bet · H701SoU5 · 2020-02-13 00:00:00 — Enligt 2 kap. 3 e § SmL ska en smittsam sjukdom omfattas av ett nationellt vaccinationsprogram, om vaccination med det vaccin mot sjukdomen som avses i 3 d § kan förväntas effektivt förhindra spridning av smittsamma sjukdomar i befolkningen vara hållbart från etiska och humanitära utgångspunkter. ansvarar för att ta fram beslutsunderlag inför regeringens ställningstagande. I smittskyddsförordningen (2004:255) finns bestämmelser om vilka aspekter ska analysera när det gäller förslag om ändringar i de nationella vaccinationsprogrammen (7 d §). Det följer vidare av smittskyddsförordningen att även ska följa utvecklingen inom vaccinområdet och lämna en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen (7 b §). ska bl.a. omfatta en uppföljning av nuvarande program samt utvecklingen av nya vacciner. får utfärda de ytterligare föreskrifter som krävs för ett ändamålsenligt smittskydd samt till skydd för enskilda (12 §). Bakgrund och pågående arbete Det är ett hälsodataregister för nationella vaccinationsprogram. är ansvarig huvudman. omfattar registret endast det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. Efter beslut av regeringen kan nya sjukdomar ingå i de nationella vaccinationsprogrammen och därmed också rapporteras i det . Rapporteringen är obligatorisk enligt den nya lagen. Det betyder att får ett bättre verktyg för uppföljning och övervakning av nationella vaccinationsprogram vad gäller vaccinationstäckning, skyddseffekt, vaccinsvikt och biverkningar. Registret är ett s.k. hälsodataregister som inte är tillgängligt för allmänheten utan främst är till för uppföljning av hur vaccinationsprogrammen fungerar. Digital information om vaccinationer gav regeringen och i uppdrag att undersöka om var och en på ett enkelt och digitalt sätt kan samla uppgifterna om vilka vaccinationer man fått (S2019/03409/FS). I uppdraget ingår att bl.a. att – ta reda på om det behövs information om vilka vaccinationer var och en har tagit samt utreda förutsättningarna för att på ett samlat, digitalt, säkert och kostnadseffektivt sätt göra uppgifterna tillgängliga – analysera behov av och utreda försättningar för bl.a. förskrivare och smittskyddsläkare att få tillgång till information om enskildas vaccinationer – analysera de register och informationssystem som finns eller som håller på att utvecklas och som innehåller eller kan komma att innehålla vaccinationsinformation (detta gäller exempelvis journalsystem, det och den nationella läkemedelslistan) – kartlägga informationssystemen hos offentliga och privata aktörer som erbjuder vaccination – analysera och redovisa vilka typer av vaccinationer som skulle kunna ingå i en digital samling av uppgifter samt vilka förutsättningar som finns för att utöka antalet vaccinationer. Uppdraget utförs i samverkan med berörda myndigheter, SKR, och . Synpunkter ska hämtas in från bl.a. privata vaccinationscentraler. ska ansvara för att samordna arbetet. Uppdraget ska redovisas till i en gemensam rapport . Nationella vaccinationsprogram delas in i allmänna vaccinationsprogram för hela befolkningen samt särskilda vaccinationsprogram för definierade riskgrupper. Regeringen fattar beslut om vilka vaccinationer som ska ingå i nationella vaccinationsprogram baserat på underlag som tar fram. Processen involverar även andra myndigheter, externa experter och ett öppet remissförfarande för allmänheten. För tillfället finns endast ett allmänt vaccinationsprogram, det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. Genom det allmänna vaccinationsprogrammet för barn erbjuds barn skydd mot tio sjukdomar (bilaga till smittskyddsförordningen). Regeringen har inte beslutat om några särskilda vaccinationsprogram riktade till definierade riskgrupper. har föreslagit för regeringen att bl.a. influensavaccination och pneumokockvaccination införs som nationella särskilda vaccinationsprogram för vissa riskgrupper. Utöver de nationella vaccinationsprogrammen kan ge ut rekommendationer om vaccinationer (). Dessa rekommendationer är inte bindande, utan regionerna beslutar om införandet av rekommendationerna. De har också ansvar för att erbjuda vaccinationer till riskgrupper. Av webbplats framgår att det finns generella rekommendationer för personer när det gäller årlig vaccination mot influensa och vaccination mot pneumokocker. Rekommendationer för vaccination av asylsökande, framför allt från , och , finns i dokumentet Vaccinationer till människor på flykt – Rekommendationer till hälso- och sjukvården, som tog fram 2015. Lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2019 publicerade en lägesrapport till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2019. Av lägesrapporten framgår bl.a. att anslutningen till det allmänna vaccinationsprogrammet för barn fortsätter att vara hög med 97 procents vaccinationstäckning bland 2-åringarna. Vidare framgår att i samtliga regioner erbjuds alla spädbarn vaccination mot hepatit B, och i de flesta erbjuds riskgrupper vaccination mot hepatit B, tuberkulos, influensa och pneumokocker på strukturerade sätt och i enlighet med rekommendationer. Det är mer ovanligt med liknande strukturerade satsningar för att nå individer som behöver kompletterande vaccinationer mot t.ex. difteri, stelkramp eller mässling. Vaccinationstäckningen för rekommenderade vaccinationer är svår att uppskatta men nådde enligt rapporten mot influensa bland personer 2018‒2019. antog rekommendationer om stärkt samarbete mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. Rådsrekommendationerna syftar till att stärka samarbetet och samordningen mellan medlemsstaterna, industrin och andra relevanta intressenter för att bl.a. öka vaccinationstäckningen och främja tilltron till vaccinationer. Alla asylsökande ska erbjudas en hälsoundersökning av regionerna (jfr lagen [2008:344] om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl.). Hälsoundersökningen erbjuds för att uppmärksamma eventuell ohälsa och behov av smittskyddsåtgärder samt för att informera om möjligheten att få del av hälso- och sjukvård och tandvård. Hälsoundersökningen är frivillig och tolk ska anlitas vid behov. Regionernas erbjudande till asylsökande om hälsoundersökning ska utformas enligt föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:11) om hälsoundersökning av asylsökande. Svar på skriftlig fråga svarade socialminister (S) på en skriftlig fråga om ett särskilt vaccinationsprogram för riskgrupper (fr. 2019/20:51). Socialministern anförde följande: Acko Ankarberg har frågat mig när jag och regeringen kommer återkomma med förslag till följd av rekommendation angående vaccination mot pneumokocker. En av de enskilt viktigaste insatserna inom folkhälsoområdet har varit införandet av vaccinationsprogram på befolkningsnivå. I finns det överlag ett högt förtroende för vaccinationsprogrammen. senaste rapport om de nationella vaccinationsprogrammen visar att av 2-åringarna är fullvaccinerade. Regeringen anser att det är viktigt att värna detta och vill även fortsätta att utveckla vaccinationsområdet. regleras nationella vaccinationsprogram genom smittskyddslagen. Regeringen fattar beslut om vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram, baserat på underlag från . utökades det nationella allmänna vaccinationsprogrammet för barn med vaccination mot rotavirus. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att utöka det allmänna vaccinationsprogrammet för barn med HPV-vaccination för pojkar. Genom införandet beräknas ytterligare cirka 130 HPV-relaterade cancerfall kunna förebyggas . Nationella vaccinationsprogram delas in i allmänna vaccinationsprogram, för hela befolkningen, samt särskilda vaccinationsprogram för definierade riskgrupper. Landsting och kommuner ansvarar för genomförandet och är skyldiga att kostnadsfritt erbjuda befolkningen de vaccinationer som ingår i programmen. Utöver de nationella vaccinationsprogrammen (allmänna och särskilda) kan ge ut rekommendationer om vaccinationer. Dessa rekommendationer är inte bindande, utan landsting beslutar själva om rekommendationerna ska följas och om eventuella avgifter för patienterna. I till regeringen om de nationella vaccinationsprogrammen 2019 konstateras att i de flesta landsting erbjuds riskgrupper bland annat vaccination mot pneumokocker på strukturerade sätt och i enlighet med rekommendationer. Precis som Acko Ankarberg säger har även lämnat förslag till regeringen att pneumokocker ska ingå i ett särskilt vaccinationsprogram till vissa riskgrupper. Underlaget har remitterats och frågan är under beredning. Motionsyrkanden om olika vaccinationsfrågor behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 22–23 och 45–46). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:87). Motionsyrkanden om att det allmänna vaccinationsprogrammet ska vara obligatoriskt behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU7 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 47). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2016/17:108). Utskottet välkomnar att och har fått ett gemensamt regeringsuppdrag att undersöka hur personer digitalt kan få samlad information om alla sina vaccinationer. Uppdraget ska redovisas . I avvaktan på detta arbete anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:437 (C) och 2019/20:818 (SD) yrkandena 14–19 och 21–26. Motionerna bör avslås. Av senaste lägesrapport om de nationella vaccinationsprogrammen 2019 framgår bl.a. att anslutningen till det allmänna vaccinationsprogrammet för barn fortsätter att vara hög. Den höga vaccinationstäckningen visar enligt rapporten att de allra flesta föräldrar i känner förtroende för vaccinationsprogrammet. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från när det gäller motionerna 2019/20:1808 (M) och 2019/20:2033 (M) yrkandena 1–3. Motionerna bör avslås. Utskottet konstaterar att det är regeringen som fattar beslut om vilka vaccinationer som ska ingå i nationella vaccinationsprogram, baserat på underlag från . Utöver de nationella vaccinationsprogrammen ger ut rekommendationer om vaccinationer – bl.a. till personer . Utskottet anser inte att något initiativ bör tas med anledning av motionerna 2019/20:2594 (M) och 2019/20:2800 (L) yrkande 7. Motionerna bör avslås. När det gäller motion 2019/20:922 (S) noterar utskottet även att myndigheten har tagit fram rekommendationer för vaccination av asylsökande. Vidare ska alla asylsökande även erbjudas en hälsoundersökning av regionerna för att bl.a. uppmärksamma eventuell ohälsa och behov av smittskyddsåtgärder. Utskottet anser inte att behöver vidta några åtgärder med anledning av motionen. Motionen bör avslås. Sexuell och reproduktiv hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sexuell och reproduktiv hälsa. Jämför reservation 12 (C, L). I motion 2019/20:423 av (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra rådgivningen om och förskrivningen av preventivmedel. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur tillgängligheten ska utvecklas för sexuell och reproduktiv hälsa genom hela livet för flickor och pojkar samt kvinnor och män. Bakgrund och pågående arbete I Folkhälsomyndighetes instruktion ingår bl.a. att verka för kunskapsuppbyggnad och nationell samordning inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt följa upp utvecklingen inom området (jfr förordning [2013:1020] med instruktion för ). gav regeringen i uppdrag att utarbeta en ny nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (S2019/03298/FS). Grundläggande för strategin, som ska redovisas , ska vara en god, jämställd och jämlik sexuell och reproduktiv hälsa i hela befolkningen. Särskilt fokus bör, enligt uppdraget, riktas mot unga personer, personer med bristande socioekonomiska förutsättningar, personer med funktionsnedsättning, personer med utländsk bakgrund och hbtq-personer. Strategin bör även stärka unga personers steg in i ett positivt sexualliv. Målet är att bidra till en samtyckeskultur kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Även Agenda 2030:s målsättningar och globala arbete med sexuell och reproduktiv hälsa bör beaktas. Strategin ska innehålla mål och delmål, åtgärdsområden samt indikatorer för hur man ska kunna följa upp föreslagna mål och delmål. Strategin ska kunna användas av myndigheter, regioner, kommuner och andra aktörer. presenterade resultatet av regeringsuppdraget att genomföra en stor nationell befolkningsstudie om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) (S2016/04991/FS). Studien genomfördes och besvarades av drygt 14 500 personer i åldern 16–. uppdrogs att inom ramen för uppdraget lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck, genomföra fördjupade analyser av data från ovannämnda befolkningsstudie, SRHR 2017 (S2019/03606/FS). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) föreslogs kostnadsfria preventivmedel inom läkemedelsförmånen för personer för att minska antalet oönskade graviditeter bland unga. beslutade i enlighet med regeringens förslag. är preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånen kostnadsfria för personer som vid inköpstillfället inte har fyllt . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en fyraårig satsning om för att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Medlen skulle användas dels för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete, dels för att stimulera nya initiativ. överenskommelse mellan regeringen och SKR (dåvarande SKL), Stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa, ingick en satsning om på ungdomsmottagningar. För att stimulera nya initiativ avsattes . Även i 2017, 2018 och överenskommelser mellan staten och SKR har det avsatts för att stärka ungdomsmottagningarna (S2016/07839/FS, S2017/07520/FS respektive S2019/02872/FS). Regeringen gav 2016 i uppdrag att följa upp och analysera överenskommelserna mellan staten och SKR om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016–2018. överlämnade till