bet · H801FöU4 · 2020-12-09 00:00:00 — Jag anser dock att det redan finns myndigheter, t.ex. FOI som kan göra denna typ av utvärderingar och uppföljningar och bedömer inte att en ny myndighet är nödvändig. Jag föreslår därför att regeringen inte inrättar någon ny myndighet för uppföljning och utvärdering av verksamheten i totalförsvaret. Uppföljning av totalförsvarsverksamhet, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2020/21:3443 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 4. Jag anser att en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor ska göras kontinuerligt. Civilplikt, punkt 6 (S, C, L, MP) av (S), (S), (C), (S), (L), (MP), ClasGöran (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2020/21:175 av m.fl. (V), 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 42 och 2020/21:3446 av m.fl. (M) yrkande 1. I totalförsvarspropositionen anför regeringen att det stora antalet privata aktörer som utför samhällsviktig verksamhet och det försämrade säkerhets-politiska läget är två bidragande orsaker till att en översyn av personalförsörjningen inom det civila försvaret är angelägen. Regeringen konstaterar, i likhet med Försvarsberedningen, att det kan uppstå situationer när den personal som finns tillgänglig för arbetsgivaren inte räcker för att upprätthålla nödvändig verksamhet. Vi kan konstatera att regeringens ansats utgår från Försvarsberedningens bedömning som det råder politisk enighet om. Även Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (SOU 2020:23) och Utredningen om totalförsvarets försörjningstrygghet (SOU 2019:51) föreslår att regelverken för personalförsörjning för det civila försvaret ses över. Vi delar regeringens och utredningarnas bedömning och ser ett behov av en övergripande översyn av personalförsörjningen som omfattar den bredare hotbild, hybridhot och allvarliga fredstida kriser som beskrivs i total-försvarspropositionen. Regeringen har framhållit att en sådan översyn bör innehålla en bedömning av det personalbehov som kan uppstå vid en situation med höjd beredskap och krig. Översynen ska även belysa frågan om hur detta personalbehov kan tillgodoses och beakta tidigare erfarenheter av olika personalförsörjningslösningar. Eftersom regeringen aviserar att en bredare översyn av personal-försörjningen inom det civila försvaret planeras finner vi inte skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen som är avgränsat till frågan om civilplikt. Vi anser därmed att bör avslå samtliga motionsyrkanden om civilplikt. Mönstring, värnplikt och krigsplacering, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2020/21:1486 av och (båda S), 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:3042 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att samtliga män och kvinnor ska kunna kallas till mönstring. Vi menar att detta är en förutsättning för utbildning och krigsplacering av dem. För att klara av den ökande mängden mönstrande anser vi att ytterligare ett rekryteringskontor bör etableras i och att ett tillfälligt rekryteringskontor bör finnas på . Mönstring, värnplikt och krigsplacering, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2020/21:1486 av och (båda S) och 2020/21:3042 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. De förslag som Försvarsberedningen lämnar om en ny krigsorganisation innebär ett utökat personalbehov. Bedömningen är att det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att uppgå till ca 90 000 personer, inklusive hemvärn och civilanställda, jämfört med dagens ca 60 000 personer. Beredningen föreslår en fördubbling av grundutbildningsvolymerna , från ca 4 000 personer till 8 000 personer. Försvarsmaktens personal-försörjningssystem behöver därför fortsättningsvis bygga på en kombination av värnpliktiga och anställda soldater. För att förse Försvarsmakten med både professionalitet i form av yrkessoldater och volym i form av värnpliktiga föreslår jag att personalförsörjningssystem fortsatt bygger på en kombination av värnpliktiga och anställda soldater. Särskilda beredskapspolisen, punkt 8 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 5. Den särskilda beredskapspolisen avskaffades 2012. Skälen