bet · H701FöU9 · 2020-03-11 00:00:00 — Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till att utskottet inte ser skäl att föregripa det kommande försvarspolitiska inriktningsbeslutet. I betänkandet behandlar utskottet frågor om bl.a. organisation och övningsverksamhet inom försvaret och hemvärnet. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Organisation, ledning och styrning 1.Organisation, ledning och styrning, punkt 1 (SD) 2.Organisation, ledning och styrning, punkt 1 (C) 3.Organisation, ledning och styrning, punkt 1 (KD) 4.Övningsverksamhet, punkt 2 (M) 5.Övningsverksamhet, punkt 2 (SD) 6.Övningsverksamhet, punkt 2 (KD) 7.Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan, punkt 3 (V) 8.Hemvärnet, punkt 4 (M) 9.Hemvärnet, punkt 4 (SD) 10.Hemvärnet, punkt 4 (C) 11.Stöd till polisen, punkt 5 (KD) 12.Vindkraft, punkt 6 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Organisation, ledning och styrning 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 7, 20, 22, 24, 26–28, 30, 32, 37 och 39–41, 2019/20:1537 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1831 av m.fl. (S), 2019/20:2035 av (M), 2019/20:2353 av (M), 2019/20:2503 av m.fl. (M), 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 23 och 30, 2019/20:2964 av (M) och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:2352 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 20. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan 2019/20:586 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2019/20:1511 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 7 (V) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12 samt 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 11 (KD) 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 12 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), ClasGöran (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör organisation och övningsverksamhet inom försvaret och hemvärnet. beslutade regeringen att en parlamentariskt sammansatt försvarsberedning skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och redovisa sin syn på viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor inför regeringens förslag till . beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete (Fö 2017/00020/MFI). När det gäller den nuvarande försvarspolitiska inriktningen har utskottet behandlat regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i . Dessutom godkände att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat om skulle upphöra att gälla. fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). överlämnade Försvarsberedningen sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) till regeringen. Försvarsberedningen lämnar i rapporten ett antal bedömningar och förslag bl.a. rörande den säkerhetspolitiska utvecklingen, inriktningen av säkerhets-politiken, internationella samarbeten samt utvecklingen av det militära försvaret –2025 men även därefter. I budgetpropositionen redovisas att regeringen avser att återkomma till med en försvarspolitisk proposition för perioden –2025. I samma proposition framhöll regeringen vidare att Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med den försvarspolitiska propositionen. aviserades att regeringen bjudit in samtliga riksdagspartier att delta i en ny grupp som ska analysera Försvarsmaktens ekonomi. Gruppens analys är tänkt att ligga till grund för politiska förhandlingar inför försvarsbeslutet i 2020. När det gäller klimat- och miljöfrågor framgår det av januariavtalet att regeringen åtagit sig att tillsätta en utredning där all relevant lagstiftning ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag. Regeringen har fattat beslut om utredningsdirektiv för en översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål (dir. 2019:101). Syftet är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås, och enligt uppdraget ska den särskilda utredaren redovisa ett delbetänkande . Organisation, ledning och styrning Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till att utskottet inte ser skäl att föregripa det kommande försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) framhålls att ska vara en självständig och fri nation med en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda en förmåga att skydda landet genom ett organiserat totalförsvar. Motionärerna anser att