bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Enligt motion 2019/20:2145 av m.fl. (S) bör regeringen överväga att se över möjligheten att fullfölja det arbete som görs med att montera underglidningsskydd för att förebygga räckesolyckor. Motionärerna framhåller att motorcyklister är kraftigt överrepresenterade i räckesolyckor, och därför bör sådana olyckor prioriteras i det förebyggande arbetet. I motion 2019/20:2191 av (M) föreslås att regeringen på-skyndar arbetet med att bygga bort plankorsningar där snabba tåg passerar genom tätorter. Motionären framhåller att plankorsningarna är den enskilt största säkerhetsrisken för tågtrafiken, och det är viktigt att så snabbt som möjligt ta bort plankorsningar i tätorter. I motion 2019/20:2514 av (M) föreslås att regeringen uppmanar att sätta upp fler viltstängsel vid vägar med hög olycksfrekvens. Enligt motionären är ett av tre län som ligger i topp när det gäller viltolyckor, och länet bör därför vara prioriterat i arbete. Enligt motion 2019/20:2551 av Per Åsling (C) yrkande 3 behövs stängsel och övergångar vid vägar och järnvägar samt andra skadeförebyggande åtgärder för att säkra rennäringens framtid. Motionären anser att vid infrastrukturutbyggnad av järnvägar och vägar måste berörda samebyar ges tillfälle att se över att flyttvägar och grön infrastruktur för rennäringen inte hindras. I kommittémotion 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 8 framhålls att underhåll av vägmarkeringar har en avgörande påverkan på trafiksäkerheten. Motionärerna ser positivt på användning av ny teknik för att öka trafiksäkerheten men menar att basalt underhåll av vägmarkeringar måste ha en prioriterad ställning. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 16 föreslås att tar fram en åtgärdsplan för att byta ut vajerräcken mot traditionella moderna vägräcken i syfte att minska antalet dödade och allvarligt skadade motorcyklister. Motionärerna menar att vajerräcken är fortfarande standard på alltför många vägar, trots att bl.a. () förordar släta räcken med underglidningsskydd. Ska vi uppnå nollvisionen anser motionärerna att det krävs en översyn av räcken på svenska vägar. Enligt kommittémotion 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 35 måste viltolyckorna minska genom en mer långsiktig infrastrukturplanering från sida. Verket måste ta större hänsyn till den allmänfara som viltet utgör genom att vidta fler åtgärder såsom viltsäkra övergångar. Enligt kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 15 bör det på anpassade vägar skapas säkra ytor för mopeder och cyklister. Motionärerna påtalar att det nästan uteslutande byggs s.k. 2+1-vägar. Bland annat för att kunna skapa säkra ytor för mopeder och cyklar bör de större Europavägarna i landet hålla lägst fyrfältsstandard. Enligt yrkande 18 i samma motion föreslås att rondeller ska vara utformade med säkerhet som absolut fokus. Det innebär att alla hårda och siktskymmande installationer ska tas bort och att lampor och vägskyltar ska vara av eftergivligt material. Därtill föreslås i yrkande 21 att får i uppdrag att tillsammans med SKR inventera beståndet av vägmärken. Motionärerna anser att de skyltar som är placerade i strid mot gällande regelverk bör åtgärdas. I samma inventering bör det ingå en bedömning av om skyltar fyller en relevant funktion eller inte. Det föreslås därtill att inventerar och åtgärdar de vägar som har alltför låg friktion i syfte att höja säkerheten för förare av tvåhjuliga fordon. Vidare anförs det i yrkande 66 i samma motion att hänsyn ska tas till motorcyklister vid planering av vägräcken. Motionärerna menar att vajerräcken är anpassade för bilar och lastbilar men tyvärr är mycket farliga för motorcyklister. Vägräcken är kostsamma men trafiksäkerhet måste gälla alla i trafiken. Därtill föreslår motionärerna i yrkande 67 i samma motion att fysiska markeringar ska användas för att säkerställa att förare håller rätt avstånd. Avslutningsvis anförs det i yrkande 70 i samma motion att