bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 12. Poliser i yttre tjänst har flertalet gånger uttryckt oro över att deras vapenarsenal inte duger för att möta tungt beväpnade terrorister. Detta uppmärksammades inte minst efter terrorattacken på då poliser larmade om att det saknades förstärkta skyddsvästar, ballistiska hjälmar, kommunikationsradio och utbildning för att hantera förstärkningsvapnet MP5. En sådan förstärkning bör ske, vilket skulle medföra att poliser inte skickas ut med bristande utrustning samt att en hög andel av tjänstgörande poliser i yttre tjänst utbildas och ges tillgång till att använda förstärkningsvapen. Säkrare arbetsmiljö, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:528 av m.fl. (V) yrkande 4. Polisen utgör en viktig del i upprätthållandet av rättsstaten, och det har stor betydelse att myndigheten är en attraktiv arbetsplats som tar väl hand om sina anställda. För att ska vara denna attraktiva myndighet anser jag att det bl.a. krävs förbättringar av den fysiska och den psykosociala arbetsmiljön. Regeringen gav 2017 i uppdrag att i samverkan med de fackliga organisationerna förbättra arbetsmiljön och skapa fler karriärvägar för polisanställda. redovisning som presenterades beskriver hur arbetet har genomförts, vilka resultat som har uppnåtts och hur planen för det fortsatta utvecklingsarbetet ser ut. står inför en ny stor utmaning vad gäller uppgiften att planera inför en ökning av antalet anställda med 10 000 t.o.m. . Det kommer att krävas ett strukturerat och uthålligt arbete för att lyckas med uppdraget att attrahera, rekrytera, utveckla och behålla rätt kompetens utifrån myndighetens uppdrag. Ett av myndighetens strategiska initiativ fastställer att medarbetarnas arbetsmiljö och säkerhet ska ha hög prioritet samt att fler karriär- och utvecklingsvägar ska skapa attraktiva möjligheter för såväl generalister och specialister som civilanställda och poliser att kunna utvecklas i sina yrkesroller. har enligt redovisningen genom det angreppssätt som valdes för att genomföra regeringsuppdraget nu etablerat en metod för att långsiktigt följa upp utvecklingen inom arbetsmiljöområdet i förhållande till verksamheten. Genom att följa utvecklingen av de stora projekt som bedöms påverka arbetsmiljön mest räknar myndigheten med att en samlad bild av läget skapas. Inom området karriär- och utvecklingsvägar har de redan genomförda åtgärderna inneburit förtydliganden och framför allt bidragit till viktiga prioriteringar i det fortsatta arbetet. Utvecklingsmöjligheter som bidrar till att behålla poliser i yttre tjänst behöver prioriteras liksom insatser i andra delar av verksamheten där det har visat sig svårt att behålla medarbetare. verksamhet är komplex och beroende av att polisutbildade, specialister och stödfunktioner är delaktiga eller involverade i myndighetens utveckling och planering. Polisen arbetar under varierande och komplexa förhållanden som kan vara både psykiskt och fysiskt påfrestande. Det är därför av yttersta vikt att det finns relevanta och inarbetade säkerhetsrutiner, särskilt när det kommer till polisens arbete i olika slags utsatta positioner. Likaså är det viktigt att såväl tekniska som andra fysiska hjälpmedel och arbetsverktyg fungerar och är väl anpassade för polisens verksamhet. Jag anser därför att arbetsmiljöarbete även fortsättningsvis måste följas noggrant och prioriteras och att regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det jag nu har anfört. Straffbart att störa polisens arbete, punkt 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:553 av m.fl. (SD) yrkande 27. har en polisman rätt att avvisa eller avlägsna en person från en plats när det är nödvändigt om någon genom sitt uppträdande stör den allmänna ordningen eller utgör en omedelbar fara för denna. Detsamma gäller om det behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. En person kan dock utan risk för påföljd störa polisens arbete genom att distrahera och förolämpa polispersonal till att avbryta sitt arbete. För att kunna stävja detta beteende anser vi att polisen bör ha en befogenhet att redan i ett tidigt skede kunna agera för att säkerhetsställa lag och ordning. 