planering för småskaligt lokalt försvar är ett nödvändigt steg innan det fria kriget. Motionärerna föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs om försvarsledningen (yrkande 7) och om försvarets geografiska indelning med militära och civila befälhavare på alla nivåer (yrkande 3). Motionärerna framhåller även att en ny militärhögskola bör etableras (yrkande 20) och att Försvarsmaktens lokalförsörjning bör utredas (yrkande 22). När det gäller markstridskrafterna lämnar motionärerna förslag i fråga om arméns storlek (yrkande 24), baseringsorter (yrkande 26) och divisioner för en effektiv ledning (yrkande 27) samt om lokalförsvarsförband (yrkande 28). I motionen understryks att är den nation som har längst kust i och motionärerna anför därför att bör ställa sig bakom motionärernas förslag när det gäller såväl marinens utformning och storlek (yrkande 30) som marinbaser och förband (yrkande 32). I motionen anförs vidare att Försvarsberedningens förslag om att upprätthålla sex stridsflygdivisioner inte är tillräckligt. Motionärerna föreslår därför att ytterligare flygflottiljer upprättas (yrkande 37) och att krigsflygplatser etableras för att successivt återskapa systemet med reservbaser för flygvapnet (yrkande 39). Motionärerna anser dessutom att snabba krigsförlopp förutsätter att flygvapnet får tolv basbataljoner (yrkande 40) och fler stridsledningsbataljoner (yrkande 41). I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) sätter motionärerna fokus på arméns fortsatta utbyggnad och på att hela landet ska försvaras. Motionärerna anför mot den bakgrunden att förbands- och utbildningsstrukturen i Försvarsmakten ska ha sin utgångspunkt i geografiska platser som är strategiskt viktiga för totalförsvaret så att rekryteringsbasen ökar och folkförankringen och försvarsförmågan stärks (yrkande 3). I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) föreslås att godkänner inriktningen för krigsförband i krigsorganisation 2021 som anges i Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (yrkande 3). Motionärerna föreslår vidare att Luftstridsskolan i ombildas till flygflottilj , vilket skulle bidra till att förstärka försvaret av . Motionärerna anser att en flygflottilj med två divisioner JAS Gripenplan bör etableras i (yrkande 23). I motionen framhålls vikten av att varje flygdivision (ca 12–15 flygplan) kan ges ett spritt basområde med flera start- och landningsmöjligheter. Motionärerna föreslår därför en tredubbling av flygvapnets basorganisation (yrkande 30). När det gäller Försvarsmaktens organisation lämnas avslutningsvis även förslag i ett antal enskilda motioner. I motion 2019/20:1831 av m.fl. (S) föreslås att regeringen ser över möjligheten att, i enlighet med Försvarsberedningens förslag, återupprätta ett regemente på i form av ett amfibieregemente i . (M) föreslår i motion 2019/20:2035 att Försvarsmakten får i uppdrag att, utifrån de förslag som Försvarsberedningen har presenterat, lämna förslag på lämpliga platser för försvarsetableringar och att ställer sig bakom ett beslut om fler platser för nya militära förband. I motion 2019/20:2353 anför (M) att regeringen bör se över möjligheten att Försvarsmedicincentrum och garnison omorganiseras till . I motion 2019/20:2964 anför (M) att bör ställa sig bakom en översyn av möjligheten att tillåta att det byggs en inomhusanläggning för skyddscentrum i och tillkännage detta för regeringen. I motion 2019/20:1537 anför (M) att regeringen bör överväga att komplettera Försvarsmaktens dykeri och navalmedicinska centrum (FMDNC) med fysiologisk forskningskompetens (yrkande 1). Motionären föreslår dessutom att regeringen gör en översyn av hur detta i större utsträckning kan nyttjas av andra myndigheter i syfte att utvecklas till ett s.k. centre of excellence (yrkande 2). FMDNC finns på på marinens huvudbas i . Motionären understryker att det är ett unikt med få motsvarigheter i världen där utbildning, teknisk utveckling, forskning och dykeri- och navalmedicin finns inom en och samma organisation med därtill anpassade infrastrukturella lösningar. Motionären menar att utvecklingen där förstärker den särställning FMDNC redan har . Vid tidigare riksdagsbehandling av frågan har utskottet välkomnat möjligheterna för andra myndigheter och organisationer att nyttja FMDNC:s kapacitet. Motionären anser att det är bra, men förslaget att komplettera nuvarande teknisk och dykerimedicinsk forskningsutveckling med fysiologi är fortfarande obehandlat enligt motionären. Vidare bedömer motionären att poängen med att utveckla nuvarande till ett centre of excellence har gått förbi. Termerna kan tyckas likvärdiga, men den senare skulle placera FMDNC i ett internationellt, akademiskt sammanhang med tydligt fokus på sitt forskningsområde och med möjlighet att samla aktörer från olika discipliner och länder samt att tillhandahålla de unika och moderna faciliteter som FMDNC har att erbjuda. I motion 2019/20:2503 av m.fl. (M) lyfter motionärerna fram vikten av ett sydsvenskt försvar och ambitionen att öka den militära närvaron i . Med utgångspunkt i att hela ska kunna försvaras anser de att det är rätt att gå vidare med Försvarsberedningens förslag om en tredje armébrigad baserad i . Bakgrund och tidigare behandling beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation, vilket gjordes i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). beslutade då om grundorganisationens omfattning och förbandens loka-lisering. Med detta som utgångspunkt reglerar regeringen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) innebar inga förändringar i grundorganisationen. Det innebar att godkände rege-ringens förslag till inriktning för krigsförbanden i . Av instruktionen framgår vidare att myndigheten själv beslutar om sin organisation i de delar som inte regleras i instruktionen. I betänkande 2014/15:FöU11 om den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 konstaterade utskottet att det värdesätter den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformning. Utskottet konstaterade vidare att man delar regeringens bedömning att krigsförbanden i första hand bör utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Utskottet ansåg vid beredningen av frågorna att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Även när utskottet behandlat frågorna därefter har utskottet framhållit att det inte funnits skäl att ompröva enskilda delar av den grundorganisation som har fattat beslut om (bet. 2015/16:FöU3, bet. 2016/17:FöU6 och bet. 2017/18:FöU6). Utskottet har konstaterat att regeringen reglerar Försvarsmaktens organisation med beslut som grund. Inom ramen för och regeringens beslut om grundorganisation är det Försvarsmaktens ansvar att bestämma verksamhetens utformning. Utskottet bedömde att planeringen av en inomhustränings-anläggning för i låg inom dessa ramar. Utskottet lade stor vikt vid möjligheterna att kunna öva hanteringen av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel och förutsatte att driftssättning sker när nödvändiga säkerhetslösningar för denna unika och svåra verksamhet kommit på plats. Försvarsmakten redovisade att de enligt nuvarande plan bedöms ha systemlösning för skydds-funktioner på plats . Regeringen redovisar sin inriktning för forskning och utveckling i budgetpropositionen och anger då att forskning och utveckling på försvarsområdet ska bidra till att anpassa och utveckla Försvarsmaktens operativa förmåga och att öka dess möjligheter att möta framtida hot och utmaningar. Regeringen anser vidare att forskningen inom det militära försvaret ska utformas för att säkra tillgång till långsiktig och nödvändig integritetskritisk forskning och utveckling, genom egen försorg eller genom utbyte med andra länder. Bland annat anför regeringen att forsknings- och utvecklingsverksamheten ska bidra till att säkra tillgång till nödvändig strategisk kompetens. För innevarande budgetår anvisade ett anslag på (1:4 Forskning och teknik-utveckling) med inriktningen att anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstrids-simuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån () (bet. 2019/20:FöU1, rskr. 2019/20:107). När det gäller den forskning som bedrivs vid Försvarsmaktens dykeri och navalmedicinska centrum (FMDNC) har utskottet vid tidigare beredningstillfälle framhållit att det är naturligt att det nyttjas av andra myndigheter och organisationer. Utskottet välkomnade de uppdrag som låg till grund för att fortsätta utveckla verksamheten och såg inte skäl att vidta ytterligare åtgärder och därför avstyrktes motionsyrkandena (bet. 2018/19:FöU9). I budgetpropositionen redovisas att regeringen avser återkomma till med en försvarspolitisk proposition för perioden –2025. har då att ta ställning till regeringens förslag till inriktning för krigsförbanden i . Utskottet finner inga skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Utskottet lägger alltjämt stor vikt vid att krigsförbanden i första hand utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Utskottet kan konstatera att regeringen delar den bedömningen och att regeringen avser att återkomma till med en försvarspolitisk inriktningsproposition. Mot denna bakgrund ser inte utskottet skäl att föregripa det kommande inriktningsbeslutet och avstyrker samtliga motionsyrkanden som rör Försvarsmaktens grund-organisation. När det gäller forskningen vid FMDNC kan utskottet konstatera att anvisade ca med den övergripande inriktning som anges i anslagsändamålet för anslaget 1:4 Forskning och teknik-utveckling. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller inriktningen att forskning och utveckling på försvarsområdet ska bidra till att anpassa och utveckla Försvarsmaktens operativa förmåga och att öka dess möjligheter att möta framtida hot och utmaningar. Utskottet utgår från att Försvarsmakten beställer sådan forskning som omfattar de beslut som har fattats av och regeringen. Då utskottet inte ser några skäl att ompröva nuvarande ordning för inriktning och prioriteringar inom forskningsområdet avstyrker utskottet motion 2019/20:1537 av (M) yrkandena 1 och 2. Sammanfattningsvis avstyrks samtliga motionsyrkanden som behandlas här. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden bl.a. mot bakgrund av att utskottet inte ser skäl att föregripa det pågående arbetet inom området och att inväntar regeringens redovisning av åtgärder med anledning av tillkännagivande om beslutsprocessernas längd för miljöprövningen av övnings- och skjutfält. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (KD) och 7 (V). I kommittémotion 2019/20:2736 av m.fl. (M) anför motionärerna att försvaret bör få bättre möjligheter att öva (yrkande 6). I motionen anförs att säkerhetsläget i vårt eget närområde har försämrats och att försvars-förmågan bör stärkas. Motionärerna framhåller att både och har förändrats på ett antal avgörande punkter , framför allt när det gäller störande verksamhet. Det har därmed blivit allt svårare att bygga i t.ex. bullerutsatta miljöer. Enligt motionärerna har verksamheter som ses som störande blivit betydligt mer restriktiva när det gäller att tillstyrka byggnation i sin direkta närhet. I motionen anförs att rådande lagstiftning medger att man använder sig av servitut, men bara inom nivåer. gränsvärden gäller därför oavsett vad som avtalats i servitutet. Motionärerna anför att det är nödvändigt att bedöma hur rikets försvar bör prioriteras i förhållande till bullervärden och anför att Försvarsmaktens behov övertrumfar de som är satt att värna. Motionärerna vill pröva möjligheten att göra bullerregler dispositiva för Försvarsmakten i samband med servitutstecknande för att kunna säkra både försvarets möjligheter att öva och kommuners möjligheter att bygga bostäder. Försvaret bör ses som en tillgång och inte en belastning på grund av en stelbent lagstiftning, enligt motionärerna, som även vill lyfta fram möjligheten att ändra lagstiftningen så att Försvarsmakten interimistiskt får bedriva övningsverksamhet i avvaktan på slutgiltigt besked om miljöprövning. Det anför motionärerna utifrån det försämrade säkerhetsläget och behovet av att öva en växande krigsorganisation samt de långa ledtiderna för beslut om miljötillstånd. I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) anför motionärerna att en större krigsförbandsövning åtminstone är en rimlig ambitionsnivå för att vidmakthålla krigsduglighet (yrkande 21). I motionen framhålls att det krävs regelbundna krigsförbandsövningar för att uppnå målet om användbara, tillgängliga och väl samövade fältförband för nationella uppgifter. I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) anför motionärerna att en ökad samverkan med civila myndigheter i form av beredskapsövningar och beredskapskontroller skulle kunna vara en motiva-tionshöjande faktor för de soldater som ska tjänstgöra i Försvarsmakten och att de skulle finna övningar av annan karaktär, än rent militära, stimulerande (yrkandena 17). I motionen framhålls vidare att fler kvalificerade övningar med förband bör prioriteras och att officersutbildningen