riktade insatser inom området psykisk hälsa – Uppföljning av 2016 och överenskommelse mellan staten och SKR. När det gäller satsningarna på ungdomsmottagningar visar uppföljning att av medlen har använts till att utöka bemanningen på ungdomsmottagningarna. Övriga medel har använts till att på andra sätt stärka tillgängligheten. Ungdomsmottagning på nätet (UMO) finansieras av regioner och fungerar som ett komplement till de traditionella ungdomsmottagningarna. Verksamheten vänder sig till unga mellan . På finns texter, filmer, bildspel och annat material med information om sex, hälsa och relationer. På webbplatsen finns även bl.a. en anonym frågetjänst där ungdomarna får svar inom från en barnmorska, sjuksköterska, läkare, kurator, psykolog eller dietist. Där finns även information om närmaste ungdomsmottagning m.m. Grunderna och principerna för preventivmedelsrådgivning och förskrivning bygger på rekommendationer från skrift Antikonception – behandlingsrekommendation (2014). Av rekommendationerna framgår bl.a. att preventivmedelsrådgivningen syftar till att förhindra oönskad graviditet och bevara fertiliteten fram till dess att graviditet är aktuell samt att främja sexuell och reproduktiv hälsa. Motionsyrkanden om bl.a. abortförebyggande arbete och ungdomsmottagningar behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU11 Folkhälsofrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 36). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:87). Utskottet välkomnar pågående uppdrag om att bl.a. utarbeta en ny nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Utskottet noterar vidare att preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånen är kostnadsfria för personer som vid inköpstillfället inte har fyllt . Vidare välkomnar utskottet de satsningar som har gjorts på ungdomsmottagningar och på det arbete som bedrivs vid UMO. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2019/20:423 (C) yrkandena 1 och 2. Motionen bör avslås. Kost och fysisk aktivitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fysisk aktivitet på recept samt om fetma och övervikt hos barn. Jämför reservation 13 (M, KD) och 14 (C). Fysisk aktivitet på recept I kommittémotion 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att reformera fysisk aktivitet på recept som hälsofrämjande åtgärd. Det handlar t.ex. om att se över enhetligheten över landet så att tillgång finns oavsett var man bor samt att förmågan att följa receptet varierar högst avsevärt beroende på bl.a. patientens betalningsförmåga. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för förebyggande fysisk aktivitet på recept för seniorer. Ett likalydande yrkande återfinns i kommittémotion 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 5. I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att främja möjligheten att skriva ut fysisk aktivitet på recept för seniorer med låg aktivitetsnivå. Motionärerna anför att fysisk aktivitet måste bli en större del av den förebyggande vård som riktas till seniorer. Som ett led i att utveckla ett förebyggande hälsovårdsprogram för äldre vill motionärerna se tydliga främjande åtgärder för att möjliggöra riktade insatser där fler seniorer får fysisk aktivitet utskrivet på recept. Fetma och övervikt hos barn I motion 2019/20:2778 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att mer resurser sätts in för att motverka fetma och övervikt hos barn. Bakgrund och pågående arbete Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet Regeringen gav och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (S2016/03245/FS). Inom ramen för uppdraget skulle myndigheterna analysera och lämna förslag på hur aktörer på nationell, regional och lokal nivå kan medverka i ett långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. I rapporten till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (2017) redovisade och uppdraget gemensamt. Myndigheterna ansåg bl.a. att det behövs en nationell målstyrning för att minska ohälsan i alla grupper och minska skillnaderna i hälsa, som är relaterade till matvanor och fysisk aktivitet. Denna målstyrning behöver beaktas i alla politikområden. Nationella mål ger förutsättningar för ett långsiktigt arbete, en effektiv samverkan mellan olika aktörer och för att olika insatser ska förstärka och komplettera varandra. Folkhälsopolitikens delmål om fysisk aktivitet och bra matvanor antog ett nytt övergripande mål och en ny målstruktur för folkhälsopolitiken, där ett delmål är ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). Till grund för propositionen låg bl.a. och gemensamma ovannämnda rapport , Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. har som förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Myndigheten är ansvarig myndighet på nutritionsområdet och ska verka för bra matvanor samt samordna statliga myndigheters information om bra matvanor. I praktiken innebär det att värderar, hanterar och kommunicerar risk- och nyttoaspekter av ämnen i livsmedel och av matvanor. har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor och verkar för en god folkhälsa, inklusive goda levnadsvanor. Dit hör bl.a. fysisk aktivitet och goda matvanor. Det gör myndigheten genom att följa befolkningens hälsoläge och analysera bakomliggande faktorer. ska verka för att det nationella folkhälsomålet uppnås, ha samordningsansvaret för folkhälsoarbetet på statlig nivå och bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa. är samordnande myndighet för det mål i friluftslivspolitiken som handlar om friluftsliv för god folkhälsa. Myndigheten är också nationell kontaktpunkt för arbetet med hälsofrämjande fysisk aktivitet (HEPA) inom EU och WHO:s Europaregion. Fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet på recept (FaR) får ordineras av läkare, sjuksköterskor, fysioterapeuter eller annan legitimerad vårdpersonal. De ger förslag på träning som är lämplig beroende på diagnos, personligt intresse och livssituation. Under de år som FaR har funnits i har modellen utvecklats och anpassats till regionala och lokala förutsättningar. 21 regioner är huvudmän för arbetet med FaR. Nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor – Stöd för styrning och ledning (senast uppdaterad 2018) innehåller rekommendationer om åtgärder för att förebygga och behandla sjukdom genom att stödja patienter att förändra ohälsosamma levnadsvanor. Riktlinjerna vänder sig till beslutsfattare och profession inom området. Vid otillräcklig fysisk aktivitet rekommenderas rådgivande samtal. Det rådgivande samtalet kan kompletteras med tillägg av aktivitetsmätare eller skriftlig ordination av fysisk aktivitet. – Fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbe-handling – är en evidensbaserad handbok som beskriver hur fysisk aktivitet kan användas för att förebygga och behandla en mängd olika sjukdomstill-stånd. Regeringsuppdrag till om fallprevention Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska utveckla och tillgängliggöra ett samlat stöd till hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kring fallprevention (S2017/07302/RS). ska i samråd med SKR sprida kunskap om systematiskt arbete med fallprevention riktad till verksamheter inom social omsorg och hälso- och sjukvården. ska också ta fram ett kunskapsstöd riktat till vård- och omsorgspersonal om att stödja äldres hälsosamma levnadsvanor. Vidare ska fortsätta arbetet med att tillsammans med organisationer på äldreområdet och SKR genomföra en utbildningsinsats riktad till äldre kvinnor och män om hur äldre själva kan skydda sig mot fallolyckor. Uppdraget ska slutredovisas till () . har ansvar för att genomföra och rapportera det svenska bidraget till WHO Childhood Obesity Surveillance Initiative (COSI). COSI är en kartläggning av övervikt, fetma och undervikt bland barn i åldern 6–(dvs. förskoleklass och årskurs 1–3) i . Datainsamlingen har ägt rum 2007/08. /16 visar att av alla barn i urvalet har övervikt eller fetma. Det finns dock könsskillnader: av flickorna jämfört av pojkarna i åldern 6–har övervikt eller fetma. Skolbarns hälsovanor 2017/2018 Studien har genomförts /86 bland 11-, 13- och 15-åringar i . Undersökningen är internationell och genomförs i samarbete med (). Den senaste undersökningen genomfördes /18 och publicerades av (Skolbarns hälsovanor i /18). Undersökningen visar att de allra flesta elever i är tillfreds med livet och skattar sin hälsa som god. Flera av de levnadsvanor som mäts fortsätter också att förbättras, med t.ex. färre som varit berusade. Däremot är utvecklingen oroande när det gäller skolan och elevernas psykiska hälsa. publicerade en studie som beskriver barn och ungas rörelsemönster baserat på resultat från ett nationellt urval av 11-, 13- och 15-åringar som burit aktivitetsmätare (Barns och ungas rörelsemönster – Resultat från objektivt uppmätt fysisk aktivitet, Skolbarns hälsovanor 2017/2018). Resultaten ger, förutom kunskap om barn och ungas rörelsemönster, även kunskap om samband mellan fysisk aktivitet, inaktivitet och hälsa. Skriften vänder sig till beslutsfattare på nationell, regional och lokal nivå, skolpersonal, forskare och andra personer som i sitt arbete kommer i kontakt med barn och unga. Bland resultaten märks följande: – Barn och unga är inaktiva under större delen av sin vakna tid, dvs.