bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Regeringen beskriver att Försvarsmakten arbetar systematiskt för att uppnå en hållbar verksamhet som återspeglar målen som är uppsatta i Agenda och de nationella miljökvalitetsmålen, och anger att Försvarsmakten har ett miljöledningssystem som syftar till att vägleda verksamheten i hur den ska bemöta och hantera miljöfrågor och på så sätt minska myndighetens miljöpåverkan och ta miljöhänsyn i all verksamhet. Det är enligt regeringen viktigt att Försvarsmakten ska fortsätta att utveckla och integrera miljöhänsyn i verksamheten och att myndigheten fortsatt ska bidra till att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som fastställt nås samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Vidare beskrivs att utökning av verksamheten eller ny verksamhet vid Försvarsmaktens skjut- och övningsfält miljöprövas i enlighet med bestämmelser. Tillgång till övnings- och skjutfält av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjlighet att nå de uppsatta målen . Detta kan innebära behov av att ansöka om ändringsvillkor i redan lämnade miljötillstånd och behov av att ansöka om nya miljötillstånd för tidigare övnings- och skjutfält som behövs på de platser där nya grund-organisationsenheter inrättas. I kommittémotion 2020/21:3743 av m.fl. (V) anförs att det är centralt att ett brett säkerhetspolitiskt arbetssätt även inkluderar åtgärder för att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle. Eventuella motsättningar mellan olika intressen måste lösas och det är en angelägen uppgift för riksdag och regering att se till att så är möjligt. En viktig åtgärd är enligt motionärerna att myndigheterna får tydliga instruktioner i syfte att eliminera målkonflikter, underlätta avvägningar samt styra besluten mot att undanröja hinder och skapa förutsättningar för att nå klimatlagens mål. Motionärerna anser därför att regeringen bör ge Försvarsmakten nya instruktioner som går i linje med klimatlagen och det klimatpolitiska ramverket (yrkande 14). I motionen beskrivs att det är svårt att få tillräckliga uppgifter för att kunna göra en analys av Försvarsmaktens miljöpåverkan, de totala utsläppen och myndighetens miljöarbete. Motionärerna menar att Försvarsmakten visserligen har behov av en stor sekretess runt sitt arbete men att det måste gå att granska och följa det som görs inom miljöarbetet. Motionärerna föreslår därför att regeringen bör ge i uppdrag åt att utvärdera Försvarsmaktens miljö-målsarbete utifrån samma grundläggande krav och förväntningar som för övriga miljömålsmyndigheter (yrkande 15). Vidare framhålls vikten av en självständig kontrollfunktion på miljöområdet. Att tillsynsansvaret för hälso- och miljöområdet inom försvaret ligger hos försvarsinspektören för hälsa och miljö beskrivs av motionärerna som en märklig ordning då det innebär att det är Försvarsmakten själv som både granskar och utövar tillsyn och kontroll över den egna verksamheten. De anser att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka förutsättningarna för en fristående myndighet för tillsyn och kontroll på hälso- och miljöområdet inom försvaret (yrkande 16). Motionärerna anser också att undantaget för miljökonsekvensbeskrivningar enligt bör begränsas. De föreslår att regeringen ska utreda hur undantag från krav på strategisk miljöbedömning och krav på undersökning i fråga om miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst när det gäller planer och program kan begränsas i lagstiftningen för att minska risken för negativ miljöpåverkan (yrkande 17). I motionen framhålls att det är av stor vikt att föroreningen av som orsakas av militära övningar upphör och att en sanering av botten av bl.a. gammal ammunition sker. Motionärerna föreslår att regeringen bör ge i uppdrag åt Försvarsmakten att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningarna av orsakade av militära övningar (yrkande 18). I motion 2020/21:3011 av (M) anförs att den nuvarande