bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Av regeringens skrivelse 2019/20:75 framgår att regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. När det gäller barn och unga som omhändertas konstaterar utskottet att det är fråga om en särskilt utsatt grupp och att det därför finns ett starkt behov av att alltid beakta rättssäkerheten och barnrättsperspektivet. Ett antal motionsförslag handlar om att öka möjligheterna att kunna omhänderta eller att vidta andra åtgärder när det gäller barn och unga som har missbruksproblematik eller kriminellt beteende. Utskottet konstaterar att beredningen av Utredningen om tvångsvård för barn och ungas betänkande (SOU 2015:71) fortsätter inom . Dessutom pågår ett antal uppdrag hos om bl.a. öppna insatser eller placering utan samtycke. Dessa arbeten bör avvaktas. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:2828 (M) yrkandena 53, 55 och 56 samt 2019/20:3065 (M) yrkande 4. Motionerna bör avslås. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:2828 (M) yrkande 46. Motionen bör avslås. har det yttersta ansvaret för de barn och unga som placeras. Ansvaret innebär bl.a. att socialnämnden ska följa upp de placeringar som beslutas. Härutöver finns den statliga tillsyn som Inspektionen för vård och omsorg () ansvarar för. slutredovisade regeringsuppdraget att genomföra analyser av tillsynens resultat inom den sociala barn- och ungdomsvården. Beredningen av detta arbete bör avvaktas. I detta sammanhang noterar utskottet att regeringen avser att följa frågan. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motion 2019/20:3345 (L) yrkandena 13 och 31 bör avslås. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ när det gäller frågan om utökad anmälningsplikt vid misstänkta missförhållanden. Motion 2019/20:3345 (L) yrkande 17 bör avslås. När det gäller motionsyrkanden om placerade barns skolgång konstaterar utskottet att hemkommunen enligt skollagen har ett ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. I skollagen finns också bestämmelser om bl.a. tillsyn och nationell uppföljning och utvärdering. har ett ansvar enligt socialtjänstlagen att verka för att placerade barn får en lämplig utbildning. Av de allmänna råden till föreskrifter om hem för vård eller boende framgår att den som bedriver verksamhet i form av hem för vård eller boende särskilt bör beakta behovet av samverkan för att säkerställa att den person som är placerad där får sitt behov av bl.a. skolgång tillgodosett. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motionerna 2019/20:2828 (M) yrkande 38 och 2019/20:2928 (M) yrkande 4 bör avslås. Utskottet är inte berett att föreslå att ska vidta någon åtgärd när det gäller frågan om huruvida kommuner som inte säkerställer barns skolplikt bör kunna vitesföreläggas. Motion 2019/20:2828 (M) yrkande 37 bör därför avslås. Utskottet konstaterar att socialnämnden redan enligt gällande bestämmelser i socialtjänstlagen har ett ansvar att verka för att placerade barn får den hälso- och sjukvård som de behöver. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ. Motionerna 2019/20:2828 (M) yrkande 40 och 2019/20:2928 (M) yrkande 10 bör avslås. har enligt 6 kap. 7 b § SoL ett ansvar att följa vården av de barn och unga som behöver vårdas i bl.a. ett familjehem eller ett HVB-hem. Det ska också i dessa fall, enligt 6 kap. 7 c § SoL, finnas en särskilt utsedd socialsekreterare som ska besöka barnet eller den unge regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. I detta sammanhang konstaterar utskottet att det finns ett nytt allmänt råd från när det gäller att följa vården (HSLF-FS 2019:25). Av det allmänna rådet framgår att en bedömning av hur ofta ett visst barn eller en viss ung person ska besökas av socialsekreterare bör göras fortlöpande under placeringen. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ. Motion 2019/20:2828 (M) yrkande 39 får anses åtminstone delvis tillgodosedd och bör avslås. Av 5 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende (HSLF-FS) framgår att en föreståndare vid ett sådant hem ska ha den sammantagna kompetens som behövs för att kunna leda, utveckla och följa upp verksamheten. Till föreskriften finns även ett allmänt råd av vilket det bl.a. framgår att föreståndaren bör ha kunskap om den målgrupp som hemmet är avsett för och målgruppens vårdbehov. Den övriga personalen vid ett HVB-hem ska ha den utbildning, den erfarenhet och den personliga lämplighet som behövs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:3345 (L) yrkande 14. Motionen bör avslås. ska enligt 3 kap. 3 a § SoL se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom verksamhet för barn och ungdom. I barn och unga behandlas risker och missförhållanden i ett särskilt avsnitt. Utskottet finner därmed inga skäl att nu vidta någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:3345 (L) yrkande 15. Motionen bör därför avslås. Om socialnämnden får kännedom om något som kan innebära att nämnden behöver vidta någon åtgärd ska nämnden inleda en utredning enligt 11 kap. 1 § SoL. När en anmälan rör barn eller unga ska socialnämnden genast göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd (11 kap. 1 a §). Vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd får nämnden, för bedömningen av behovet av insatser, konsultera sakkunniga samt i övrigt ta de kontakter som behövs (11 kap. 2 §). Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motion 2019/20:3345 (L) yrkande 16 bör avslås. I ett antal motioner föreslås inrättande av nationella register m.m. när det gäller olika slags boenden, bl.a. familjehem och jourhem. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu göra någon annan bedömning än den som utskottet gjort tidigare. Motionerna 2019/20:607 (SD) yrkande 10, 2019/20:2828 (M) yrkande 35 och 2019/20:3253 (C) yrkande 16 bör avslås. Utskottet konstaterar att personal på de särskilda ungdomshemmen redan enligt gällande bestämmelser har möjlighet att under vissa förutsättningar kroppsvisitera eller ytligt kroppbesiktiga den unge för att se om han eller hon bär på sig t.ex. narkotika eller alkoholhaltiga drycker (17 § LVU). Utskottet anser inte att det finns skäl att utöka befogenheterna för personal att eftersöka droger och farliga föremål vid dessa hem. Motion 2019/20:2828 (M) yrkande 41 bör avslås. I två motioner tas frågan om begränsning av barn och ungas användning av mobiltelefoner och internet på HVB-hem upp. Utskottet är inte berett att föreslå att tar något initiativ i denna fråga. Motionerna 2019/20:2212 (M) och 2019/20:2828 (M) yrkande 42 bör avslås. Utskottet konstaterar att socialnämnden är skyldig att vid en placering göra en individuell bedömning av var barnet eller den unge ska tas emot. Utskottet anser därför att det inte finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:2988 (KD) yrkande 15. Motionen bör avslås. Utskottet konstaterar att regeringen har för avsikt att återkomma i budgetpropositionen när det gäller frågan om generell tillståndsplikt inom socialtjänstverksamhet. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Motion 2019/20:2925 (M) yrkande 16 bör därför avslås. Även yrkande 17 i samma motion bör avslås. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:2009 (KD) om arbete. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om adoption. Jämför reservation 56 (V) och 57 (KD). I partimotion 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 36 föreslås ett tillkännagivande om att tillgodose stödet till adopterade som vill söka sina rötter. I motion 2019/20:164 av (C) yrkande 2 finns ett liknande yrkande. I kommittémotion 2019/20:590 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas om det finns behov av att skärpa tillsynen av adoptionsorganisationerna. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om det som anförs i motionen om att det för att samla information och kunskap i om adoptioner från bör tillsättas en utredning av hur svenska myndigheter och adoptionsorganisationer hanterat adoptioner från till . I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det bör tillsättas en utredning om hur svenska myndigheter och adoptionsorganisationer hanterat internationella adoptioner till . Som bakgrund till de tre yrkandena anförs bl.a. att oegentligheter i adoptioner har upptäckts, där dokument har förfalskats och barn adopterats bort mot de biologiska föräldrarnas vilja. I motion 2019/20:165 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur stöd kan ges till dem som adopterats till på felaktiga grunder, exempelvis utan den biologiska familjens vilja eller vetskap. I motion 2019/20:164 av (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utreda hur internationella adoptioner ska organiseras. Vid nationell adoption tillämpas bestämmelserna i 4 kap. , förkortad FB. Beslut om tillstånd till adoption fattas av allmän domstol. Enligt 4 kap. 23 § FB har ett barn som är adopterat rätt att av sina föräldrar få veta det. Föräldrarna ska så snart det är lämpligt upplysa barnet om att han eller hon är adopterad. I 5 kap. 1 § 9 socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, regleras socialnämndens ansvar när det gäller att i sin omsorg om barn och unga tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om bl.a. adoption har avgjorts. När det gäller internationella adoptioner tillämpas lagen (2018:1289) om adoption i internationella situationer. I lagen finns bestämmelser om svensk domstols internationella behörighet, tillämplig lag och när utländska beslut erkänns i . Om adoptionen har anknytning till ett annat nordiskt land gäller förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap. I lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling finns bestämmelser som ska tillämpas när en underårig med hemvist utomlands ska adopteras av någon eller några med hemvist i . Lagen innehåller bestämmelser om anlitande av adoptionsorganisationer och tillstånd till enskild adoption. Av 4 § framgår att den som vill adoptera ett barn från utlandet ska anlita en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen. Av 5 § framgår att det är Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) som avgör frågor om auktorisation och som har tillsyn över de auktoriserade sammanslutningarna. MFoF har för sin tillsyn rätt att inspektera en auktoriserad sammanslutning och att förelägga en sådan sammanslutning att avhjälpa brister i förmedlingsverksamheten (9 och 10 §§). I lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner finns ytterligare bestämmelser på området. Enligt 6 kap. 12 § SoL får ett barn med hemvist utomlands inte utan socialnämndens medgivande tas emot av någon i syfte att adopteras. Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 142) konstaterar regeringen att antalet barn som adopteras till från andra länder fortsätter att minska (från 1 008 till 185 ). Regeringen anför att man har uppmärksammat behovet av stöd till adopterade, men att en konsekvens av det minskade antalet internationella adoptioner är svårigheter för kommuner att upprätthålla kompetens inom området. Regeringen bedömer (s. 158) att MFoF ska arbeta för att stärka kompetensen om internationella adoptioner hos landets kommuner, och samordna de obligatoriska föräldrautbildningarna samt stöd efter adoption. För att kunna åtgärda brister när det gäller stöd samt säkra tillgången på den obligatoriska föräldrautbildningen avsätter regeringen i ökat anslag till MFoF och därefter (s. 156). Regeringsuppdrag om ursprungssökning vid internationella adoptioner MFoF fick i sitt regleringsbrev (S2019/05315/RS) i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt om individuellt stöd till adopterade i samband med ursprungssökning –2021. Myndigheten får för uppdragets genomförande använda . Uppdraget ska delredovisas , och slutredovisas . Regeringsuppdrag om att utveckla indikatorer för målsättningar inom bl.a. området internationella adoptioner MFoF fick i sitt regleringsbrev (S2017/04894/FST) i uppdrag att inom sina verksamhetsområden i samråd med ta fram och utveckla indikatorer som gör det möjligt att följa upp och se utvecklingen i förhållande till målsättningar inom områdena familjerätt, familjerådgivning, internationella adoptioner och föräldraskapsstöd. Indikatorerna ska utgå från regeringens mål för individ- och familjeomsorgen om stärkt skydd för utsatta barn samt visa barns delaktighet och i vilken utsträckning barnet kommer till tals. Uppdraget ska redovisas (S2018/03514/FST). Skriftliga frågor och interpellationer Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2019/20:584) om adoptioner på oriktiga grunder av (SD). Statsrådet besvarade frågan enligt följande: har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att inte ger medgivande av adoptioner på oriktiga grunder, som bland annat de från där barn adopterats bort mot föräldrarnas vilja och kännedom. Staten måste så långt som möjligt garantera att varje adoption sker på ett lagligt och etiskt sätt. Den brottsutredning som pågår i omfattar internationella adoptioner från till ett antal länder –90-talen. har andra regler och internationella konventioner trätt i kraft som syftar till att säkra att adoptioner sker på ett tryggt och lagligt sätt. 1997 ratificerade om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Konventionen är även inkorporerad i svensk rätt. Grundläggande i konventionen är att staterna har ansvar för att barnets bästa beaktas i varje del av adoptionsprocessen. Konventionen ska genom vissa garantier mellan de anslutna staterna bland annat förhindra bortförande eller handel med barn i samband med internationella adoptioner. I varje land finns en ansvarig centralmyndighet med tydligt utpekat ansvar i enlighet med konventionen. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) är svensk centralmyndighet i konventionens mening och ansvarar bland annat för auktorisation och tillsyn. 