fartdämpande åtgärder är positivt men att farthinder behöver standardiseras och dessutom vara skonsamma för yrkesförare. Regeringen bör därför utreda införandet av ett standardiserat farthinder som liknar ”falluckor”, dvs. farthinder som är i normalt uppfällt läge så länge fordonet rör sig i laglig fart. Utskottet vill inledningsvis framhålla att alla vägräcken har sina fördelar och nackdelar för olika fordonstyper, och väghållarna, dvs. oftast och kommunerna, använder den typ av räcke som bedöms vara bäst på respektive plats. När det gäller motorcyklister visar studier att vägräcken med underglidningsskydd minskar risken för att framhjulet, andra fordonsdelar eller motorcyklistens ben trycks in i räcket. Av denna anledning ser utskottet positivt på att utvärderat fördelarna med sådana räcken och uppdaterat de krav som verket ställer på räcken med underglidningsskydd i verkets regelsamling VGU. Utskottet påminner om att kraven på när sådana räcken ska användas skärptes i 2015 respektive utgåvor. Utskottet vill därtill lyfta fram att åtagit sig att genomföra riktade trafiksäkerhetsåtgärder inom det nationella stamvägnätet, genom bl.a. just räckesåtgärder, för i storleksordningen –2022. Utskottet vill vidare lyfta fram att de ansvariga myndigheterna arbetar för att öka trafiksäkerheten för motorcyklister även på andra sätt. Utskottet vill särskilt framhålla att tillsammans med Transportstyrelsen, och ett antal branschorganisationer har tagit fram en gemensam strategi för ökad trafiksäkerhet för motorcykel och moped för åren 2012–2020. Målet med strategin är att tydliggöra vilken typ av åtgärder som krävs för att antalet dödade motorcyklister och mopedister ska kunna halveras och för att antalet mycket allvarligt skadade (medicinsk invaliditet för eller mer) ska kunna minska till 2020, utifrån nivå. Strategins fokus ligger på att förebygga olyckor. Områden som prioriteras är att öka andelen motorcyklar med ABS-bromsar, öka andelen motorcyklister som håller hastighetsgränsen, öka fokus på synbarhet och uppmärksamhet, säkrare vägar och gator samt minska extremt beteende på motorcykel. Dessutom har i samverkan med Motorcyklister () sammanställt en beskrivning av motorcyklisternas särskilda behov som bör beaktas i samband med planering, utformning, byggande samt drift och underhåll. standard för drift- och underhållsåtgärder samt vägkonstruktionskraven har höjts. har därutöver utvecklat ett inriktningsdokument för väg- och broräcken, där motorcykeltrafiken beaktas på ett bättre sätt. Vidare har SMC utsett särskilda vägspanare som ska vara lokalt ansvariga för vägfrågor mot och kommunerna. har utsett regionala kontaktpersoner för mc och moped i syfte att bl.a. guida SMC:s vägspanare rätt i kontakter med . Kontaktpersonerna ska också sprida ny kunskap om motorcykel- och mopedfrågor i regionen samt göra planerarna medvetna om dessa trafikanters särskilda behov vid planering. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om vägräcken med under-glidningsskydd, senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet avstyrkte då förslagen med hänvisning till bl.a. det arbete som bedrivs vid för att kontinuerligt se över och förbättra räckesreglerna. Utskottet lyfte också fram att såväl fordon som räcken behöver fortsätta att utvecklas. Utskottet finner ingen anledning att revidera sitt ställningstagande detta år. Utskottet avstyrker därför motionerna 2019/20:1450 (KD), 2019/20:2145 (S), 2019/20:2775 (KD) yrkande 16 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 66. Viltstängsel och viltsäkra passager Utskottet noterar att enligt Nationella polisrapporterades 64 931 olyckor med vilt . Rådjur, vildsvin, älg och dovhjort är de vanligaste viltslagen. Utskottet konstaterar att antalet viltolyckor har ökat med , vilket är en kraftigare ökning än trafikökningen. Enligt regeringen är det därför angeläget att landskapsanpassa transportinfrastrukturen, vilket innebär ett flertal olika typer av åtgärder och arbetsområden (prop. 2019/20:1 utg.omr. Utskottet instämmer i regeringens bedömning i denna del. Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit vikten av att kontinuerligt arbetar med att minska infrastrukturens barriäreffekter för djur och skapa säkra passager. Utskottet noterar att genomfördes totalt 131 åtgärder kopplade till passager för djur, vilket är en ökning med 40 stycken eller jämfört med året innan. arbetar även med restaurering eller förbättring av natur- och kulturmiljöer längs befintlig infrastruktur. Därtill pågår det –2020 ett arbete vid verket med att se över och reparera viltstängsel längs järnvägen i och . Utskottet behandlade motionsförslag om åtgärder för att minska riskerna för viltolyckor i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet avstyrkte förslagen med hänvisning till pågående arbete med att se över och minska viltolyckorna. Utskottet noterade att kartlägger de farligaste vägsträckorna där flest viltolyckor inträffar och att detta material utgör underlag för att vidta åtgärder för att minska antalet viltolyckor. Enligt uppgift från måste åtgärderna i första hand vidtas på det mest trafikerade nätet och på sträckor där det sker många viltolyckor . Utskottet uppmärksammade att började samråd genomföras via regionala viltolycksråd i syfte att prioritera och samordna åtgärder för att minska viltolyckorna så kostnadseffektivt som möjligt. Utskottet hänvisade även till att medverkar i ett flertal forsknings- och utvecklingsprojekt i syfte att förbättra arbetssätt och att utveckla nya metoder och verktyg som kan användas i fysisk planering för att minska viltolyckorna. Utskottet ser förstås mycket allvarligt på de senaste årens ökning i antalet viltolyckor. Utskottet noterar emellertid att det redan pågår ett aktivt arbete vid för att minska risken för viltolyckor, och att insatserna ökat i intensitet . Utskottet kommer att fortsätta att följa utvecklingen med stort intresse. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2019/20:9 (KD), 2019/20:698 (KD), 2019/20:2514 (M), 2019/20:2551 (C) yrkande 3 och 2019/20:3246 (C) yrkande 35. Utskottet noterar att på den statliga järnvägen finns det ca 6 500 plankorsningar, varav ca 3 500 är obevakade utan ljud- och ljussignaler och bommar. Utskottet noterar vidare att arbetat med att minska antalet plankorsningar och öka säkerheten vid de som finns kvar. Regeringen har emellertid bedömt att verkets arbete med frågan behöver stärkas för att uppnå en ökad säkerhet så att antalet skadade och omkomna minskar. Av denna anledning hade ett regeringsuppdrag för att identifiera ytterligare åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Utskottet konstaterar att regeringsuppdraget har resulterat i en systematisk satsning på att öka säkerheten i de plankorsningar som har förhöjd olycksrisk. Dessa kan generellt delas upp i två grupper: dels plankorsningar som kan förbättras på förhållandevis genom enklare åtgärder, såsom siktröjning, ett arbete som enligt kommer att pågå –2023, dels plankorsningar som behöver byggas om eller ersättas med en ny anläggning, vilket tar eftersom åtgärderna måste projekteras. Detta arbete beräknas pågå –2025. Totalt kommer ca 1 000 plankorsningar att ses över. Där det saknas tillräckligt skydd kommer plankorsningarna att åtgärdas så att tillräckligt skydd uppnås. Utskottet noterar vidare att –2025 beräknar att åtgärda ett hundratal obevakade plankorsningar med dålig sikt runt om i genom utökad siktröjning. identifierade järnvägskorsningar som har förhöjd olycksrisk. Verket har därefter påbörjat funktionsutredningar för att ta fram förslag på hur dessa korsningar kan göras säkrare. åtgärdades 22 plankorsningar. Utskottet noterar att därutöver förbättrar säkerheten i samband med upprustning av hela järnvägsstråk. I samarbete med markägare och kommuner arbetar myndigheten då för att plankorsningar stängs eller att trafiken kan ledas om till säkrare plankorsningar. I de plankorsningar som blir kvar förbättras skyddet med bommar eller med planskilda korsningar. Utskottet