lagstiftningen försvårar såväl Försvarsmaktens möjligheter att öva som kommunernas möjligheter att bygga nya bostäder. Motionären föreslår att rikets säkerhet ska låtas gå före . Yttrande från miljö- och jordbruksutskottet Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt yttrande framhållit vikten av att totalförsvaret fortsätter arbetet med att minska verksamhetens miljö- och klimatpåverkan. Utskottet konstaterade också att de miljötillstånd som övnings- och testverksamheten kräver kombinerat med Försvarsmaktens eget arbete med miljöfrågor gör att miljöriskerna på ett godtagbart sätt kan anses vara balanserade mot behoven av att öva för att uppnå målen för det militära försvaret. Därutöver har utskottet framhållit att försvarsinspektören för hälsa och miljö i rollen som tillsyns- och kontrollorgan är underställd regeringen och inte överbefälhavaren och att denna ordning måste anses garantera funktionens självständighet. Vidare har utskottet utgått från att regeringen utfärdar regleringsbreven på det sätt den anser är lämpligt utifrån klimatlagen. Utskottet har i sitt yttrande framhållit att man inte avser ta initiativ till någon förändring av bestämmelsen i 6 kap. 3 § i om undantag från kravet på strategisk miljöbedömning av planer och program som enbart syftar till att tjäna totalförsvaret. Miljö- och jordbruksutskottet anser att försvarsutskottet bör föreslå att bifaller propositionen och avslår motion 2020/21:3743 (V) yrkandena 14–19. (Se yttrande 2020/21:MJU4y i bilaga 7). Utskottet konstaterar att Försvarsmakten har i uppdrag att bidra till att miljö- och klimatpolitiska mål uppnås och att rapportera om miljö- och klimatarbete till ansvariga myndigheter. Utskottet noterar att regeringen i sin myndighetsinstruktion till Försvarsmakten har gett myndigheten ansvar för att bidra till att miljömålen nås, att ta miljöhänsyn i fredstid, vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling, avhjälpa föroreningsskador och rapportera till och samråda med när det gäller rapporteringen. Utskottet ser även positivt på att de årliga regleringsbreven har innehållit uppdrag på miljö- och klimatområdet. Bland de bestämmelser som gäller för Försvarsmakten finns också bl.a. och förordningen om myndigheters klimatanpassningsarbete. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten införde ett miljöledningssystem 2001 som myndigheten har använt i sin verksamhet. Utskottet noterar att , som har i uppdrag att följa upp och utvärdera de nationella miljömålen har föreslagit till regeringen att även Försvarsmakten ska omfattas av förordningen om miljöledning i statliga myndigheter. Utskottet har i tidigare betänkanden understrukit vikten av att Försvarsmakten ges goda förutsättningar att öva. Utskottet vill fortsatt betona betydelsen av detta och anser likt regeringen att tillgång till övnings- och skjutfält är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjlighet att nå de uppsatta målen . I enlighet med vad utskottet har anfört kan utskottet också konstatera att dagens miljöprövningsprocesser ger utrymme för avvägningar mellan olika riksintressen. Utskottet konstaterar, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet, att Försvarsmaktens övnings- och testverksamhet visserligen medför vissa risker för miljö, men noterar att de miljötillstånd som verksamheten kräver kombinerat med Försvars-maktens eget arbete med miljöfrågor gör att dessa risker på ett godtagbart sätt kan anses balanserade mot Försvarsmaktens behov att öva för att uppnå de mål för det militära försvaret som beslutar. I fråga om försvarsinspektören för hälsa och miljö, har miljö- och jordbruksutskottet i sitt yttrande anfört att försvarsinspektören i rollen som tillsyns- och kontrollorgan är underställd regeringen och inte överbefälhavaren. Det är utskottets mening att denna ordning måste antas garantera funktionens självständighet. är av samma uppfattning, och konstaterar också att funktionen varit föremål för en utredning och att ställt sig bakom nuvarande ordning (prop. 2016/17:144, bet. 2016/17:FöU1, rskr. 2016/17:314). Utskottet ser därmed inte skäl att vidta ytterligare åtgärder på detta område och avstyrker därför yrkande 16 i motion 2020/21:3743 (V). Utskottet utgår från att regeringen beslutar om myndighetsinstruktioner och regleringsbrev på ett ändamålsenligt sätt med utgångspunkt i de skyldigheter som följer av klimatlagen. Utskottet konstaterar att har ställt sig bakom det klimatpolitiska ramverket som bl.a. omfattar ovan nämnda klimatlag och ett långsiktigt klimatmål liksom etappmål för att minska inhemska växthusgaser, samt att har åtagit sig att genomföra och bidra till att uppnå EU:s klimatmål liksom de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Utskottet vill, i linje med det som regeringen beskriver i propositionen och som miljö- och jordbruksutskottet anför i sitt yttrande, lyfta fram vikten av att totalförsvaret på bred front fortsätter arbetet med att minska verksamhetens miljö- och klimatpåverkan. Med det ovan anförda ser utskottet inte skäl att vidta ytterligare åtgärder och avstyrker därmed även övriga motionsyrkanden i fråga om Försvarsmaktens miljöarbete. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om Försvarsmaktens jämställdhetsarbete som bl.a. handlar om myndighetens förmåga att rekrytera och behålla kvinnor. Jämför reservation 50 (M) och 51 (V). Bakgrund och tidigare beredning Försvarsmakten har enligt förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten till uppgift att integrera jämställdhetsperspektiv i verk-samheten. I instruktionen anges att myndigheten ska verka i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet och att resolutionerna särskilt ska beaktas vid utbildning samt vid planering, genomförande och utvärdering av insatser. Försvarsmakten ingår i regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) som syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Återrapporteringskrav kring jämställdhet och 1325 har återkommit i Försvarsmaktens regleringsbrev. Enligt regleringsbrevet ska Försvarsmakten redovisa resultat av de åtgärder avseende jämställdhetsintegrering som vidtagits för att myndighetens verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken, liksom resultatet av vidtagna åtgärder för att öka andelen kvinnor inom myndigheten, inklusive andelen kvinnor under grundutbildning med värnplikt. Enligt regleringsbrevet ska Försvarsmakten också fortsatt bidra till genomförandet av nationella handlingsplan för perioden –2020 om FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. Försvarsmakten uppger i sin årsredovisning att trots framsteg inom vissa personal- och utbildningskategorier så ökar andelen kvinnor inte i takt med måltal och förväntningar. Försvarsmakten strävar efter att av de som antas till grundutbildning med värnplikt och officers- och specialistofficersutbildningarna ska vara kvinnor. Jämfört med föregående år ökade andelen kvinnor som påbörjade utbildningarna men målet om uppnåddes inte. Andelen kvinnor som påbörjade grund-utbildningsomgång /20 var och andelen kvinnor som började officersprogrammet och specialistofficersutbildningen var respektive . Andelen kvinnor inom personalkategorierna för soldater och sjömän uppgick till för GSS/K och för GSS/T och uppnådde därmed inte målet om kvinnor. Inom personalkategorin kontinuerligt tjänstgörande officerare (/K) ökade andelen kvinnor till 2019 och når därmed målet. Myndighetens avsikt är att fortsätta arbetet med att ta bort eventuella hinder för kvinnor att söka sig till Försvarsmakten. Bland de åtgärder som Försvarsmakten redan vidtagit redovisas informations- och kommunikationsinsatser, översyn av befattningskrav och att karriärhinder för militära kvinnor belyses i högre utsträckning. Försvarsmakten anger att den översyn av kravprofiler som genomfördes inför mönstring mot grundutbildning med start resulterade i förändrade krav för ett antal befattningar inom marinen och flygvapnet. Mönstrings- och