bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Tillkännagivande om goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan I propositionen behandlar regeringen även tillkännagivande som handlar om vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan och att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga (bet. 2016/17:MJU23 punkt 3, rskr. 2016/17:338). Regeringen hade redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till området regler och villkor. har regeringens uppdrag att samordna förenklingsarbetet och arbetar löpande med att skapa goda företagsvillkor. Inom ramen för livsmedelsstrategin har särskilda uppdrag med syftet att förenkla för företagen lämnats till och . har t.ex. på regeringens uppdrag utvecklat stödet till livsmedelskontrollen. Vidare har haft i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djurskyddskontrollen. Uppdragen att utveckla kontrollerna är långsiktiga, kommer att fortsätta vidare och är viktiga för att skapa goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. gav regeringen , och i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande samt guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Myndigheterna fokuserade på att förenkla vissa särskilt svåra tillståndsprocesser för att utveckla ett skalbart system för samlat uppgiftslämnande. gav regeringen i uppdrag att fortsätta utvecklingen av detta inom ramen för , inklusive Serverat. Fokus är företag inom hela livsmedelskedjan. Regeringen gav i uppdrag att –2025 löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjligheterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan samt att identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet genom dessa åtgärder är slutbehandlat. Tillkännagivande om främjandeuppdrag till myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan När det gäller tillkännagivande om att myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan bör få ett främjandeuppdrag (bet. 2016/17:MJU23 punkt 8, rskr. 2016/17:338) anför regeringen följande. Konkurrenskraft är ett område som flera myndigheter redan arbetar med. Av förordningen (2009:1464) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten ska arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Av förordningen (2009:1426) med instruktion för framgår att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Båda myndigheterna ska även säkerställa att föreskrifter och vägledande dokument är utformade på ett kostnadseffektivt och förståeligt sätt. Regeringen gav 2018 i uppdrag åt länsstyrelserna, , , (), Formas, Verket för innovationssystem () och att redovisa sina bedömningar av myndigheternas uppdrag i förhållande till livsmedelsstrategin. Myndigheternas redovisningar visade på att alla myndigheterna har flertalet aktiviteter som främjar företagande kopplat till livsmedelsstrategin. I regleringsbreven infördes ett återrapporteringskrav för länsstyrelserna, och om hur myndighetens verksamhet bidrar till att uppfylla livsmedelsstrategins mål. Det visade på ett flertal olika aktiviteter såsom konferenser, nätverksträffar och projektstöd till företag. I regleringsbreven utökades återrapporteringskravet till att också omfatta och Havs- och vattenmyndigheten. har tagit fram ett flertal åtgärder för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare samt ökad samverkan kontrollmyndigheter emellan. påbörjade ett tvåårigt internt företagsprojekt som syftar till att utveckla dialog med livsmedelsföretagen. Andra uppdrag som är relevanta för tillkännagivandet är samordningsuppdrag för att stärka livsmedelsstrategins genomförande och uppdrag att vidareutveckla likvärdigheten i livsmedelskontrollen. Regeringen anser att tillkännagivandet genom dessa åtgärder är slutbehandlat. Av redovisningen ovan framgår att regeringen anser att samtliga tillkännagivanden som anges där är slutbehandlade. Utskottet delar regeringens bedömning. Statens budget inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 23 och de övriga motionsförslag som behandlas här avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisar anslagen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt den fördelning som framgår av tabellen i bilaga 2 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 23 punkt 2). För vissa anslag föreslår regeringen också att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 3). Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden framgår i tabellform i bilaga 3. I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Inledningsvis redogörs för den politiska inriktningen inom utgiftsområdet. Regeringen anför i propositionen att dess mål är att politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till en hållbar utveckling i alla delar av landet. Regeringen vill se levande och livskraftiga landsbygder med konkurrenskraftiga gröna näringar, jobb och företag som värdefull miljö skyddas. Det finns behov av en grön återstart som kan bidra till jobb och omställning. Enligt regeringen är en viktig del i den sammanhållna landsbygdspolitiken att aktivera andra politikområden. Regeringen föreslår därför satsningar på landsbygder inom flera politikområden, såsom att utveckla företagsklimatet i gles- och