ser mycket positivt på utökade satsning och avser att följa verkets fortsatta arbete i frågan med stort intresse. Utskottet behandlade motionsförslag om plankorsningar senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet välkomnade då att det görs flera insatser för att öka säkerheten vid befintliga plankorsningar och att nya järnvägssträckor byggs utan plankorsningar. Utskottet framhöll vikten av att plankorsningar i enlighet med nollvisionen är säkra och utformas så att människor inte kommer till skada eller dödas i plankorsningsolyckor. Utskottet avstyrkte motionsförslagen med hänvisning till det arbete som pågår. Utskottet ser ingen anledning att revidera sitt ställningstagande detta år. Utskottet konstaterar att omstrukturerat sitt åtgärdsarbete och att ett stort antal åtgärder för att minska antalet olyckor kommer att vidtas . Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2019/20:615 (SD) yrkande 46, 2019/20:1712 (SD) och 2019/20:2191 (M) kan avstyrkas då de i allt väsentligt är att betrakta som tillgodosedda. Utskottet är väl medvetet om att vägmarkeringar och vägskyltar är av grundläggande betydelse för ett säkert trafiksystem genom att trafikanten får tillräcklig information t.ex. om vilken trafikregel som gäller. Utskottet noterar att regeringen fastställer vägmärken och vägskyltar och att aktuella bestämmelser om vilka anvisningar genom vägmärken, trafiksignaler, vägmarkeringar m.fl. som får användas framgår av vägmärkesförordningen (2007:90). Utformning, storlek och färgsättning framgår av dels vägmärkesförordningen, dels tillämpningsföreskrifter från Transportstyrelsen. Utskottet noterar vidare att väghållaren sätter upp och underhåller vägskyltar, vägmärken och andra anordningar. Staten, kommuner, vägföreningar eller enskilda fastighetsägare är väghållare för olika typer av vägar. Staten genom , ansvarar för de allmänna vägarna. Kommunerna förvaltar kommunala gator och vägar. Enskilda vägar förvaltas av vägföreningar eller samfällighetsföreningar eller av enskilda fastighetsägare. Utskottet bedömer att väghållare har ett gediget underlag att stödja sig på i underhållet av vägmarkeringar och vägskyltar. I finns både krav och råd om utformningen av gaturummet, däribland för vägmarkeringar och andra anordningar. Dessutom har tillsammans med SKR tagit fram en VGU-guide om vägars och gators utformning i tätort. Utskottet noterar därtill att med stöd från skyltfond pågick det ett projekt med att ta fram en handbok om vägmärken i den trafikmiljö som kommunerna ansvarar för. utmärkning är en sammanställning av regler och erfarenheter. Utskottet ser positivt på att handboken finns uppdaterad och fritt tillgänglig för aktörer att ta del av på webbplatsen . Utskottet vill därtill uppmärksamma att påbörjade ett arbete med att se över kriterier för att säkerställa att vägmarkeringar är synliga för fordon som är utrustade med system som stöder föraren att hålla sig i sitt körfält, exempelvis och . Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att utskottet föreslagit att riktar en uppmaning till regeringen om att bl.a. ge i uppdrag att ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar. Kammaren biföll utskottets förslag (bet. 2019/20:TU11, rskr 2019/20:223). Bakgrunden till utskottets förslag till tillkännagivande är att driva på regeringens arbete med att utveckla självkörande fordon. Med hänvisning till dels de åtgärder som redan vidtagits av kommuner och de ansvariga myndigheterna, dels det tillkännagivande som riktat till regeringen i fråga om underhåll av vägmarkeringar, avstyrker utskottet motionerna 2019/20:2746 (L) yrkande 8 och 2019/20:3347 (SD) yrkandena 21 och 67. Standardisering av viss vägutrustning Utskottet vill inledningsvis klargöra att utformningen av infrastrukturen ur ett trafiksäkerhetsperspektiv styrs såväl av konkreta bestämmelser om krav på utformningen som av miljö- och arkitekturpolitiska mål. Utskottet påminner även i detta sammanhang om att det i finns både krav och råd