prövningsprocessen spelar en viktig roll för en jämställd rekrytering. Att urvalstesterna ska vara utformade så att de främjar en jämställd rekrytering är angivet i förordning (2010:1472) med instruktion för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM). I sin årsredovisning redovisar TRM att myndigheten arbetar kontinuerligt med att säkerställa att de metoder som används i de olika momenten i mönstrings- och prövningsprocesserna är validerade och icke-diskriminerande. Försvarsmakten uppger i sin årsredovisning att resultatet i den senaste medarbetarundersökningen visar en lägre andel som upplevt ovälkommet beteende relativt föregående år. Av samtliga respondenter i medarbetarundersökningen 2019 svarade att de hade utsatts för ovälkommet beteende och svarade att de hade utsatts för sexuella trakasserier (totalt svarade 46 personer att de hade utsatts för sexuella trakasserier, 36 av dessa var kvinnor, 5 var män och 5 hade valt att inte ange könsidentitet). I föregående års medarbetarundersökning uppgick andelen som hade utsatts för ovälkommet beteende till och andelen som hade utsatts för sexuella trakasserier till . Myndigheten redovisar att man har arbetat med att utveckla hanteringen av kränkande särbehandling och sexuella trakasserier och att arbetet har fokuserat på att skapa ökad struktur och systematik i syfte att utveckla förmågan att omhänderta kränkande särbehandling, trakasserier och sexuella trakasserier. Av redovisningen framgår att ett centralt verksamhetsstöd har inrättats, fem befattningar har tillsatts på heltid för att arbeta med att utveckla förmågan att omhänderta kränkande särbehandling, trakasserier och sexuella trakasserier och att projektet har fått ansvar för den tidigare inrättade telefonlinjen som tar emot anmälningar om ovälkommet beteende för att sammanhållande fungera som stödfunktion. Arbetet, som involverar arbetstagarorganisationer och skyddsombud, kommer enligt myndigheten att fortsätta med verksamhets-utveckling i form av gemensamma rutiner, metoder och processer parallellt med genomförande av utredningar. Myndighetens bedömning är att åtgärderna skapar bättre förutsättningar för uppföljning och utvärdering samt bidrar till ökad tillit och förtroende för Försvarsmaktens hantering av problematiken, vilket kommer att kunna utveckla det förebyggande lika-behandlingsarbetet. in Military Operations (NCGM) är Försvars-maktens internationella inom för utbildning av gender i militära operationer, och Försvarsmakten redovisar att utbildnings-paket när det gäller genderrådgivare- och fokalpunkter fortskrider. I fråga om materiel, har enligt förordning (2007:854) med instruktion för i uppgift att när det är relevant i sin verksamhet säkerställa att de varor och tjänster som myndigheten upphandlar är ändamålsenligt utformade för kvinnor och män. Regeringen har angett återrapporteringskrav om det i myndighetens regleringsbrev . I budgetpropositionen beskriver regeringen att FMV:s arbete med integration av humanfaktorer (HFI) har fortsatt för att åstadkomma en mer jämställd arbetsmiljö. I FMV:s årsredovisning redogör FMV för arbetet och fortsatta åtgärder, och anger också att det tar tid från att kravställning ger reell effekt i Försvarsmaktens verksamhet, givet de förhållandevis långa tidsförhållandena i materielanskaffningsprocessen. Utskottet såg i betänkande 2018/19:FöU8 Vissa frågor om Försvars-maktens personal skäl till att fortsättningsvis följa resultatet av myndigheternas arbete inom jämställdhetsområdet. Utskottet konstaterade att Försvarsmakten har många utmaningar att hantera för att möta kraven på tillväxt och såg positivt på myndighetens avsikt att fortsätta att intensifiera de lokala åtgärderna för att öka andelen kvinnor. Utskottet välkomnade att strävan att attrahera och behålla kompetenta medarbetare och att vara en inkluderande, jämställd och jämlik organisation utgör del av Försvarsmaktens strategiska inriktning och konstaterade att regeringen