop. 2016:17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). Regleringen straffbelägger intrång i någon annans privatliv, bl.a. genom spridning av bild på eller annan uppgift om någons sexualliv, om spridningen är ägnad att medföra allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör. Regeringen anför i propositionen att det t.ex. kan gälla bilder på sexuella handlingar i form av s.k. hämndporr, blottade könsorgan eller andra bilder av tydlig sexuell natur. Om gärningen med hänsyn till bildens eller uppgiftens innehåll eller sättet för eller omfattningen av spridningen var ägnad att medföra mycket allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör, döms för grovt olaga integritetsintrång. Straffet för olaga integritetsintrång är böter eller fängelse i högst och för grovt olaga integritetsintrång fängelse i lägst och högst . Undantag från straffansvar gäller om gärningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter var försvarlig. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att • se över bestämmelsen om sexuellt ofredande och överväga om ett grovt brott bör införas • analysera och se över principerna för och bestämmelserna som rör straffansvaret för sexualbrott på distans samt för utnyttjande av barn för sexuell posering, analysera om samlagsbegreppet i 6 kap. • se över straffskalorna för sexualbrotten i 6 kap. och lämna förslag på de förändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar • utreda vissa frågor om spårsäkring efter sexualbrott. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:5). gav regeringen (Brå) i uppdrag att följa upp och analysera lagtillämpningen av våldtäktsbrottet efter de lagändringar som infördes . I uppdraget ingår att i relation till tidigare nivåer analysera utvecklingen av anmälningar, åtal och fällande domar. Centralt i uppdraget är att analysera om lagstiftningens intentioner tycks ha realiserats genom att vissa typer av fall som inte gick till åtal och fällande dom som våldtäkt nu gör det. I det ingår också att uppmärksamma eventuella tolkningssvårigheter och bevisproblem. Brå ska även översiktligt redovisa vilka konsekvenser lagändringarna beträffande våldtäkt har fått för fängelsestraffens längd. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka bl.a. om det finns behov av åtgärder i syfte att säker-ställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn (dir. 2014:128). I tilläggsdirektiv som beslutades gavs utredaren även i uppdrag att analysera och ta ställning till om brottet köp av sexuell tjänst ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet (dir. 2015:6). Utredningen överlämnade delbetänkandet Ett starkt straff-rättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, m.m. (SOU 2016:42). Utredningen gjorde bl.a. bedömningen att det inte bör vara möjligt att döma en person i för ett sexköp som han eller hon begått i ett land där köp av sexuell tjänst inte är kriminaliserat. I enlighet med sitt uppdrag presenterade utredningen ändå ett förslag där köp av sexuell tjänst lades till listan av brott som undantas från kravet på dubbel straffbarhet. Regeringen beslutade att överlämna lagrådsremissen Straffrättsliga åtgärder mot sexköp utomlands och mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling till Lagrådet. Lagrådet avstyrkte förslaget avseende undantag från kravet på dubbel straffbarhet för att en svensk domstol ska kunna döma för brottet köp av sexuell tjänst som begåtts utomlands. Regeringen överlämnade propositionen Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling som (prop. 2018/19:157) till . Regeringen redogör där för ärendets beredning och Lagrådets yttrande och anför att det inte lämnas något förslag om att undanta krav på dubbel straffbarhet för köp av sexuell tjänst utomlands i propositionen utan att det bereds vidare i . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om skärpta straff för sexualbrott, senast i betänkande 2018/19:JuU11 (s. 42 f.). Utskottet anförde då, med hänvisning till tidigare betänkanden där liknande yrkanden behandlats, att det straffrättsligt sett är ett för stort avstånd mellan vissa allvarliga gärningar som rubriceras som sexuellt ofredande och de situationer där det går att fälla någon till ansvar för våldtäkt. Att det genom lagändringar införts ett nytt brott, sexuellt övergrepp, ändrar inte denna bedömning. Utskottet konstaterade att , efter förslag från utskottet, beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att det bör införas ett nytt brott, grovt sexuellt ofredande, med en straffskala på fängelse och högst (rskr. 2016/17:211). Utskottet noterade att statsministern i regeringsförklaringen uttalat att grovt sexuellt ofredande bör införas som brottsrubricering och framförde att regeringen skyndsamt borde återkomma med ett lagförslag om detta. Utskottet ansåg vidare