13 § polislagen bör därför utvidgas till att även innefatta en möjlighet för poliser att avvisa, avlägsna och omhänderta personer som medvetet stör eller provocerar polisen. Den som distraherar en polis i dennas arbete bör även kunna straffas för ”störande av polismans ingripande” genom en ny kriminalisering i . Trafikövervakning av tung trafik, punkt 23 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3069 av m.fl. (M) yrkande 17. En god och säker trafikmiljö kräver inte bara ett bra vägnät. Det kräver också att trafikreglerna följs. Kontrollen av tung fordonstrafik kräver dessutom välutbildade trafikinspektörer. Bristande underhåll och undermåligt material i tunga fordon, ibland i kombination med för långa körtider, innebär en stor fara på våra vägar. Många trafikinspektörer går snart i pension och har inte ersatts i nödvändig omfattning. Regeringen måste vidta åtgärder som gör det möjligt för polisen att se till att denna kompetens behålls. Åtgärder mot svarttaxi, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:527 av m.fl. (V) yrkande 2. Svarttaxigrupper på sociala medier och andra plattformar, t.ex. chattapplikationer, är ett stort och växande problem. har kartlagt grupper som tydligt bedriver organiserad svarttaxiverksamhet under företagsliknande former. Även har uppmärksammat problemet. fanns 150 företagslika svarttaxigrupper med totalt 130 000 medlemmar. Det var en ökning med 40 000 medlemmar och det är inte ett orimligt antagande att antalet grupper och medlemmar har ökat ytterligare. Grupperna förmedlar taxitjänster med företagslika regler för förare och passagerare. Det finns instruktioner om hur passagerare ska hantera klagomål. All diskussion om prissättning och betalning görs via personliga meddelanden eller via sms vilket försvårar möjligheten för myndigheter att samla bevis om att verksamheten är olaglig. Eftersom verksamheten bedrivs anonymt är den svår att komma åt då både prissättning och betalning sker i hemlighet. Svarttaxigrupperna finns i hela landet, från i norr till i söder, och de växer. När konkurrensen snedvrids på grund av att vissa aktörer rundar skattereglerna drabbas de företag som följer reglerna och seriösa företag riskerar att slås ut. Allt fler kommuner kan komma att sakna en fungerande legal taxiservice framöver som stora skattepengar undanhålls från välfärd och gemensamma investeringar. När en svart ekonomi successivt etableras uppstår allvarliga problem för samhället. En svart ekonomi som tillåts att växa medför även att annan kriminalitet får ett fotfäste, ökar utrymmet för kriminell verksamhet och urholkar förtroendet för samhället. Svarttaxiverksamheten innebär också stora risker för att både förare och passagerare blir utsatta för brott. Riskerna att verka i den svarta ekonomin via slutna Facebookgrupper är låg då ansvariga myndigheter har svårt att kontrollera och övervaka de olagliga aktiviteterna. Juridiska påföljder som dagsböter och sanktioner är knappt kännbara för aktiva svarttaxiförare som snabbt kan tjäna ihop pengarna igen. har aviserat att de kommer att genomföra granskningar av svarttaxigrupper på Facebook. Det är dock inte tillräckligt för att stävja brottsligheten. Man bör se över både sanktioner av olika slag, både för förare och kunder, och hur man kan förändra synen på den svarta ekonomin hos allmänheten. Svarttaxiproblemet behöver mötas med såväl ökad kontroll som skärpta lagar. Samhällskontraktet är skört och behöver vårdas med eftertanke. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med förslag om hur man ska komma till rätta med det växande problemet med svarttaxigrupper på sociala medier och andra plattformar. Polisens samarbete med Försvarsmakten, punkt 26 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 10. Vi står bakom en kraftfull satsning på fler poliser. Med tanke det tar att utbilda poliser kommer det dock att ta tid innan dessa nya poliser är i tjänst. Det bör därför enligt vår mening övervägas att parallellt med den satsningen ta till andra åtgärder som snabbt kan avlasta polisen i dess arbete. En sådan åtgärd är att förbättra polisens möjligheter att samarbeta med Försvarsmakten. Polisen har viss möjlighet att få hjälp av försvaret t.ex. kan man låna helikoptrar och annan utrustning från försvaret men för att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör vidare ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i bevakningsinsatser. Vid ett terrorattentat kan det vara avgörande att använda samhällets alla relevanta resurser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Även andra åtgärder kan behöva vidtas för att avlasta polisen, t.ex. att låta pensionerade poliser få jobba kvar eller att tillfälligt ta polisstudenter i tjänst. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att pröva dessa förslag, för att snabbt och i närtid stärka polisens operativa förmåga. Polisens samarbete med , punkt 27 (KD) av (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 35. Vi anser att det är angeläget att polisens befogenheter att lämna sekretessbelagda uppgifter till för utmätning av egendom som påträffas av polisen tydliggörs i svensk lagstiftning. Det är viktigt eftersom det inte finns någon sekretessbrytande bestämmelse som reglerar polisens möjlighet att lämna uppgifter till för att möjliggöra utmätning av egendom som påträffas i polisens verksamhet. I stället tillämpas generalklausulen i 10 kap. 27 § offentlighets- och sekretesslagen, vilket inte är syftet med bestämmelsen då generalklausulen istället ska vara en ventil för att inte oförutsedda hinder ska uppkomma i myndigheters verksamhet. Eftersom nuvarande reglering inte är tillfredsställande anser vi att regeringen bör återkomma med förslag på bestämmelser som reglerar polisens möjlighet att lämna uppgifter till för att möjliggöra utmätning av egendom som påträffas i polisens verksamhet. Som framgår avser regeringen att frågan ska övervägas i samband med den fortsatta beredningen av betänkande Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81). Det är enligt vår mening angeläget att detta arbete bedrivs skyndsamt. Samarbete mot seriebrottslighet, punkt 28 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3061 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:875 av (M), 2019/20:1599 av (C) yrkande 3 och 2019/20:2516 av (M). Polisen bör ges i uppdrag att stärka arbetet mot seriebrottslighet. Det ska därvid göras tydligt vilken instans som har ansvaret för att samordna brottsutredningar mot en och samma gärningsman, eller liga av gärningsmän, när de misstänkta brotten har begåtts i olika delar av landet. Utredningsåtgärder på plats är nödvändiga för att kunna knyta t.ex. stöldligor till enskilda brott. Brottssamordning är emellertid också av stor vikt, dvs. processer för att samla brottsutredningar som rör en och samma person och se dem i sitt sammanhang. Det är också viktigt med systematiska analyser av brottslighet för att identifiera brottsmönster och tillvägagångssätt och att jämföra spår från brottsplatser för att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på seriebrottslighet. Regeringen bör mot denna bakgrund enligt vår mening ge i uppdrag att inrätta en instans som samordnar brottsutredningar av seriebrottslighet. Samarbete mot finansiering av terrorism, punkt 29 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 3. Den organiserade brottsligheten har blivit allt mer internationell. Ligor begår brott i ett land, transporterar stöldgodset till ett annat land och avyttrar det sedan i ett tredje. Problemen bör angripas på ett tidigt stadium. Vapen och narkotika måste stoppas redan vid gränsen, innan det kommer in i landet. behöver därför en helt annan förmåga att upprätthålla gränsskyddet än vad vi har . Den grova kriminaliteten kan också användas för att finansiera terrorism. Mot denna bakgrund anser vi att , och bör få ett tydligt uppdrag att löpande samverka och genomföra gemensamma kontroller för att komma åt finansiering av terrorism. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 30 (M, KD, L) av (KD), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkandena 8, 20 och 21, 2019/20:1984 av (M) och 2019/20:3134 av Lawen Redar (S) samt 2019/20:203 av (C) yrkande 9, 2019/20:1959 av (L) yrkandena 1–3, 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 6 och 7 samt 2019/20:2449 av (MP). Vi vill att de rättsvårdande myndigheterna ska få fler verktyg för att komma åt gängmedlemmarna och därmed störa ut deras verksamhet. Målet är att den enskilde gängmedlemmens liv blir så pass kringskuret att det näst intill omöjliggör en fortsatt kriminell livsstil. Det kan exempelvis handla om att polisen samverkar med hyresvärdar för att lättare säga upp gängmedlemmars hyreskontrakt, att de kommunala förvaltningarna granskar gängens näringsverksamheter och att myndigheter som ges ytterligare verktyg att dra in de ersättningar som gängmedlemmar eventuellt uppbär. Målet ska vara att gängmedlemmar inte ska kunna dra nytta av välfärdssystemen i syfte att finansiera sin kriminella livsstil. När alla de här verktygen finns på plats kan de brottsbekämpande myndigheterna, tillsammans med representanter för exitprogrammet, konfrontera den enskilde gängmedlemmen och i princip ställa denne inför ett ultimatum att ingå i det nationella exitprogrammet som ger goda möjligheter till drogfrihet, utbildning/arbete och ny bostad på en annan ort eller fortsätta sin kriminella livsstil, men kommer då att förlora bostaden, sina inkomster och eventuella bidrag. Medverkan i det nationella exitprogrammet bör vara obligatoriskt för dömda gängbrottslingar och yrkeskriminella. Vidare är verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum fundamental och i många fall helt avgörande för polisens möjlighet att på ett effektivt sätt kunna bedriva förundersökningar som i förlängningen leder till brottsuppklaring och lagföring. Efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är helt avgörande att verksamheten vid NFC har tillräcklig kapacitet och inte blir en flaskhals i brottsutredningarna. Det bör därför ske en förstärkning och utbyggnad av NFC för att påtagligt öka förmågan och kapaciteten. Vi anser också att polisen bättre bör utnyttja de möjligheter till kameraövervakning som finns. Övervakningskameror kan säkra bevisning som i vissa fall är avgörande för att en person ska kunna knytas till ett brott. I där gängkriminaliteten breder ut sig och blir grövre och människor skräms från att vittna kan övervakningskameror utgöra ett verkningsfullt komplement till en stark och kontinuerlig polisnärvaro. Kamerabevakning bör därför ske i alla utsatta områden. Även i övrigt är det viktigt att ge polisen goda förutsättningar att sätta upp övervakningskameror där de anser det behövligt. Dessa åtgärder kommer att göra det möjligt för polisen att klara upp fler brott, inte minst gängrelaterade sådana. Dessutom bör de kommunala förvaltningarna delta mer i det brottsbekämpande arbetet. Rent praktiskt kan det handla om att polisen och företrädare för den kommunala förvaltningen axel mot axel slår till mot exempelvis ett kafé eller en restaurang som drivs av personer med kopplingar till kriminellt gäng. Ofta kan polisen hitta narkotika eller vapen som förvaltningen hittar brister i exempelvis livsmedelshanteringen. Därmed kan näringsverksamheten stängas ned direkt som polisen utreder brottet. Kommuner kan således göra reell nytta i arbetet mot grov organiserad brottslighet. Arbetet kräver dock politisk prioritering av det lokala politiska styret. försvåras vidare arbetet av bl.a. sekretesslagstiftning. Därför vill vi förändra reglerna om utbyte av sekretessbelagda uppgifter mellan statliga och kommunala myndigheter så att brottsbekämpande samarbete mellan kommun och stat underlättas. Det bör exempelvis vara möjligt för kommuner och att utbyta uppgifter för att kunna genomföra samordnade tillslag mot den organiserade brottsligheten. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Åtgärder i särskilt utsatta områden, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 6 och 7, 2019/20:203 av (C) yrkande 9, 2019/20:1959 av (L) yrkande 2 och 2019/20:2449 av (MP) samt 2019/20:1959 av (L) yrkandena 1 och 3, 2019/20:1984 av (M), 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkandena 8, 20 och 21 samt 2019/20:3134 av Lawen Redar (S). Skjutvapenvåldet skördar unga människors liv och slår sönder familjer. Otryggheten för alla invånare ökar i de områden där skjutningarna förekommer och kan liknas vid ett krigstillstånd. Det är nu hög tid att regeringen tar ett helhetsgrepp på problematiken med utgångspunkt i forskning och beprövad erfarenhet i syfte att minska förekomsten av skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Alla berörda aktörer och myndigheter som polis, kriminalvård, , socialtjänst, skola, civilsamhällets organisationer, relevanta forskare m.fl. behöver samlas i syfte att ta fram en konkret handlingsplan för att minska våldet och gängkriminaliteten. Vidare bör kommunernas, regionernas respektive statens ansvar och skyldigheter tydliggöras i arbetet. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en nationell i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. Jag anser också att en lämplig aktör bör få i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan för att arbeta med unga män i syfte att förebygga gängkriminalitet och våldsbejakande extremism. Sluta skjut" är ett samarbete mellan polisen, kriminalvården, och engagerade medborgare för att förebygga skjutningar och göra det lättare att få rätt stöd för den som vill bort från ett våldsamt liv. Strategin bygger på en beprövad amerikansk modell, GVI (gruppvåldsintervention), som visat goda resultat i våldsutsatta städer i . GVI har upprepade gånger visat att våldet kan minska dramatiskt när medborgare, polis, kriminalvård och socialarbetare går ihop för att arbeta direkt med den lilla men aktiva del av samhället som ägnar sig åt våld och kriminalitet i grupper. Regeringen bör ge och Kriminalvården i uppdrag att ta fram en plan för att sprida ”Sluta skjut” till hela landet. Jag anser också att regeringen bör ge en lämplig aktör, förslagsvis , i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå i nära samarbete med den nationella och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet i de lokala sociala insatsgrupperna ska komma igång. Jag anser också att regeringen bör ta initiativ till en översyn av relevant lagstiftning och regleringsbrev till berörda myndigheter i syfte att öka förutsättningarna för bättre samordning för att tidigt hitta personer som ligger i riskzonen för att dras till gängkriminella eller våldsbejakande miljöer som skyddet för den personliga integriteten värnas Nolltolerans mot småbrott, punkt 31 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 18. Forskning visar att vissa barn löper betydligt större risk än genomsnittet att utvecklas till grova våldsbrottslingar och att tidigt extra stöd till familjer med barn i riskzonen har stor betydelse för att minska risken för ett kriminellt beteende. För att minska kriminaliteten på lång sikt är det därför viktigt att ge de barn och familjer som behöver stöd tidig hjälp. Unga som trots tidig hjälp hamnar i kriminalitet behöver tidiga, tydliga och skarpa reaktioner på sina brott från samhällets sida. Jag vill därför införa nolltolerans mot småbrott med start i vissa områden. Eftersom ett kriminellt liv sällan börjar med rån och mord utan med mindre allvarlig brottslighet bör polisen punktmarkera de områden där risken för att inleda en kriminell bana är större. Zonförbud och visitationszoner, punkt 32 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 30 i denna del. För att bättre kunna säkra tryggheten bör polisen ges möjlighet att besluta om ett s.k. zonförbud. Ett zonförbud innebär att polisen ges möjlighet att förbjuda en person som har uppvisat ett särskilt otrygghetsskapande beteende att vistas på en viss plats, såsom på ett torg eller i ett köpcentrum. En liknande sådan lagstiftning finns i . Syftet med ett zonförbud är garantera trygghet och säkerhet för människor på särskilt brottsutsatta platser. Dessutom kan zonförbud utgöra ett betydelsefullt nytt verktyg för polisen i arbetet för att motverka brottslighet och gängbildning. Zonförbudet ska kunna meddelas för en bestämd period som högst får vara och ska därefter kunna förlängas med ytterligare högst . Ett zonförbud bör kunna meddelas muntligen på plats av en polisman. Zonförbudet ska därefter alltid prövas i domstol. Överträdelse av zonförbudet ska vara straffbelagt och kunna leda till fängelse. Vi anser dessutom att det bör införas ett system med visitationszoner. Polisen har vissa möjligheter att visitera personer, bl.a. för att söka efter vapen och andra farliga föremål. Detta förutsätter dock i regel att det finns en konkret brottsmisstanke. För att hitta fler illegala vapen bör de brottsbekämpande myndigheterna enligt vår mening ges bättre möjligheter att, och på vissa platser, visitera personer i syfte att söka efter just vapen.