bör ha tydligt sikte på att utveckla officerarnas kärn-kompetens, nämligen att leda väpnad strid och verksamhet som är relaterad till det (yrkande 20). I motionen 2019/20:2352 anför (M) att lagstiftningen bör ses över så att Försvarsmakten kan få snabbare besked i tillståndsfrågor för övningsfält (yrkande 1). Motionären understryker vidare att översynen bör syfta till att lagstiftningen ska kunna ge Försvarsmakten större möjligheter att öva interimistiskt i väntan på tillståndsgivning (yrkande 2). I kommittémotion 2019/20:586 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att minska de föroreningar i som orsakats av militära övningar (yrkande 1). Motionärerna anför vidare att regeringen bör se till att botten saneras (yrkande 2). I motionen framhålls att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en långsiktig behovs- och kostnadsanalys för sanering såväl av Försvarsmaktens samtliga nuvarande och tidigare skjut- och övningsfält som av områden vad gäller odetonerad ammunition och miljöföroreningar. I motionen konstateras att är näst största sjö och dessutom en viktig dricksvattentäkt för ca 280 000 personer. Sjön är ett viktigt Natura 2000-område och det finns ett mål om att utöka användningen av den som dricksvattentäkt framöver, men den används också av Försvarsmakten som övnings- och testområde. I motionen anges att Försvarsmakten har tillstånd och 69 000 skott , vilket är en markant ökning. Redan de tidigare tillåtna nivåerna hade en negativ inverkan på miljön i form av bl.a. föroreningar. Försvarsmakten måste kunna öva, men motionärerna anser att övningarna i och vid behöver begränsas. Balansen mellan försvarets intressen av att öva, miljöintressen och behovet av att säkra rent dricksvatten behöver bli bättre. Motionärerna bedömer att Försvarsmaktens klimat- och miljöarbete har förbättrats avsevärt jämfört med bara ett par årtionden tillbaka. Enligt förorenade områden (RiR 2016:25) disponerar Försvarsmakten nära 2 200 potentiellt förorenade områden. Ca mark utgörs av aktiva övnings- och skjutfält och ytterligare ca är under avveckling enligt motionen. Detta är arealer som ofta innehåller både stora mängder odetonerad ammunition och miljö-föroreningar. Att grundligt sanera samtliga skjut- och övningsfält skulle sannolikt medföra mycket stora kostnader och behöva göras . Enligt är det Försvarsmakten som själva ansvarar för att ta hand om de föroreningar man förorsakat. Det är dock fastslaget att det ska göras i den utsträckning som myndighetens resurser medger. Enligt motionärerna har Försvarsmakten –2023 avsatt för framtida utgifter för sanering av förorenade områden. Detta grundas på myndighetens egna prioriteringar i stället för det faktiska saneringsbehovet. För att regeringen ska kunna skaffa sig en översikt över de reella behoven föreslår motionärerna att regeringen ger myndigheterna i uppdrag att göra en genomgripande behovs- och kostnadsanalys (yrkande 3). I motion 2019/20:1511 av m.fl. (MP) föreslår motionärerna att möjligheterna för en flytt av försvarets verksamhet bort från sjön och området runt ses över. är ett unikt ekosystem och har enligt motionärerna en extremt lång omsättningstid () på grund av stort djup och ett litet tillrinningsområde. är därför extra känslig för störningar från olika källor, och för kommande generationers skull bör vattnet skyddas av ett överordnat riksintresse. I motionen anförs att i praktiken inte har ett tillräckligt skydd för dricksvatten i , trots att rent vatten är vår viktigaste resurs. Minerallagen och Försvarsmaktens intressen har företräde. Utöver den omfattande övningsverksamhet som Försvarsmakten har tillstånd att bedriva har man ansökt om att öka det totala antalet flygrörelser kraftigt i området vid . Att ytterligare öka mängden skadliga ämnen i strider mot miljömålen, och förutsättningarna att flytta Försvarsmaktens övningsverksamhet bort från sjön bör därför utredas (yrkande 2). Bakgrund och tidigare behandling I betänkande 2016/17:FöU6 underströk utskottet vikten av att Försvarsmakten får goda förutsättningar att öva. Utskottet konstaterade att regeringen minskat antalet inneliggande överklagandeärenden något i fråga om tillstånd för verksamhet på övnings- och skjutfält. Utskottet framhöll vikten av att överklagandeärenden handläggs både snabbt och effektivt utan att rättssäkerheten eftersätts.