som angavs var en låg säkerhetspolitisk hotbild och att styrkan endast hade använts vid ett fåtal tillfällen. har det säkerhetspolitiska läget i närområde försämrats radikalt, bl.a. ökar hoten mot vital infrastruktur. Försvarsberedningen föreslog i sin rapport att det borde inrättas en förstärkningsresurs till polisen. Beredningen menade att denna resurs bara ska användas vid höjd beredskap. Vi anser dock att det även i fredstid finns behov av att stärka förmågan att möta bl.a. de hybridhot som följer med det allt sämre säkerhetsläget. Vi föreslår därför att den särskilda beredskapspolisen återupprättas för att stärka möjligheter att möta hybridhot även i fredstid. Frivilligorganisationer, punkt 9 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 10, 2020/21:3538 av (M) och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 1. De frivilliga försvarsorganisationerna har skapats med enskildas personliga engagemang som grund och fyller en viktig funktion både genom att komplettera Försvarsmakten och genom att bidra till den folkliga för-ankringen. Rekryteringen av personal kommer att vara en nyckelfaktor för att det framtida totalförsvaret ska kunna personalförsörjas. I denna process har de frivilliga försvarsorganisationerna en särskilt viktig roll. De frivilliga försvars-organisationernas möjlighet att bidra till det civila och militära försvaret i större utsträckning än behöver utredas och en översyn av det frivilliga försvarets finansieringsmodell behöver göras. Frivilligorganisationer, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2020/21:3538 av (M). Jag anser att det i varje kommun bör finnas en frivillig resursgrupp där fri-villiga kan engagera sig för att hjälpa till vid mindre eller större kriser. Sådana grupper har spelat en viktig roll under coronapandemin men även under tidigare kriser. Både frivilliga försvarsorganisationer och hemvärnet har viktiga roller i totalförsvar. De bidrar till att öka enskilda människors och samhällets förmåga att hantera allvarliga händelser. Med tanke på de stora fördelarna med frivilliga resursgrupper bör de finnas i fler kommuner. Regeringen bör därför utreda om samtliga kommuner kan åläggas att inrätta en frivillig resursgrupp. Cyberförmågor och cybersäkerhet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 6 och 8 samt 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 17. Cyber- och informationssäkerhet blir en allt viktigare del av såväl den allmänna samhällssäkerheten som av totalförsvar. är ett av världens mest digitaliserade länder, men när det gäller cybersäkerhet ligger vi betydligt sämre till enligt internationella jämförelser. Vi anser att det behövs ett samlat grepp kring hur kan stärka och kontinuerligt arbeta med cybersäkerhet. Vi föreslår därför att en större cybersäkerhetsutredning ska genomföras, som kan lägga grunden för en skarp, svensk cybersäkerhets-strategi. Vi vill även att regeringen ska se över hur offentliga aktörer ska kunna använda sig av lagen om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS) i större utsträckning för att stärka möjligheterna att ställa krav utifrån nödvändiga säkerhetshänsyn vid upphandling av it-drift. Fler åtgärder behöver också vidtas för att skydda näringslivet. Bland annat måste det nya cybersäkerhetscentrumet, som blir operativt 2020, få ett tydligt uppdrag att stärka cybersäkerheten i svenskt näringsliv och tilldelas tillräckliga resurser för att lösa den uppgiften. Ett trovärdigt cyberförsvar handlar om förmågan att kunna skydda de egna it-systemen från angrepp, men även om att cyberförsvaret ska ha förmågan att kunna slå tillbaka mot en potentiell angripare. Det finns en bred, politisk enighet om att ska ha ett cyberförsvar med en offensiv förmåga, men denna förmåga väcker också många svåra frågor. Det är därför viktigt att ta fram ett förhållningssätt för hur, var och när förmågan ska användas. Vi anser att ska ha en tydlig cyberdoktrin som stipulerar hur vi ser på principerna för användandet av den aktiva cyberförmågan. Resurssättning och kompetensförsörjning kommer att bli viktiga framtids-frågor i utvecklingen av det svenska cyberförsvaret. Försvaret kommer inte att kunna konkurrera fullt ut med det privata näringslivet när det gäller lön och därför måste Försvarsmakten dels vidareutveckla möjligheten att själv utbilda cybersoldater, dels upprätta fler samarbeten med företag i det svenska näringslivet som besitter stor kompetens på it-området. Det finns en stor potential att utnyttja de som är tjänstgörande soldater när det gäller cybersäkerhet. Därutöver bör möjligheten att knyta upp civil it-kompetens genom hemvärnsavtal eller frivilliga försvarsorganisationer undersökas. Vi vill också framhålla vikten av att stärka EU:s cyberförsvar. Cyberförmågor och cybersäkerhet, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2020/21:3207 av m.fl. (M) yrkande 6, 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 6 och 8 samt 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 15. Vi anser att bör skaffa sig ett aktivt informationsteknologiskt försvar (aktiv cyberförmåga) och att en samordnande myndighet ska ansvara för att den offentliga sektorn skyddas mot angrepp genom tillräckliga skydd och kompetens. Informationsteknologi används i allt högre utsträckning av militära underrättelsetjänster, terrorister och organiserad brottslighet och det blir allt viktigare att vidta adekvata åtgärder för att skydda och försvara vitala nationella intressen mot cyberhot. Större delen av samhället är beroende av fungerande informationsteknologi, men vi vill särskilt framhålla vikten av att skydda betalsystem, energisystem och transporter. , punkt 11 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3444 av m.fl. (M) yrkande 2, 2020/21:3447 av m.fl. (M) yrkande 13, 2020/21:3479 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 6. Ett viktigt steg för att stärka den svenska cybersäkerheten är inrättandet av det nya cybersäkerhetscentret. Centret, som är ett samarbete mellan de fyra myndigheterna FRA, Försvarsmakten, och , ska arbeta brett med både offentliga och privata aktörer för att stärka svensk cybersäkerhet. Vi vill understryka att det är särskilt viktigt att det bidrar till att stärka cybersäkerheten hos privata aktörer för att ska betraktas som en säker marknadsplats där både svenska och utländska företag kan verka. Huvudmannaskapet för centret bör läggas hos FRA och bör ges mandat för att inrikta FRA:s verksamhet på cybersäkerhetsområdet i ett särskilt regleringsbrev, fram till dess att , och Försvarsberedningens förslag om ett totalförsvarsdepartement har genomförts. Centret bör ha en egen budget och ett starkt mandat att samverka med näringslivet, samt utgöra knutpunkten i det nationella och internationella cybersäkerhetsarbetet. Vi vill också framhålla behovet av nya strukturer för ledning och ansvar på cybersäkerhetsområdet. Vi anser att behöver samla ansvaret för cybersäkerhetsfrågor och inrätta en cyber-säkerhetskoordinator. Koordinatorn bör ha ett tydligt mandat, ett eget kansli, utgöra kontaktyta mellan och det nya cybersäkerhetscentret samt ingå i det nationella säkerhetsrådet. En ny cybermyndighet, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2775 av m.fl. (KD) yrkande 36. De cyberrelaterade hoten mot är omfattande och det är angeläget att utveckla förmågan att aktivt kunna motverka cyberattacker. Cyberangrepp kan få mycket omfattande följder för samhället, i vissa avseenden lika förödande som ett angrepp med konventionella vapen. Jag anser att det är positivt att regeringen vill avsätta medel för att inrätta ett nationellt center för informations- och cybersäkerhet, men har krävt en fullskalig cybersäkerhetsmyndighet. En viktig uppgift för den nya myndigheten ska vara att se till att svenska myndigheter är övade för att hantera en it-attack. Myndigheten bör också bl.a. ges tillsynsansvar i frågor som gäller informations- och cybersäkerhet och ansvar för att ta fram föreskrifter på området och övriga aktörer bör åläggas en skyldighet att rapportera alla former av cyberangrepp till myndigheten. Myndigheten skulle på så vis kunna skaffa den kunskapsbredd som krävs för att möta olika typer av cyberangrepp. Beredskapslagring, punkt 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:677 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2020/21:62 av (SD), 2020/21:288 av och (båda SD) yrkande 4 och 2020/21:2922 av m.fl. (C) yrkande 18. Vi anser att det civila försvaret och krisberedskapen är i behov av beredskapslager. För vissa produkter krävs nationella och regionala lager, för andra behövs storskalig central lagerhållning kompletterat med lokala lager. Riktvärdet bör vara att beredskapslagren klarar av att täcka minst tre månaders förbrukning. Om händelseutvecklingen påkallar att beredskapslagren behöver nyttjas, ska inhemsk produktion kunna ökas eller ställas på krigsfot för att tillgången till vissa utpekade produkter ska kunna säkerställas. Vi anser även att ska satsa på att återuppbygga en inhemsk lagerhållning av basförnödenheter och vissa insatsmedel som bl.a. bekämp-ningsmedel, drivmedel, utsäde, viktigt veterinärmedicinskt material och reservdelar. En satsning på att återuppbygga en inhemsk lagerhållning av basförnödenheter bidrar inte enbart till stärkt beredskap utan kan även användas till att stimulera den inhemska produktionen av livsmedel m.m. Om de ovannämnda basförnödenheterna finns tillgängliga i landet säkerställs att svensk livsmedelsproduktion kan fortgå även i tider av utebliven import. behöver ett lager av olja och måste återupprätta livsmedelslager för att säkerställa en basal livsmedelsförsörjning i tider av kris, oavsett om detta förorsakats av krig, längre elavbrott, störningar i import- eller leveranskedjor eller annat. Organisation och samordning av försörjningsberedskap, punkt 15 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3350 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 7 och 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 7. Det civila försvaret är betydligt mer beroende av samverkan med näringslivet än under det eftersom många av de resurser och funktioner som tidigare sköttes av offentliga aktörer sköts av näringslivet. Detta gäller en rad vitala varor och tjänster. Vi anser att den svenska försörjningsberedskapen bör utvecklas och att näringslivet i ökad utsträckning bör involveras i arbetet med att utveckla det civila försvaret. För att etablera en långsiktig samverkan mellan offentliga och privata aktörer på den centrala, regionala och lokala nivån och för att möjliggöra användandet av näringslivets resurser för totalförsvarets behov bör ett nationellt näringslivsråd inrättas i enlighet med Försvarsberedningens förslag. Ett formaliserat näringslivsråd skulle vara en viktig kontaktyta mellan närings-livet och staten för att proaktivt hantera krisberedskaps- och total-försvarsfrågor som effekterna av t.ex. coronaviruset samt för att under pågående kris kunna dela information och problem för att snabbt komma fram till gemensamma lösningar. Vi anser dessutom att regeringen bör ge lämplig myndighet ett tydligare och samlat samordningsansvar när det gäller försörjningstrygghetsfrågorna. Mål för det civila försvaret, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag om mål för det civila försvaret, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 33 samt 2020/21:3748 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår proposition 2020/21:30 punkt 9. Vi anser att det civila försvaret ska ha förmåga och planering för att ge stöd till det militära försvaret. Vidare ska det civila försvaret stärka samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar såväl i fred som i krig och kunna lösa sin uppgift i . För att riket ska klara av framtida kriser är det av yttersta vikt med en hög ambition för det civila försvaret. Vi föreslår därför att målen för det civila försvaret bör vara att • säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna • upprätthålla en nödvändig försörjning • bidra till det militära försvarets förmåga vid ett väpnat angrepp mot • upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar • bidra till att stärka försvarsviljan • bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga • hantera svåra påfrestningar på samhället i fred • säkerställa funktionaliteten i den samhällsviktiga infrastrukturen i fred, kris och krig. – Skriv text här – Befolkningsskydd, punkt 17 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2020/21:1959 av (M). Vi anser att skyddsrummen ska inventeras och besiktigas. Därefter anser vi att de skyddsrum som är möjliga att återta bör upprustas. Godkända skyddsrum ska kunna iordningställas av fastighetsägaren och skyddsnivån ska vara den som ansvarig myndighet fastställt. Förstärkning av det civila försvaret och krisberedskap, punkt 18 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 3 och 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 34 och 36, 2020/21:2683 av (L), 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. Vi anser att det är det väpnade angreppet som ska vara dimensionerande för det civila försvaret. Viktigt för detta är att det totalförsvarsdepartement, med ansvar för både militärt och civil försvar, som Försvarsberedningen föreslagit kommer på plats. Eftersom det civila försvaret till stor del bygger på krisberedskap i fred vill vi även peka på behovet av riksdagsbundna och uppföljningsbara mål även för krisberedskapen och inte bara för det militära och civila försvaret. Frågan om uppbyggnaden av det civila försvaret är central om ska ha ett fungerande totalförsvar som kan värna i händelse av kris och krig. Överbefälhavaren har varit mycket tydlig när det gäller behovet av att det civila försvaret utvecklas parallellt med det militära försvaret. Tyvärr har regeringen varit senfärdig i arbetet med det civila försvaret. Det har lett till att detta totalförsvarsbeslut inte fullt ut säkerställer att alla delar i det militära och civila försvaret tillgodoses. Regeringens inriktning för det civila försvaret ligger dock i linje med det Försvarsberedningen har föreslagit. Med tanke på att det civila försvaret rör ett stort antal olika områden i samhället och berör lika många olika utgiftsområden i statens budget finns betydande utmaningar i att skapa en sammanhållen process för utvecklingen av det civila försvaret. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att utredningen om civilt försvar som ska klargöra frågor som gäller ansvar, ledning och samordning inte blir klar förrän . En viktig del i utredningen om ansvar, ledning och samordning är utpekandet av sektorsansvariga myndigheter som ska ges tydligt ansvar och resurser att samordna verksamheten inom sektorn, såväl i fred som under höjd beredskap. I detta arbete ingår bl.a. att samordna beredskapsförberedelser (såväl för krisberedskap som för höjd beredskap), samordna och genomföra operativ planläggning och svara för att personal utbildas och för att övningar genomförs. Vi vill peka på vikten av att det även utses en sektorsansvarig myndighet för ledning av det civila försvaret. I sektorsfunktionen för ledning bör MSB, länsstyrelserna samt de landshövdingar som utsetts till civilbefälhavare ingå. Mängden aktörer inom det civila försvaret, liksom den diversifierade sammansättningen av aktörer, ställer specifika krav på ledning och samordning. Särskilt fokus behöver därför läggas vid ledning och samordning inom det civila försvaret samt vid samordningen mellan det civila och militära försvaret. Att stärka det civila försvaret är inte bara viktigt när det gäller effekten i det samlade totalförsvaret i händelse av höjd beredskap och krig. Det civila försvaret är även en viktig resurs i händelse av kris, vilket vi kunnat se under den pågående coronapandemin. Det är en prioriterad uppgift att börja bygga upp beredskapslager av t.ex. läkemedel, sjukvårdsmateriel och livsmedel igen samt att se till att våra försörjningskedjor fungerar även vid allvarligare kriser. Förstärkning av det civila försvaret och krisberedskap, punkt 18 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:877 av m.fl. (SD) yrkandena 34 och 36 samt 2020/21:2683 av (L), 2020/21:2944 av m.fl. (C) yrkande 5, 2020/21:3743 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3747 av m.fl. (M, KD) yrkande 3. För att upprätta det civila försvaret igen anser vi att det behövs en ansvarig myndighet. MSB har haft rollen som ”samverkare” mellan olika myndigheter; om MSB har ett övergripande ansvar som civilförsvars-myndighet måste myndigheten få en tydligare roll som samordnare av civilförsvaret. Eftersom är uppdelat i län och regioner måste det fastställas hur civilförsvaret ska organiseras.