landsbygdskommuner (anslaget 1:17), produktion av biogas i transportsektorn (anslaget 1:19) och satsningar på kommunikationer i landsbygder. Den sammanhållna landsbygdspolitiken ska ses som en plattform utifrån vilken beslut och åtgärder för att göra det möjligt att bo, leva och arbeta på landsbygderna ska utformas. Regeringen anser att det behövs mer kunskap om hur glesa miljöer kan ges möjlighet att bidra till ökad hållbarhet och jobb i hela landet. En samlad forskningsbaserad kunskapsutveckling ökar effekten av landsbygdspolitiken inom olika områden. Forskningen kring olika landsbygder ska stärkas genom förbättrad samordning och samverkan mellan aktörer som bedriver forskning inom landsbygdsutveckling och regional utveckling. Regeringen kommer att återkomma i frågan i den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Regeringen anser att det är viktigt att utformningen och tillämpningen av regler och villkor som gäller för livsmedelskedjans företag är effektiva och enkla samt stöder livsmedelsstrategins mål. Regeringen har t.ex. gett i uppdrag att utreda och genomföra ett nytt avgiftssystem för slakterikontrollen. Avgifterna i det nya avgiftssystemet ska vara förenliga med den nya kontrollförordningen samt bidra till konkurrenskraftiga villkor för den svenska livsmedelssektorn, underlätta för småskalig slakt och ge incitament för en effektiv slakt och kontroll. Vidare betonar regeringen att den fortsättningsvis avser att verka för att berörda myndigheter beaktar stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete med att utforma och tillämpa regler och villkor. Det är prioriterat för regeringen att företagen har rimliga möjligheter att uppfylla de krav som ställs och att processerna för tillståndsgivning är snabba och effektiva. Regeringen föreslår därför att medel tillförs så att ytterligare förenklingsinsatser inom området kan genomföras, när det gäller t.ex. livsmedelskontroll och tillståndsprövning för verksamheter (anslaget 1:15). Vidare föreslår regeringen ett även i fortsättningen kraftfullt landsbygdsprogram under övergångsåren 2021–2022. Regeringen konstaterar att förvaltningen av den nuvarande jordbrukspolitiken är en utmaning för berörda myndigheter när det gäller både handläggning av ärenden i nuvarande program och att kvalitetssäkra it-system inför kommande programperiod. För att berörda myndigheter ska ha möjlighet att komma till rätta med bristerna föreslår regeringen en tillfällig förstärkning av och länsstyrelsernas förvaltningsanslag (anslaget 1:8). Regeringen anför att den vill dels minska de skador vildsvin orsakar, dels underlätta för vildsvinsjakt samt försäljning och distribution av vildsvinskött. Därför föreslår regeringen en förstärkning av det vildsvinspaket som beslutats inom ramen för livsmedelsstrategin (anslaget 1:15). Vidare ska regeringen fortsättningsvis arbeta för en god djurvälfärd i som uppfyller djurskyddslagens (2018:1192) intentioner. Arbetet med ett stärkt djurskydd för försöksdjur behöver fortsätta och regeringen föreslår därför att tillförs medel för att myndighetens för 3R-frågor ska fortsätta främjandet av alternativa metoder till djurförsök och verka för en ökad välfärd hos försöksdjur. Med 3R menas att ersätta, begränsa och förfina användningen av försöksdjur (replace, reduce, refine) (anslaget 1:8). Enligt regeringen är en tryggad livsmedels- och dricksvattenförsörjning viktiga delar i ett motståndskraftigt civilt försvar. Regeringen anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas utöver insatserna inom ramen för livsmedelsstrategin och föreslår därför satsningar för att bygga upp livsmedelsberedskapen och en tryggad dricksvattenförsörjning vid höjd beredskap (anslagen 1:3, 1:8 och 1:14). De samlade åtgärderna kan även bidra till att stärka förmågan att hantera svåra påfrestningar på försörjningen i fredstid. Regeringen avsätter därför medel för livsmedel och dricksvatten inom ramen för civilt försvar och avser att återkomma med ett förslag till övergripande inriktning för det civila försvaret i den försvarspolitiska propositionen för perioden –2025. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken fortsätter att vara pådrivande i EU för ett starkare samarbete som anpassar både fångstkvoter och fångstmetoder för att uppnå hållbara fiskbestånd. Goda och långsiktiga förutsättningar är viktiga för fiskerinäringen och dess företag i , inte minst för det kustnära fisket. Regeringen anför att övergripande prioriteringar och mål för det svenska havs- och fiskeriprogrammet för perioden –2027 ska vara att understödja genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik och dess långsiktiga mål om ett hållbart fiske och vattenbruk samt relaterade miljömål och delar av EU:s integrerade havspolitik. Programmet ska även understödja återhämtningen av de delar av fiskenäringarna som drabbats av den pågående pandemin. Vidare anför regeringen att svensk viltförvaltning ska vara adaptiv och ekosystembaserad som regionaliseringen fortsätter att utvecklas. Förvaltningen måste bygga på vetenskapligt underlag och på legitimiteten hos de människor och verksamheter som berörs. Regeringen kommer att följa utvecklingen av vildsvinspopulationen och