om utformningen av gaturummet, däribland för cirkulationsplatser och farthinder. I fråga om cirkulationsplatser framgår det bl.a. följande av VGU:s kravdokument (publikation 2020:029 s. 192): ”oeftergivliga föremål ska inte placeras i rondellen i en cirkulationsplats där hastigheter förekommer. Undantag kan göras efter att det motiverats och godkänts av beställaren. I rondeller i cirkulationsplatser med trafikköer utan refuger som framtvingar riktningsförändring får inte oeftergivliga föremål finnas. Den visuella ledningen ska vara god.” Därtill framgår att ”oeftergivliga föremål kan, efter motivering och beställarens godkännande, placeras utanför markerat område under förutsättning att cirkulationsplatsen är hastighetssäkrad till högst .” I fråga om farthinder kan sådana utformas på en mängd olika sätt, t.ex. som gupp, vägkuddar och cirkelgupp. Utskottet noterar att det av VGU följer att vid utformningen av farthinder ska hänsyn tas till bl.a. kollektivtrafik, utryckningsfordon, färdtjänst, långa och breda transporter samt eventuell miljöpåverkan, t.ex. buller och vibrationer. Därtill behöver utformaren ta i beaktande ett antal drift- och underhållsfrågor. Som redovisats ovan är regelverket för VGU obligatoriskt för vid nybyggnad och större ombyggnationer. För övriga väghållare, dvs. kommuner, vägföreningar och enskilda fastighetsägare, är VGU enbart vägledande. VGU får dock tillämpas som kravdokument vid upphandling av projektering för annat än statliga vägar. I fråga om cirkulationsplatser och farthinder på en väg eller gata påminner utskottet om att det är den tekniska förvaltningen inom den enskilda kommunen som har det övergripande ansvaret. Tekniska förvaltningen rapporterar till tekniska nämnden. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att det genom finns tydliga krav på och rekommendationer för utformningen av vägars och gators utrustning. Analogt med tidigare resonemang ser utskottet ingen anledning att betvivla kommunernas förmåga att utforma gaturummet på ett trafiksäkert sätt i enlighet med gängse rekommendationer. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:3347 (SD) yrkandena 18 och 70. Säkra vägar och gator för övriga fordonsslag Som redovisats ovan lanserade regeringen en nystart för nollvisionen. I nystarten utpekas oskyddade trafikanter som en särskilt prioriterad grupp, i synnerhet för cyklister och fotgängare. Det innebär att utformning och underhåll av väginfrastruktur och trafikmiljöer bör anpassas bättre till oskyddade trafikanter. Utskottet vill påminna om att det till stor del är kommunernas fortsatta bidrag i detta arbete som är avgörande för arbetets framgång. Som också redovisats ovan fattade regeringen beslut om en nationell plan för infrastrukturen för åren 2018–2029. Planen omfattar stora satsningar på såväl nybyggnation som upprustning och modernisering av befintlig infrastruktur. Totalt avsätts till stadsmiljöavtalen. Det innebär att staten medfinansierar kommunala och regionala investeringar i infrastruktur för kollektivtrafik och cykel. Det finns ingen bestämd fördelning mellan trafikslagen. I förra sökomgången gick nästan hälften av de utdelade medlen till cykelåtgärder och hälften till kollektivtrafikåtgärder. Regeringen har avsatt ytterligare i den nationella planen för medfinansiering av de åtgärder som Sverigeförhandlingen ingått överenskommelser om med berörda kommuner och regioner. Det är flera olika kollektivtrafikobjekt i de tre storstadsregionerna, på bl.a. spårväg, järnväg, tunnelbana och BRT (Buss Rapid Transit) och en stor mängd nya cykelbanor. I fråga om säkra cykelvägar vill utskottet lyfta fram att regeringen under förra mandatperioden beslutade om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. Genom strategin vill regeringen bidra till att stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängseln i tätorter samt bidra till en bättre folkhälsa. Cykelstrategin togs fram genom en bred och nära dialog med kommuner, ideella organisationer, myndigheter