har gett såväl Försvarsmakten som TRM i uppgift att bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. I samma betänkande bedömde utskottet att frågan om att motverka och hantera trakasserier och kränkningar är central. Försvarsmaktens redovisningar visade att myndigheten tog steg i rätt riktning när det gäller det långsiktiga och systematiska arbetet för att förebygga kränkande särbehandling, trakasserier och diskriminering, men utskottet lade stor vikt vid att arbetet fortsätter, inte minst mot bakgrund av att allt fler unga kvinnor och män med stöd av lagen om totalförsvarsplikt mönstras och skrivs in för militär grundutbildning. När det gäller det internationella arbetet har utskottet tidigare lyft fram betydelsen av in Military Operations (NCGM) som sedan centrets etablerande 2012 har en viktig roll i att genomföra och utvärdera arbetet med genusperspektiv i de internationella insatserna. och spelar en viktig roll inför internationella insatser genom alla de utbildningar som genomförs, och lägger en grund för ett genusperspektiv på taktisk och operativ nivå. I propositionen framhålls att jämställdhet i Försvarsmaktens personalsammansättning bidrar till det militära försvarets legitimitet, trovärdighet och folkförankring. Att kunna nå hela rekryteringsbasen i befolkningen är också en förutsättning för att kunna anställa de mest lämpade. Regeringen anser att ett fortsatt aktivt arbete för att öka antalet kvinnor på alla nivåer i Försvarsmakten bör bedrivas. Totalförsvarsplikten och skyldigheten att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt omfattar både kvinnor och män och återinförandet av grundutbildning med värnplikt ger bättre förutsättningar att öka antalet kvinnor i det militära försvaret. I detta avseende är det viktigt med välavvägda befattningskrav. Regeringen anser att det är viktigt att Försvarsmakten bedriver ett systematiskt utvecklingsarbete för att vara en jämställd och jämlik organisation genom att fortsatt arbeta med information och kommunikation samt identifiera och ta bort eventuella hinder för bl.a. kvinnor att söka sig till och ta anställning i Försvarsmakten. I det avseendet bör Försvarsmakten bl.a. ställa krav på att den materiel och utrustning som anskaffas är ändamålsenligt utformad för hela rekryterings-basen. Regeringen anser att det behövs en systematisk integration av miljö-, klimat- och jämställdhetsperspektiv i internationella insatser. Genomförande av 1325 och efterföljande sju relaterade resolutioner, vilka tillsammans utgör den internationella agendan för kvinnor, fred och säkerhet, ska vara en integrerad del i arbetet med internationella militära insatser, både internt och externt. I kommittémotion 2020/21:3443 av m.fl. (M) lyfter motionärerna fram att arbetet med att öka andelen kvinnor i försvaret går långsamt och att uppropet #givaktochbitihop liksom FOI:s rapport för militära kvinnor visar att många kvinnor blivit utsatta för kränkningar inom Försvarsmakten. Försvarsmakten bör enligt motionärerna kontinuerligt förbättra organisationens hantering av trakasserier eller kränkningar och genomföra förtroendeskapande åtgärder. Materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör analyseras av en objektiv utredning som ska återkomma med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet måste Försvarsmakten också se över osakliga fysiska krav på befattningar och kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom myndigheten. Motionärerna föreslår därför att regeringen vidtar åtgärder för att stärka det proaktiva jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten (yrkande 12). I kommittémotion 2020/21:3743 av m.fl. (V) framhåller motionärerna vikten av en jämställd försvarsmakt. Med tanke på hur viktig jämställdheten är för som land och Försvarsmakten som organisation anser motionärerna att texten kring jämställdhet borde ha utvecklats i propositionen och att regeringen har uttryckt för svaga krav när man skriver att ett aktivt