dess skador på gröda och involvering i trafikolyckor även i fortsättningen. När det gäller konsument och marknad anför regeringen att en väl fungerande marknad med effektiv konkurrens leder till mer konkurrenskraftiga företag som i sin tur har större möjlighet att växa, både nationellt och internationellt. En ökad innovationsgrad och en starkare livsmedelsexport är viktiga delar i att på lång sikt öka svensk livsmedelsproduktion. Regeringen anser att bevarandet av småskalig livsmedelsproduktion har betydelse för tillväxt och utveckling på landsbygden, bevarandet av den småskaliga livsmedelsförädlingen och främjandet av det immateriella kulturarvet. Regeringen avser därför att även fortsättningsvis stödja sådan verksamhet genom att tillföra verksamheten vid Resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling (Eldrimner) ytterligare medel (anslaget 1:15). Vidare föreslår regeringen att tillförs medel för att fortsätta arbeta med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel (anslaget 1:15). Samordningsfunktionen bildades för att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel som ett led i satsningarna inom livsmedelsstrategin. När det gäller kunskap och innovation anför regeringen att de stora satsningar inom universitets- och högskolesektorn som gjordes 2020 med anledning av pandemin nu fullföljs. För () innebär satsningarna bl.a. ett utökat utbildningsutbud i bristyrkesutbildningar med en permanent utökad budget (anslaget 1:23). I en omställningsfas där det finns behov av att tillgodose utbildning för karriärbytare föreslår regeringen att medel avsätts för att bedriva snabbspårsutbildningar för bl.a. livsmedelsinspektörer och andra bristyrken (anslaget 1:23). Regeringen anser att forskning och innovation är grundläggande för att åstadkomma en hållbar och konkurrenskraftig samhällsomställning och kräver en långsiktigt stabil finansiering, exempelvis till program som drivs inom Formas, för att ge full utdelning. Regeringen anför att det nationella kunskapssystemet inom livsmedelssektorn är viktigt för att genomföra livsmedelsstrategin och gör att vi kan möta de stora utmaningar som finns inom klimat, miljö, hälsa och ekonomi samt säkra tillgången till livsmedel. Det finns även behov av att stärka det innovationsfrämjande arbetet inom livsmedelssektorn, bl.a. genom samverkan mellan finansiärer när det gäller innovationssatsningar. Regeringen kommer att återkomma i frågan i den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. För att stärka livsmedelskedjans robusthet anser regeringen att växtförädling även fortsättningsvis behöver prioriteras. Medel tillförs därför som en permanent nivåhöjning till SLU för kompetenscentrumet för växtförädling. Regeringen föreslår vidare att forskningsinfrastrukturen inom SLU ska förstärkas för att bidra till position som ledande kunskapsnation (anslaget 1:23). Regeringen anför att inriktningen för skogspolitiken med de jämställda målen om produktion och miljö ligger fast. Äganderätten till skog behöver stärkas och värnas. Skogens viktiga roll i klimatarbetet, i en växande cirkulär bioekonomi och för hållbar utveckling ska synliggöras, liksom betydelsen för biologisk mångfald och sociala värden. Regeringen framhåller att staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Regeringen anser att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Regeringen avser därför att ta fram en svensk bioekonomistrategi tillsammans med de gröna näringarna som bidrar till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet samt skapar miljö- och klimatnytta. Enligt regeringen bör biobaserade material återvinnas och bioekonomin utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . Bioekonomistrategin kommer att vara ett viktigt verktyg i detta arbete. Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt kan öka. I arbetet bör även skadeeffekterna av ett förändrat klimat såsom en högre andel växtskadegörare beaktas. Regeringen avser att ge ansvarig myndighet i uppdrag att göra en jämförande studie i sättet att redovisa skyddad mark i internationella sammanhang. Uppdraget ska också om möjligt ta fram förslag på hur ska redovisa skyddsformerna enligt Internationella naturvårdsunionens standard (International Union for Conservation of Nature, IUCN) på ett sätt som blir mer jämförbart med andra länders. Regeringen anför att det nationella skogsprogrammet utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. Regeringens satsningar på naturnära jobb, förenkling för företagare i skogssektorn och forsknings- och innovationssatsningar om bioekonomi samt insatser för att motverka skogsskador utgör också viktiga byggstenar i det fortsatta arbetet med skogsprogrammet. Skogsprogrammet är en viktig del av den kommande bioekonomistrategin. För att förebygga skogsskador orsakade av stormar, bränder och torka, liksom för att övervaka och bekämpa skador orsakade av växtskadegörare samt klövvilt m.m. föreslår regeringen att medel tillförs till (anslaget 1:1). Regeringen föreslår även att SLU tilldelas medel permanent för att inrätta ett skogsskadecentrum inklusive bl.a. riskvärdering för skogsskadegörare (anslaget 1:23). Regeringen fortsätter satsningen på naturnära