och andra berörda aktörer. Regeringen betonade i den beslutade cykelstrategin att det fortsatta arbetet för ökad och säker cykling är beroende av berörda aktörers vilja och förmåga att bidra. Inom ramen för de insatsområden som lyftes upp i cykelstrategin har ett antal uppdrag till myndigheter beslutats och återrapporterats. Vidare har särskilda medel avsatts för att främja området. Inriktningen för det fortsatta arbetet är att fortsätta att genomföra strategin samt att följa upp och utvärdera de insatser som redan genomförts. Utskottet vill därtill betona att inom ramen för den nationella planen för utveckling av transportinfrastrukturen för perioden –2029 genomförs en rad cykelåtgärder. Huvuddelen av dessa vidtas genom statlig medfinansiering till kommuner och finansieras genom länsplaner för regional infrastruktur, genom tidigare nämnda stadsmiljöavtal och en del genom de s.k. storstadsavtalen. har nya gång- och cykelvägar byggts, varav med medel från länsplaner. byggdes också 23 nya planskilda korsningar för gång och cykel, varav merparten med medel från den nationella planen. Enligt Nationell vägdatabas () fanns det 2 statlig cykelväg i landet . I fråga om säkra ridvägar noterar utskottet att har presenterat en folder om ridning i natur. Av den framgår att allemansrätten gäller för ryttare, men ridning ställer större krav på hänsyn från ryttarens sida än om en t.ex. tar sig fram till fots i naturen. Detta beror på att ridning kan skada marken. Utskottet noterar att ridning alltså är tillåtet på enskild väg så länge det inte orsakar betydande slitage. Om slitaget är stort och skadorna blir omfattande kan väghållaren ansöka om att få införa ett förbud mot ridning och/eller hästfordon på vägen. eller kommunen kan besluta om förbud enligt 10 kap. 3 § trafikförordningen (1998:1276). Om vägen ligger inom tätbebyggt området är det kommunen som tar beslut om förbud. Om den inte gör det är det som beslutar. Utskottet behandlade frågan om säkra ridvägar senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet uppmärksammade då att enligt en rapport från (2012:22) finns hästar i allt större utsträckning inom eller nära tätorter och att det kan uppstå intressekonflikter i det tätortsnära landskapet mellan olika typer av brukare och intressen, bl.a. mellan markägare och ryttare. Utskottet noterade att redovisat att många kommuner satsar en del pengar på nödvändig infrastruktur som ridstigar, ridvägar och anläggningar för att underlätta denna form av idrott. Utskottet lyfte därtill fram att hästen enligt har fått en ökad betydelse för människors rekreation och hälsa samt för företag som erbjuder ridning och andra hästupplevelser. menar att kommunerna bör sammanväga fler faktorer för att få en bättre planering, där målet är fler välfungerade områden som kan dra nytta av närheten till stall och hästar. Utskottet konstaterade att frågor om ökad trafiksäkerhet för dem som rider eller kör med häst och vagn har uppmärksammats av olika myndigheter. Utskottet ville vidare betona att planläggning är en uppgift och att det finns flera exempel på att kommuner arbetar med bl.a. ridvägar och hästrelaterad samhällsplanering. Mot bakgrund av redovisningen ovan bedömer utskottet att det redan pågår ett arbete med att säkerställa förekomsten av säkra vägar såväl för cyklister och mopedister som för hästekipage. Motionerna 2019/20:359 (SD) yrkande 2 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 15 avstyrks följaktligen. Trafikregler och övergripande åtgärder för att öka regelefterlevnaden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa trafikregler och åtgärder för att öka regelefterlevnaden. Utskottet bedömer att nuvarande regleringar i fråga om bl.a. omkörningsförbud och väjningsplikt är ändamålsenliga. I fråga om åtgärder för att öka regelefterlevnaden hänvisar utskottet dels till att arbetar med att granska effekten av körkortsvarningar, dels till att ett antal förslag på sanktionsåtgärder bereds inom . Jämför reservation 8 (SD) och 9 (V).