2005 skärptes auktorisationsvillkoren i genom att kräva auktorisation i två led. Till skillnad från tidigare, då enbart de adoptionsförmedlande organisationerna prövades för auktorisation, prövas även länder, del av länder eller adoptionskontakter som organisationerna får förmedla barn från eller genom. Några av de grundläggande kraven är att landet har en adoptionslagstiftning eller annan tillförlitlig reglering av internationell adoption som beaktar de grundläggande principer för internationell adoption som uttrycks i och . MFoFs tillsynsansvar omfattar både de adoptionsförmedlande organisationerna i och de auktoriserade länderna och adoptionskontakterna. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2019/20:711) av (V) om svenska adoptioner från . Statsrådet anförde i sitt svar bl.a. följande: har frågat mig om regeringen har för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av de uppgifter som framkommit om adoptioner från . Jag och regeringen tar händelserna på allra största allvar och det är nödvändigt att vi får klarhet i vad som hänt. Det pågår i en brottsutredning som omfattar adoptioner från till ett antal länder –90-talen, däribland . Parallellt med brottsutredningen har en parlamentariskt tillsatt kommission arbetat för att undersöka händelserna. Det är viktigt att den som känner att det kan finnas oklarheter kring hans eller hennes adoption kan få stöd i att söka information. För att möjliggöra hjälp till de individer som vill söka sin livshistoria och finna sina rötter har regeringen beslutat att ge Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt om individuellt stöd till adopterade i samband med så kallad ursprungssökning –2021. Stödet avgränsas inte enbart till personer som adopterats från , utan finns tillgängligt för alla internationellt adopterade som söker sin biologiska familj. Statsrådet besvarade interpellation 2019/20:192 av om olagliga adoptioner från . Statsrådet anförde bl.a. följande: har frågat mig om jag och regeringen avser att ta några initiativ för att underlätta för drabbade personer att återskapa kontakten med sina biologiska föräldrar i . Vår svenska centralmyndighet för internationella adoptioner – Myndig-heten för familjerätt och föräldraskapsstöd, MFoF – har varit i kontakt med brottsutredningen. Vi har förstått att utredningen har konstaterat att det har funnits förfaranden som visar på att det förekommit oegentligheter. Detta gäller adoptionsförmedlingen av barn fram till att de lämnade . Vi har även tagit del av den chilenska parlamentariska utredningen av händelserna, som bekräftar att barn systematiskt togs från sina föräldrar. Jag förstår att det är fruktansvärt för alla de som har drabbats – för de adopterade barnen, för de biologiska föräldrarna och för adoptivföräldrarna. Det är också självklart en stor psykisk påfrestning för dem som fortfarande söker men inte får svar på sina frågor. När det gäller den chilenska centralmyndigheten ska de ha ett särskilt program för ursprungssökning. Det är många länder nu som är involverade och engagerade i den chilenska organisationen. Jag föreställer mig att det inte finns en riktigt bra återrapportering därifrån . Men naturligtvis följer jag, och framför allt MFoF frågan på nära håll. Motionsyrkanden om adoption behandlades i betänkande /19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:187). Utskottet noterar att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har fått i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt om individuellt stöd till adopterade i samband med ursprungssökning 2020–2021. Motionerna 2019/20:164 (C) yrkande 2, 2019/20:165 (C) och 2019/20:3105 (KD) yrkande 36 får därmed anses i huvudsak tillgodosedda. Motionerna bör avslås. När det gäller motionsyrkanden med förslag på åtgärder för att säkerställa att inte ger sitt medgivande till internationella adoptioner på oriktiga grunder noterar utskottet att både regeringen och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd följer frågorna på nära håll. Utskottet anser därför inte att behöver ta något initiativ. Motion 2019/20:590 (V) yrkandena 2 och 3 bör avslås. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2019/20:164 (C) yrkande 1 och 2019/20:590 (V) yrkande 1. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppföljning av genomförandet av som svensk lag, uppmärksammande av arbete med , inkorporering av tilläggsprotokoll om åtgärder mot handel med barn m.m. i svensk lagstiftning samt om vägledning om tolkning av och barns behov av umgänge med nära släktingar. Jämför reservation 58 (SD, KD), 59 (KD) och 60 (L). I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 83 föreslås ett tillkännagivande om uppföljning av förverkligandet av som svensk lag och om att regeringen ska lämna årliga rapporter till om hur genomförandet sker. I yrkande 84 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen på lämpligt sätt uppmärksammar arbete och påverkan på FN-deklarationen om barns rättigheter. Ett liknande yrkande finns i motion 2019/20:1227 av (S). I kommittémotion 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att inkorporera tilläggsprotokoll om åtgärder mot handel med barn, barnpornografi och barnprostitution i svensk lagstiftning. I motion 2019/20:1914 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att vägledningar om tolkning och tillämpning av bör betona vikten av att ta hänsyn till barns behov av umgänge med nära släktingar, i synnerhet mor- och farföräldrar. Konventionen trädde i kraft i . Artikel 4 i konventionen förpliktigar staten att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder samt administrativa och andra åtgärder som behövs för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. Det innebär bl.a. att lagstiftaren ska se till att den inhemska rätten stämmer överens med . För att förstärka och fördjupa åtagandena i finns det numera tre fakultativa protokoll till konventionen. De två första protokollen, fakultativt protokoll om indragning av barn i väpnade konflikter och fakultativt protokoll om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi, antogs av . I trädde dessa protokoll i kraft respektive 2006. Det tredje protokollet, fakultativt protokoll om ett klagomålsförfarande, antogs av , men har inte ratificerats av . Lagen om konvention om barnets rättigheter Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konventionen i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft . Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 173 f.) framgår att regeringen avser att fortsätta ett strategiskt och systematiskt arbete för att stärka skyddet av barnets rättigheter med inriktning på inkorporering och transformering av och insatser inom olika politikområden för att stärka alla barns rättigheter, t.ex. när det gäller delaktighet och inflytande och rätten att inte utsättas för diskriminering. Regeringen anför vidare att det är viktigt att sprida kunskap om tolkning och tillämpning av . för barnets rättigheter i syfte att utveckla den praktiska tillämpningen av barnets rättigheter inom myndigheter, regioner och kommuner med stöd från ska enligt regeringen fortsätta. Vidare fortsätter arbetet för att barn och unga ska få ökad kunskap om sina rättigheter. Vägledning vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter Departementspromemorian Vägledning vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (Ds 2019:23) är avsedd att utgöra ett stöd vid tolkning och tillämpning av . Vägledningen syftar till att underlätta för olika aktörer bl.a. vid rättstillämpning genom att redogöra för hur man metodmässigt kan gå till väga när man tolkar och tillämpar en internationell konvention som . Regeringen gav i uppdrag att genomföra utbildnings- och spridningsinsatser om vägledningen (A2019/02059/MRB). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med (S 2018:03, dir. 2018:20 och 2019:57). Kartläggningen syftar till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser inom olika rättsområden. Utredaren ska särskilt redovisa hur bestämmelser om barnets bästa och barnets rätt att utrycka sina åsikter och få dem beaktade tolkas i den praktiska tillämpningen samt vilken innebörd de ges inom olika rättsområden. Utredaren ska vidare inom ramen för redovisningen av barnets bästa och barnets rätt att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade analysera hur barnets bästa förhåller sig till andra intressen som ska beaktas. Uppdraget ska redovisas . Kunskapslyft för barnens rättigheter Enligt regleringsbrev (S2019/04518/FS) skulle myndigheten utifrån identifierade utvecklingsområden fortsätta med ett systematiskt förändringsarbete för att utveckla den praktiska tillämpningen av i verksamheten. I uppdraget ingick att redovisa de nya utvecklingsbehov som har identifierats, åtgärder som vidtagits för att möta dessa behov och de resultat som uppnåtts. ingår i det kunskapslyft för barnets rättigheter som regeringen initierat och som pågick –2019. redovisade uppdraget i rapporten för barnets rättigheter . Rapporten innehåller en redogörelse för myndighetens systematiska förändringsarbete, de utvecklingsbehov som myndigheten har identifierat, åtgärder som vidtagits för att möta behoven och de resultat som har uppnåtts.