jobb, som initierades i vårändringsbudgeten , så att i samarbete med geologiska undersökning, , länsstyrelserna och Arbetsförmedlingen kan fortsätta arbetet med naturnära jobb för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden (anslagen 1:1 och 1:2). Vidare behöver en cirkulär bioekonomi utvecklas och växa. Regeringen ser därför ett behov av forskningssatsningar på skogsråvaror och biomassa till forskning och innovationsverksamhet för en hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin. Det finns även behov av att stärka det innovationsfrämjande arbetet bl.a. genom samverkan mellan finansiärer och innovationssatsningar. Regeringen kommer att återkomma i frågan i den kommande forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Regeringen aviserar att den kommer att tillsätta en utredning för att se över rennäringslagstiftningen. Den nuvarande rennäringslagstiftningen är och behöver bl.a. anpassas till dagens samhällsstruktur och Högsta domstolens dom i Girjasmålet. Rennäringens behov av att delta mer aktivt i olika processer kring samhällsplanering och markutnyttjande inom renskötselområdet fortsätter att öka. Även behovet av anpassning till klimatförändringarna blir alltmer påtagligt. En annan viktig fråga för rennäringen är samexistens med rovdjuren. Det är därför angeläget att berörda myndigheters och rennäringens arbete för att begränsa rovdjursskadorna till den beslutade toleransnivån fortskrider. bör rennäringen kompenseras för de rovdjursskador som kvarstår genom ersättningen för rovdjursförekomst. Mot bakgrund av dessa utmaningar, i kombination med att pandemins påverkan på marknaden för renkött varit omfattande, föreslår regeringen en förstärkt finansiering av främjandearbete (anslaget 1:22). 1:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget tillförs medel för att bidra till att skapa gröna naturnära jobb inklusive naturvårdande skötsel, för arbete med metodutveckling för ökad kolsänka, för ett förenklingspaket för skogsbruket och för att övervaka, förebygga och bekämpa skogsskador. Anslaget minskas till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). 1:2 Insatser för skogsbruket: Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Anslaget får även användas till att stödja skogsägare som drabbades av skogsbränderna 2018. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget tillförs medel i en satsning för att bidra till att skapa gröna naturnära jobb inklusive naturvårdande skötsel. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Skälet är att ekonomiska åtaganden som medför utgifter behöver kunna ingås för hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare, för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt samt för ett effektivt genomförande av det nationella skogsprogrammet. 1:3 : Anslaget får användas för Statens veterinärmedicinska anstalts förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget tillförs medel för en flerårig satsning där totalförsvaret ska stärkas och återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Anslaget minskas till följd av en generell besparing och för att finansiera andra prioriterade åtgärder (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet: Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning avseende livsmedelsproducerande djur. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder: Anslaget får användas för utgifter för förebyggande djurhälsoarbete och djursjukdatasystem i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar: Anslaget får användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. eller med stöd av i lagarna meddelade författningar. Anslaget får användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldigt att göra. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Regeringen föreslår att anslaget ska minskas. Medlen avses användas till kostnader för tillsyn av otillbörliga handelsmetoder i livsmedelskedjan vid . 1:7 Ersättningar för viltskador m.m.: Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. När det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av säl bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för Havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. 1:8 : Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. En förstärkning av hanteringen av EU-stöden innebär att anslaget tillförs medel. Anslaget tillförs även medel för en flerårig satsning där totalförsvaret ska stärkas och återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Anslaget tillförs vidare medel för att inom ramen för sitt kompetenscenter ska fortsätta sitt arbete med 3R-frågor (begränsa, förfina och ersätta djurförsök). Anslaget tillförs även medel för arbete med metodutveckling för ökad kolsänka. Anslaget minskas till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4) och för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare: får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare och för att ersätta enskilda för skada till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, kontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom undersökningar av organismer och växtprover som överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering.