bet · H701CU12 · 2020-04-20 00:00:00 — Utredaren ska särskilt överväga om lagstiftningen även bör gälla annan mark än gatumark och omfatta fordon som inte är felparkerade samt om andra skulder än felparkeringsavgifter ska kunna ligga till grund för ett beslut om flyttning. Utredaren ska även bl.a. utreda om polisen bör ges utökade befogenheter att ingripa mot fordon med fordonsrelaterade skulder och om det är möjligt att begränsa antalet fordon en person kan äga om han eller hon har omfattande fordonsrelaterade skulder samt analysera frågan om det är lämpligt att en person kan vara registrerad som fordonsägare i utan att ha rätt att vistas i riket. Utskottet noterar också att regeringen har uttalat att arbetet med att se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas är en fortsatt angelägen fråga för regeringen. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att regeringen fortsätter att vara aktiv i arbetet med att bl.a. skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter och att de förslag som läggs fram i de nu aktuella motionerna i allt väsentligt tas om hand inom ramen för regeringens pågående arbete mot fordonsmålvakter. Det finns därför inte skäl för något nytt tillkännagivande till regeringen. Samtliga motionsyrkanden bör följaktligen avslås. Skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om betalningsplanens längd vid skuldsanering samt skuldsanering och åtgärder mot överskuldsättning i övrigt. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 3 (M, C, KD, L), 4 (V), 5 (M), 6 (SD), 7 (V) och 8 (KD). I kommittémotion 2019/20:283 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att huvudregeln för betalningsplanens längd vid skuldsanering för privatpersoner minskas från fem till med två betalningsfria månader. I yrkande 2 föreslås att regeringen bör återkomma med förslag på konkreta förebyggande åtgärder mot överskuldsättning. I yrkande 3 framförs att regeringen bör ta initiativ till att det görs en barnkonsekvensanalys och till ytterligare förslag som förbättrar situationen för alla de barn och unga som lever i familjer med överskuldsättning. Slutligen föreslås i yrkande 4 att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att det införs en slutlig preskriptionstid för skulder. I kommittémotion 2019/20:2208 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att det bör införas ett ömsesidigt erkännande av beslut om skuldsanering i (yrkande 1) och att regeringen bör ta initiativ till en process för att uppmuntra våra grannländer att fatta beslut om ömsesidigt erkännande vid skuldsanering (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till en rapport från som innehåller ett förslag på en nordisk reglering (Nordisk gældssanering, Temanord 2010:598). I kommittémotion 2019/20:3082 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till olika åtgärder för att stärka stödet från det offentliga i syfte att förbättra skuldsaneringsinstitutet (yrkande 3). Motionärerna föreslår bl.a. att en treårig betalningsplan införs, att den kommunala budget- och skuldrådgivningen får ett tydligare uppdrag att hjälpa enskilda i ett tidigt skede av överskuldsättning och att det införs en maximal kötid för att få hjälp av den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att förbättra budget- och skuldrådgivningen (yrkande 1) genom att regleringen flyttas från socialtjänstlagen till skuldsaneringslagen varigenom tillsynsansvaret läggs på i stället för på Inspektionen för vård och omsorg. Motionärerna anför att kunskapen och erfarenheten finns hos som har i uppgift att stödja budget- och skuldrådgivningen. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör införa en slutlig preskriptionstid för skulder. I yrkande 47 föreslås att evighetsgäldenärers skuld-sanering (betalningsplan) bör kortas till . I motion 2019/20:910 av och (båda C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att påbörja en skuldsanering av spelrelaterade skulder i ett tidigt skede. I motion 2019/20:3149 av och (båda SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ytterligare konsumentvägledning kan ges för att stötta grupper som tenderar att hamna i skuldfällor. Regeringens strategi för att motverka överskuldsättning I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för att motverka överskuldsättning (prop. 2015/16:1 utg.omr. Strategin omfattade en rad åtgärder av såväl förbyggande som stödjande karaktär. Bland annat har förbättrade möjligheter till skuldsanering för de svårast skuldsatta införts genom en ny skuldsaneringslag. Nya regler om högkostnadskrediter och räntetak samt en ny lagstiftning om spel om pengar har trätt i kraft. Regeringen har även gett i uppdrag att stärka den kommunala budget- och skuldrådgivningen genom att ta fram rekommendationer. har också haft i uppdrag att verka för en fördjupad samverkan mot överskuldsättning. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 18 s. 59) anför regeringen att den avser att följa och analysera vilket genomslag de åtgärder som vidtagits för att motverka överskuldsättning har fått, inte minst de moderniserade reglerna om skuldsanering och de relativt nya konsumentskyddande bestämmelserna om högkostnadskrediter. höll utskottet en offentlig utfrågning för att få ytterligare information om dagens situation när det gäller arbetet mot överskuldsättning och vidtagna åtgärders effekter både när det gäller lagstiftning och olika insatser. Inbjudna till utfrågningen var berörda myndigheter och organisationer. , och deltog. Därutöver var i (), Kommuner och Regioner, och inbjudna att hålla muntliga anföranden. Civilminister redogjorde för regeringens syn på det fortsatta arbetet med överskuldsättning och redogjorde för ett nytt uppdrag till (se nedan). Utfrågningen kommer att redovisas i en rapport från () som publiceras senare i vår. Nedan redogörs mer i detalj för de insatser som vidtagits för att motverka överskuldsättning när det gäller skuldsaneringsinstitutet och den kommunala budget- och skuldrådgivningen. trädde en ny skuldsaneringslag (2016:675) i kraft, som ersatte den tidigare skuldsaneringslagen (prop. 2015/16:125, bet. 2015/16:CU19, rskr. 2015/16:235). Den nya lagen har som övergripande syfte att fler evighetsgäldenärer ska få möjlighet att ansöka om och genomgå skuldsanering. Den nya skuldsaneringslagen innebär bl.a. följande ändringar i förhållande till lag. ska lämna upplysningar om skuldsanering till svårt skuldsatta fysiska personer som är eller har varit föremål för verkställighet enligt utsökningsbalken (2 §). Avsikten är att myndigheten ska använda sig av den kunskap som finns om skuldsatta i de egna databaserna (utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen samt konkurstillsynsdatabasen) för att nå ut till presumtiva skuldsaneringsgäldenärer och göra dem medvetna om skuldsaneringsinstitutet. Genom upplysningarna ska gäldenären få information om att skuldsanering finns och vad en sådan innebär. Dessutom kan gäldenären få information om att han eller hon kan vända sig till kommunens budget- och skuldrådgivare för att få hjälp. Upplysningarna kan lämnas i skriftlig eller muntlig form, t.ex. genom informationsblad eller vid ett personligt möte (prop. 2015/16:125 s. 202 f.). Kravet på s.k. kvalificerad insolvens förtydligades och nyanserades i den nya lagen. Med kvalificerad insolvens avses enligt definitionen i 7 § att gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga med hänsyn till samtliga omständigheter kan antas bestå . Betalningsplanens längd är som huvudregel . Det är möjligt att avvika från huvudregeln om det finns beaktansvärda skäl att bestämma (34 §). gällde ett krav på särskilda skäl. Genom ändringen till beaktansvärda skäl är avsikten att fler omständigheter ska kunna beaktas vid bestämmandet av betalningsplanens längd och att fler betalningsplaner kan bli kortare än . Regeringen bedömde att det finns fördelar med en betalningsplan som kan anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet jämfört med en generell förkortning av betalningsplanen. Som skäl anfördes bl.a. att det finns risker med att generellt förkorta betalningsplanen, t.ex. att fler gäldenärer skulle få avslag på sina ansökningar eftersom en skuldsanering skulle framstå som oskälig och att kreditvillkoren för konsumenter skulle försämras. En generell förkortning skulle också, anförde regeringen, riskera att påverka betalningsmoralen och i grunden förtroendet för skuldsaneringsinstitutet, om inte förkortningen balanseras av inskränkande villkor som minskar gäldenärens möjlighet att beviljas skuldsanering (s. 89 f. och 222 f.). Gäldenären har två betalningsfria månader . Dessa månader är (38 § första stycket). Regeringen anförde att det ur ett barnperspektiv bör vara välkommet med två betalningsfria månader. För en gäldenär med barn bedömdes en sådan lösning vara värdefull och ge honom eller henne förbättrade möjligheter att klara av vissa särskilt utgiftstyngda månader. Det kan t.ex. handla om att ha råd att umgås och göra någonting särskilt med sina barn under sommarsemestern (s. 87). Vid sidan av skuldsaneringsinstitutet finns det i preskriptionslagen (1981:130) bestämmelser om preskription. Att en fordran preskriberas innebär att borgenären förlorar sin rätt att kräva ut fordran. I allmänhet gäller att fordringar preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts . Preskriptionstiden är dock för en fordran mot en konsument (2 §). Preskription avbryts t.ex. genom att gäldenären får ett skriftligt krav eller en skriftlig påminnelse om fordringen från borgenären (5 §). I samband med tillkomsten av den nya skuldsaneringslagen gjordes förtydliganden när det gäller dels kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer, dels Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över kommunernas budget- och skuldrådgivning. I socialtjänstlagen (2001:453) föreskrivs att kommunen ska lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer och att den skyldigheten gäller även under ett skuldsaneringsförfarande och tills en beviljad skuldsanering är helt avslutad. Det anges vidare att ska stödja och ge vägledning för den budget- och skuldrådgivning som kommunerna ska svara för (5 kap. 12 §). Som skäl för lagändringen anförde regeringen bl.a. att det enligt uppgift till utredningen fanns brister i tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivning. Det konstaterades att Inspektionen för vård och omsorg, som relativt fått uppgiften som tillsynsmyndighet, hade efterfrågat ett tydligare utpekat tillsynsansvar och att myndigheten bl.a. ansåg att kommunernas ansvar för att lämna budget- och skuldrådgivning borde förtydligas och placeras i socialtjänstlagen. Det fanns enligt regeringen skäl att tydliggöra att budget- och skuldrådgivning utgör socialtjänst, oavsett i vilken del av den kommunala verksamheten tjänsten erbjuds, och att ansvaret för att hjälpa skuldsatta inte är direkt kopplat till skuldsaneringssystemet utan att ansvaret är bredare än så (prop. 2015/16:125 s. 101 f.). Rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen För att budget- och skuldrådgivningen ska vara likvärdig och hålla en god kvalité i alla landets kommuner fick inom ramen för regeringens strategi för att motverka överskuldsättning i uppdrag att ta fram och tillhandahålla rekommendationer för den kommunala budget- och skuldrådgivningen. De rekommendationer som tagits fram tar sikte på sex delområden under följande rubriker: • Utbildning och kompetens • Likvärdigt arbetssätt och säkerställa kompetens • Kapacitet och uppföljning • Stöd utan oskäligt dröjsmål har även på uppdrag av regeringen gjort en uppföljning av hur rekommendationerna har använts i kommunerna, och resultatet publicerades (rapport 2018:11). Av rapporten framgår sammanfattningsvis följande. har fått positiva reaktioner på rekommendationerna. De har tydliggjort budget- och skuldrådgivarnas roll och vad verksamheten ska erbjuda för stöd. Uppföljningen visar också att kommuner som har mindre verksamhet för budget- och skuldrådgivning än i mindre utsträckning anser att de klarar att uppfylla rekommendationerna. Kommuner med få invånare eller som köper verksamhet från andra kommuner har också svårare att klara av att följa rekommendationerna. Det är få kommuner som arbetar aktivt för att öka kännedomen om sin verksamhet eller genomför annat förebyggande arbete. Det är även få kommuner som stöttar de rådsökande under hela skuldsaneringsperioden eller lägger tid på samverkan. Kommunerna anger i ganska hög grad att de uppfyller rekommendationerna. anser sammantaget att rekommendationerna bidragit till att kvaliteten överlag blivit bättre i landet men att den ännu inte är likvärdig. Skillnaderna mellan kommunerna är fortfarande stora. Utöver ett fortsatt arbete med att genomföra rekommendationerna föreslog även följande åtgärder: • införa ett riktat stöd till små kommuner • inrätta en nationell upplysningstjänst • underlätta informationsutbyte mellan myndigheter • bättre tillsyn av verksamheten. Fördjupad samverkan och samverkansråd fick även i uppdrag att i samarbete med och verka för en fördjupad samverkan med samhällsaktörer som utifrån sina verksamhetsområden bedöms kunna bidra till att personer som har eller riskerar att få problem med skulder kan få hjälp med att få ordning på sin ekonomiska situation. har därutöver haft i uppdrag att inrätta ett samverkansråd med , , och . Uppdragen, som var treåriga, slutredovisades i rapporten samverkan mot överskuldsättning (rapport 2019:06). föreslog även i denna rapport att det bör inrättas en nationell vägledningstjänst för budget- och skuldfrågor samt att det behövs en fortsatt samverkan i budget- och skuldfrågor, både nationellt och lokalt. I årsredovisning anges att antalet nya ansökningar om skuldsanering fortsätter att öka. var ökningen jämfört med föregående år. Det är den största årliga ökningen sedan den nya lagstiftningen infördes. Vid utgången av 2019 hade ca 44 200 personer en pågående skuldsanering. Det är ca 5 800 personer fler än 2018. beviljades 12 250 personer skuldsanering, vilket är en ökning jämfört med då 10 752 personer beviljades skuldsanering. Vid den offentliga utfrågningen uppgav att knappt 400 000 personer har skulder hos kronofogden och att det är den lägsta nivån på . En av de viktigaste orsakerna till minskningen av antalet skuldsatta är enligt att många människor har beviljats skuldsanering. beslutade regeringen att ge i uppdrag att göra en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning (Fi2020/00664/KO). Myndigheten ska redovisa förekomsten av områden där verket bedömer att det finns utrymme för förbättringar av konsumentskyddet. I uppdraget ingår inte att lämna författningsförslag. ska vid genomförandet av uppdraget ta till vara kunskaper och erfarenheter samt inhämta synpunkter från och . Uppdraget ska redovisas . Nordisk reglering om skuldsanering På uppdrag av presenterades 2010 rapporten (Temanord 2010:598). I rapporten föreslås en nordisk modellag för att underlätta gränsöverskridande skuldsaneringsförfaranden och möjliggöra att de nordiska länderna erkänner varandras beslut om skuldsanering. I rapporten anförs att en gemensam lagstiftning skulle göra det lättare för skuldsatta att flytta eller söka arbete i ett annat nordiskt land. I rapporten dras vidare slutsatsen att förslaget får relativt liten samhällsekonomisk betydelse för länderna, men kan få en stor betydelse för den enskilda individen. Rapportens förslag behandlas inom ramen för en utredning som tillsattes för att genomföra och rådets förordning (EU) 2015/848 om insolvensförfaranden. I detta uppdrag ingick att – utan att lämna författningsförslag – överväga behovet av gemensamma nordiska internationellt privaträttsliga regler om skuldsanering, med utgångspunkt i den nordiska rapporten. Utredningen uttalade i betänkandet EU:s reviderade insolvensförordning m.m. (SOU 2016:17, s. 237–239) att det finns ett behov av gemensamma nordiska regler om ömsesidigt erkännande av skuldsanering, men konstaterade vidare att detta förutsätter gemensamt arbete inom och att hänsyn även måste tas till EU-kompetensen på området. Regeringen uttalade därefter i propositionen Insolvensregister enligt insolvensförordning (prop. 2018/19:48) att betänkandet inte föranleder någon vidare åtgärd i denna del men att regeringen fortsätter att följa frågan. Regeringen uppgav att frågan bl.a. har tagits upp inom ramen för för lagstiftningsfrågor (prop. 2018/19:48 s. 13). I samband med lagförslaget om en ny skuldsaneringslag behandlade utskottet motioner med förslag på ett tillkännagivande till regeringen om att betalningsplanen vid skuldsanering som huvudregel ska bestämmas till . Utskottet avslog motionsyrkandena och hänvisade bl.a. till att en kortare betalningstid kan bestämmas redan om det finns beaktansvärda skäl. Utskottet uttalade vidare att det finns fördelar med en betalningsplan som kan anpassas efter förhållandena i det enskilda fallet jämfört med en generell förkortning av betalningsplanen. Lagändringen borde också enligt utskottet leda till både att fler omständigheter kan beaktas vid bestämmandet av betalningsplanens längd och att fler betalningsplaner blir kortare än . Utskottet förklarade sig dock utgå från att regeringen följer upp den nya lagstiftningen och vidtar de åtgärder som krävs om lagändringarna inte får önskat resultat. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att det saknades anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen och avstyrkte därför motionsyrkandena. följde utskottets förslag. I samma lagstiftningsärende behandlade utskottet även motionsyrkanden med förslag på ett tillkännagivande om att ska ansvara för tillsynen över kommunernas budget- och skuldrådgivning och att reglerna om kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning ska vara placerade i skuldsaneringslagen. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning bl.a. till att det gjorts förtydliganden när det gäller kommunernas skyldighet att lämna budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer och Inspektionen för vård och omsorgs tillsynsansvar över kommunernas budget- och skuldrådgivning. följde utskottets förslag. Motsvarande motionsyrkanden har därefter behandlats i betänkandena /17:CU8 och 2018/19:CU6 varvid utskottet hänvisade till tidigare ställningstaganden och avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag. I betänkande 2016/17:CU8 behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att införa slutlig preskription. Utskottet konstaterade att ett sådant förslag fanns med i en av de utredningar som låg till grund för regeringens beslut att anta en strategi mot överskuldsättning och att den utredningen hade avslutats i samband med antagandet av regeringens strategi mot överskuldsättning. Utskottet fann mot bakgrund av de förbättrade möjligheter till skuldsanering som den nya skuldsaneringslagen innebär och de övriga åtgärder mot överskuldsättning som regeringens strategi omfattar att det inte fanns skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna. Motionsyrkandena avslogs därför. följde utskottets förslag. I betänkande 2018/19:CU6 vidhöll utskottet sitt ställningstagande och avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet konstaterar att en rad olika åtgärder har vidtagits för att motverka överskuldsättning. Som redovisats ovan har det skett en relativt stor ökning av antalet personer som beviljats skuldsanering, och antalet skuldsatta hos är den lägsta . Det har blivit enklare att ansöka om skuldsanering och fler skuldsatta ansöker om och beviljas skuldsanering, vilket också var det övergripande syftet med den nya skuldsaneringslagen. Därutöver har nya regler om högkostnadskrediter och räntetak samt en ny lagstiftning om spel om pengar trätt i kraft. har haft i uppdrag att stärka den kommunala budget- och skuldrådgivningen genom att ta fram rekommendationer och att verka för en fördjupad samverkan mot överskuldsättning. har vidare fått ett nytt uppdrag av regeringen som innebär att myndigheten ska göra en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning. Regeringen har också i budgetpropositionen anfört att den avser att följa upp och analysera de vidtagna åtgärderna. Utskottet ser sammantaget positivt på regeringens arbete men vill i sammanhanget understryka vikten av att arbetet med att motverka överskuldsättning fortsätter. Utskottet konstaterar vidare att flertalet av de nu aktuella motionsyrkandena har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen , bl.a. i samband med lagstiftningsärendet om en ny skuldsaneringslag samt i betänkande 2016/17:CU8 och i betänkande 2018/19:CU6. Utskottet har till att börja med inte ändrat uppfattning när det gäller frågan om betalningsplanens längd vid skuldsanering och anser alltjämt att dagens lagstiftning med som huvudregel och två betalningsfria månader ger det utrymme för anpassningar i det enskilda fallet som innebär att betalningsplanen i många fall kan bli kortare än . Motionerna 2019/20:283 (V) yrkande 1, 2019/20:3082 (M) yrkande 3 i denna del och 2019/20:3243 (KD) yrkande 47 bör därför avslås. Utskottet gör inte heller någon annan bedömning än tidigare när det gäller motionsyrkanden om att införa en slutlig preskriptionstid för skulder och vidhåller att de förbättrade möjligheterna till skuldsanering och de övriga åtgärder mot överskuldsättning som vidtagits innebär att det inte finns skäl för att ta något initiativ i frågan. Motionerna 2019/20:283 (V) yrkande 4 och 2019/20:3243 (KD) yrkande 46 bör avslås. Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gäller överflyttning av tillsynsansvaret från Inspektionen för vård och omsorg till . Motion 2019/20:3082 (M) yrkande 1 bör därför avslås. När det gäller de motionsförslag som tar sikte på förbättrad budget- och skuldrådgivning och ytterligare förebyggande åtgärder mot överskuldsättning konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit en rad åtgärder inom ramen för regeringens strategi mot överskuldsättning som bidrar till att stärka det förebyggande arbetet och att förbättra budget- och skuldrådgivningen. Regeringens arbete fortsätter också genom det uppdrag som getts till om att analysera situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning. Det finns mot denna bakgrund inte någon anledning för att ta ett initiativ med anledning av vad som anförs i motionerna om ytterligare förbyggande arbete mot överskuldsättning och förbättrade möjligheter till budget- och skuldrådgivning. Motionerna 2019/20:283 (V) yrkande 2, 2019/20:3082 (M) yrkande 3 i denna del och 2019/20:3149 yrkande 4 (SD) bör därför avslås. Utskottet noterar vidare att många av de åtgärder som vidtagits har bidragit till att förbättra situationen för barnfamiljer som lever i överskuldsättning, bl.a. kan de två betalningsfria månaderna som infaller innebära en lättnad för dessa familjer. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå ett tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motion 2019/20:283 (V) yrkande 3 om en barnkonsekvensanalys och ytterligare förslag som förbättrar situationen för barn och unga som lever i överskuldsatta familjer. Motionsyrkandet bör därför avslås. Mot bakgrund av att det införts en ny lagstiftning om spel och att möjligheterna till skuldsanering har förbättrats genom den nya skuldsaneringslagen är utskottet inte berett att föreslå att tar ett initiativ med anledning av vad som anförs i motion 2019/20:910 (C) yrkande 5 om spelskulder och skuldsanering. Motionsyrkandet bör därför avslås.