arbete bör bedrivas för att öka andelen kvinnor i Försvarsmakten. Till skillnad från regeringen anser motionärerna att ett aktivt arbete alltid ska finnas för att öka antalet kvinnor. Andelen kvinnor i organisationen ökar inte i takt med förväntningar och måltal och motionärerna yrkar på att Försvars-makten bör ges i uppdrag att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till (yrkande 11). Motionärerna anser också att Försvarsmakten bör få i uppdrag att genomföra en årlig jämställdhetskartläggning för att följa arbetet med hur jämställdheten utvecklas (yrkande 12). I samma motion beskriver motionärerna att sexuellt utnyttjande före-kommer vid internationella insatser. De föreslår därför att regeringen säkerställer att det finns tillgänglig information och nödvändiga rutiner för att möjliggöra uppgiftslämnande i fråga om sexuellt våld, sexuella trakasserier eller liknande missförhållanden för anställda inom Försvarsmakten oavsett arbetsplats (yrkande 20). I kommittémotion 2020/21:2950 av m.fl. (C) anförs att en jämställd försvarsmakt är ett försvar för alla som bor i . Motionärerna anser att Försvarsmakten behöver arbeta aktivt med krav-ställning på olika befattningar och att mer behöver göras för att kvinnor ska känna sig välkomna och inkluderade i Försvarsmakten (yrkande 4). Det finns många utmaningar att hantera när det gäller jämställdhet i det militära försvaret och utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av ett systematiskt utvecklingsarbete för att Försvarsmakten ska vara en jämställd och jämlik organisation. Utskottet anser att det är viktigt att kunna nå hela rekryteringsbasen i befolkningen för att kunna anställa de mest lämpade och personalförsörja krigsförbanden i när försvaret ska tillväxa. Utskottet vidhåller uppfattningen att en rekryteringsbas som främst består av unga män är otillräcklig för att garantera en effektiv framtida kompetensförsörjning. Jämställdhet i Försvarsmaktens personalsammansättning bidrar dessutom till det militära försvarets legitimitet, trovärdighet och folkförankring. Utskottet välkomnar därför att Försvarsmakten har fastställt kvantitativa mål i fråga om fördelningen mellan kvinnor och män och att myndigheten fortsätter att vidta åtgärder för att öka andelen kvinnor. har utskottet betonat att frågan om att motverka och hantera trakasserier och kränkningar är central. Detta är fortsatt utskottets mening. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten fortsätter att utveckla arbetet med att omhänderta kränkande särbehandling, trakasserier och sexuella trakasserier och att myndigheten som led i detta bl.a. har inrättat ett centralt verksamhets-stöd och tillsatt flera befattningar. Utskottet kan också konstatera att regeringen har gett flera av myndigheterna på försvarsområdet uppgifter för att bidra till att öka jämställdheten och utgår från att regeringen utformar styrdokument på ett ändamålsenligt sätt utifrån de behov och mål som finns på området. Utskottet ser skäl att fortsätta följa resultatet av regeringens och myndigheternas arbete men ser inte skäl att vidta några åtgärder, och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden om Försvarsmaktens jämställdhetsarbete. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om de framtida ekonomiska ramarna för försvaret. Jämför reservation 52 (M, KD), 53 (SD) och 54 (L). Bakgrund och tidigare beredning I sitt yttrande till finansutskottet över budgetramarna (yttr. 2020/21:FöU1y) konstaterade utskottet att förslagen i budgetpropositionen innebär att utgiftsområde 6 blir föremål för betydande förstärkningar samt att det civila försvaret tillförs medel inom ett flertal olika utgiftsområden. Det är utskottets mening att tillskotten är viktiga för att bygga nödvändig förmåga i totalförsvaret. Utskottet välkomnade vidare att regeringen avser att återkomma ekonomiska vårproposition i fråga om ytterligare förstärkningar till det militära försvaret genom en höjning av anslagen 1:1–1:12 .