att straffet för sexuellt övergrepp var lågt i förhållande till andra brott, innefattande andra sexualbrott. Utskottet ansåg därför att minimistraffet för sexuellt övergrepp borde höjas från fängelse till fängelse Vad gällde skärpta straff för våldtäkt av normalgraden konstaterade utskottet att tidigare tillkännagett för regeringen att minimistraffet för våldtäkt av normalgraden borde höjas till fängelse (bet. 2017/18:JuU29 s. 8 f.). Med hänsyn till straffskärpningar av andra grova våldsbrott som införts genom lagändringar var det enligt utskottet angeläget att straffet för våldtäkt av normalgraden skulle skärpas så fort som möjligt för att få till en ändamålsenlig och rättvis reglering. Utskottet anförde att regeringen därför skyndsamt borde återkomma med ett lagförslag som innebär att minimistraffet för våldtäkt ska höjas till fängelse . Utskottet fann också att det borde göras en mer generell översyn av straffskalorna för sexualbrott i 6 kap. . I förhållande till andra brott framstår straffen för sexualbrott, trots de straffskärpningar som gjorts, som förhållandevis låga, och det fann därför anledning att se över dessa i skärpande riktning. Utskottet föreslog, i enlighet med yrkanden därom, att skulle tillkännage för regeringen vad som redogörs för ovan. Utskottet fann däremot inte anledning att göra ett tillkännagivande enligt motionsyrkanden om att skärpa straffet för sexuellt ofredande av normalgraden. Vad gäller kriminalisering av sexköp utomlands behandlade utskottet sådana motionsyrkanden i samma betänkande (s. 48 f.). Utskottet konstaterade att frågan bereddes inom och att den fortsatta beredningen inte borde föregripas. följde utskottets förslag i dessa delar (rskr. 2018/19:181). I betänkandet 2016/17:JuU16 behandlade utskottet motionsyrkanden om att göra förtal med sexuellt innehåll – s.k. hämndporr – till ett särskilt sexualbrott. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till den pågående beredning i som sedermera ledde till det ovannämnda införandet av olaga integritetsintrång. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:211). Skärpta straff för sexualbrott Som framgår ovan har utskottet gett tillkänna att straffen för sexualbrott bör skärpas, både på ett mer generellt plan och gällande vissa specifikt utpekade sexualbrott. Utskottet har därvid anfört att straffen för sexualbrott, trots de straffskärpningar som gjorts, framstår som förhållandevis låga jämfört med andra brott. Utskottet konstaterar att regeringen nu också gett en utredare i uppdrag att se över straffskalorna för sexualbrott och lämna förslag på de ändringar som kan behövas för att dessa i tillräcklig mån ska spegla brottens allvar. Det är emellertid viktigt att detta bl.a. leder fram till ett höjt minimistraff för våldtäkt i enlighet med tidigare tillkännagivande. Enligt utskottet finns det därför anledning för att åter rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag som innebär att minimistraffet för våldtäkt höjs från till . Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2019/20:541 (SD) yrkande 26, 2019/20:1906 (M) yrkande 1, 2019/20:2728 (KD) yrkande 8, 2019/20:2942 (M), 2019/20:3068 (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 (C) yrkande 42 i denna del. Utskottet anser däremot inte, bl.a. mot bakgrund av den tillsatta utredningen, att det finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av det som anförs i motionerna 2019/20:541 (SD) yrkande 25 och 2019/20:823 (SD) yrkande 13 i denna del om en allmän översyn av straffskalorna för sexualbrott. I den utredning som tillsattes gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över bestämmelsen om sexuellt ofredande och överväga om ett grovt brott bör införas. Utredningens förslag bör inte föregripas, varför det inte finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:1312 (M) yrkande 1 och 2019/20:3248 (C) yrkande 44. I fråga om att kriminalisera s.k. hämndporr innebar införandet av det nya brottet olaga integritetsintrång ett straffbeläggande av bl.a. hämndporr. Utskottet finner därmed att motion 2019/20:100 (SD) åtminstone delvis är tillgodosedd. Motionen avstyrks därmed. Som framgår ovan bereds frågor om dubbel straffbarhet för köp av sexuell tjänst utomlands inom . fortsatta beredning av frågan bör enligt utskottet inte föregripas. Motion 2019/20:2067 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag om att införa en särskild brottsrubricering för inbrottsstöld med minimistraff fängelse och tillkännager detta för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att skärpa minimistraffet för grov stöld till fängelse och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. skärpt straff för grov stöld och tillträdesförbud. Jämför reservation 10 (S, V, L, MP), 11 (S, V, MP), 12 (SD), 13 (M, SD, KD) och 14 (KD). I kommittémotion 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen utan dröjsmål ska återkomma med lagförslag om skärpta straff för inbrott. Motionärerna anför att en ny brottsrubricering – inbrottsstöld – med minimistraffet fängelse bör införas. Liknande yrkanden framställs i kommittémotionerna 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 11. I motion 2019/20:2392 av (M) yrkas att minimistraffet för bostadsinbrott bör vara fängelse. Skärpta straff för organiserade stölder m.m. I kommittémotion 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att skärpa straffet för grova stölder genom att höja minimistraffet till fängelse . Enligt motionärerna kan de systematiska och organiserade tillgrepp av exempelvis bildelar, båtmotorer, motorcyklar, jordbruksfordon och verktyg som sker omfatta betydande summor. Det finns därför anledning att skärpa straffet för grova stölder genom att höja minimistraffet från dagens fängelse till fängelse . I kommittémotion 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att företrädare för verksamheter som medvetet befattar sig med stöldgods bör beläggas med näringsförbud. I kommittémotion 2019/20:554 av m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om skärpta straff vid gränsöverskridande kriminalitet och tillkännager detta för regeringen. Enligt motionärerna måste det anses vara mer klandervärt att resa till ett annat land och stjäla av det landets medborgare än andra fall av stöld, varför straffet bör skärpas för stöldbrott där gärningsmannen eller gärningsmännen har rest till i syfte att stjäla eller fört ut stöldgods över den svenska gränsen. I motion 2019/20:1983 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga straffskärpningar och andra åtgärder för att komma åt organiserade bilstölder och bildelsstölder. I motion 2019/20:2197 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att klassificera utförsel av stöldgods som ett smugglingsbrott. Ett liknande yrkande framställs i motion 2019/20:2809 av (KD) yrkande 2. I kommittémotion 2019/20:378 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om införandet av tillträdesförbud i butiker mot personer som beter sig hotfullt eller stjäl vid upprepade tillfällen. Ett liknande yrkande framställs i kommittémotion 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 29 och i motion 2019/20:1344 av (M). Försök till ringa stöld I kommittémotion 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att försök till ringa stöld ska kriminaliseras. Bestämmelsen om stöld finns i 8 kap. 1 § och innebär att den som olovligen tar och tillägnar sig egendom som tillhör annan döms för stöld till fängelse i högst . För ringa stöld, som straffbeläggs i 2 §, är straffet böter eller fängelse . Vid bedömningen av om en stöld är ringa ska hänsyn tas till det tillgripnas värde och övriga omständigheter vid brottet. Straffet för grov stöld är fängelse i lägst och högst (4 §). Vid bedömningen av om en stöld är grov ska särskilt beaktas om tillgreppet har skett efter intrång i bostad eller annat liknande boende, om det avsett en sak som någon bar på sig eller hade i sin omedelbara närhet, om gärningspersonen har varit försedd med vapen, sprängämne eller annat dylikt hjälpmedel eller om gärningen annars varit av särskilt farlig eller hänsynslös art, avsett betydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. Enligt 29 kap. 2 § 6 ska rätten som försvårande omständighet vid straffvärdebedömningen särskilt beakta om brottet har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering. övervägde i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) flera frågor av intresse i förhållande till organiserad tillgreppsbrottslighet. När det gäller stöldbrottslighet övervägde utredningen bl.a. om den omständigheten att ett tillgrepp skett efter intrång i en bostad borde få större betydelse för brottsrubriceringen. Utredningen konstaterade att den integritetskränkning som ett sådant intrång innebär får genomslag i rättspraxis, åtminstone när det är fråga om en mer varaktig bostad. I sådana fall bedöms gärningen regelmässigt som grov stöld. Utredningen ansåg dock att förändringar i samhället lett till att även tillgrepp som skett efter intrång i mer tillfälliga boenden, t.ex. fritidshus och hotellrum, innefattar en sådan integritetskränkning att den borde få genomslag i rättstillämpningen. Genom en lagändring har det därför tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). En utredare fick i uppdrag att överväga åtgärder och, oavsett ställningstagande, lämna författningsförslag som rör stöld- och häleribrottslighet och tillträdesförbud till bl.a. butiker (Ju2018/00533/LP). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Utredaren föreslår bl.a. ett nytt brott – inbrottsstöld – som avser tillgrepp av annans egendom som skett efter intrång i en bostad eller annat liknande boende.