bet · H701TU12 · 2020-05-29 00:00:00 — Regeringen konstaterar vidare att har arbetet med en s.k. prestationsplan för det svenska luftrummet för perioden –2024 (även kallad RP3, Referensperiod 3) varit intensivt. Transportstyrelsen leder arbetet och andra berörda myndigheter samt luftrumsanvändarna har insyn i arbetet. Utskottet noterar att det svenska förslaget till prestationsplan för RP3 lämnades till och att den inlämnade prestationsplanen ännu inte har godkänts av . tillkännagivande är därmed inte slutbehandlat och ärendet bereds således vidare. Utskottet finner mot bakgrund av vad som redovisas ovan inte anledning att ta något ytterligare initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2019/20:2659 (M) yrkande 26. Minskad klimatpåverkan från luftfarten Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder för att minska luftfartens klimatpåverkan. Utskottet pekar på att insatser på nationell och internationell nivå för att främja och stimulera användningen av biodrivmedel och insatser för att minska luftfartens klimatpåverkan har mycket stor betydelse för den pågående och framtida utvecklingen. Utskottet välkomnar även den utredning som regeringen har låtit genomföra om obligatoriska klimatdeklarationer liksom regeringens ställningstagande att bör vara pådrivande i internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå blir så effektiva och optimala som möjligt för att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD) och 12 (KD) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (L). Åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor och fortsatt övergång till förnybara bränslen berör flera olika politikområden och utskott. Inom trafikutskottets beredningsområde faller främst olika åtgärder i trafikens infrastruktur inklusive tillgång till alternativa drivmedel samt vissa fordonsfrågor. har berett motioner som tar upp frågor relaterade till minskade utsläpp från luftfarten. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9, rskr. 2015/16:193). framhöll att en väl fungerande luftfart är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet framhöll vidare betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringar. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styr-medel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). I betänkandet framhöll utskottet bl.a. betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet pekade även på att det är positivt med de stora framsteg som har gjorts vad gäller användandet av biodrivmedel och att denna utveckling måste fortsätta samt underströk betydelsen av att främja forskning om och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. Utskottet menade att med rätt incitament kan användningen av biodrivmedel öka även om det är billigare att använda fossila drivmedel än biodrivmedel. Utskottet pekade även på att åtgärder och styrmedel som bl.a. differentierade start- och landningsavgifter, gröna inflygningskorridorer och energieffektiva flygplan kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet framhöll vidare vikten av att skynda på processen med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum eftersom kapaciteten i luftrummet skulle kunna öka med detta, medan bränsleförbrukningen minskar, vilket minskar utsläppen och kostnaderna. Utskottet välkomnade även det beslut som fattade om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg, då utskottet ansåg att ett ökat samarbete över landsgränserna och internationella avtal är det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen. har även gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för globala lösningar där luftfarten kan bära sina klimatkostnader (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). I budgetpropositionen pekade regeringen på den svenska flygstrategin som beslutades och att regeringen där redogjorde för hur den avser att behandla tillkännagivande. Regeringen konstaterade att det av strategin bl.a. framgår att det finns fortsatt potential att minska flygets klimatpåverkande utsläpp. Utvecklingen av nya motorer, nya material, ny teknik och nya processer som minskar bränsle-förbrukningen måste enligt regeringen fortsätta att stödjas, och bränsleceller, eldrift och solenergi är bara några nya tekniker som har testats. Enligt regeringen kan även förnybara bränslen bidra till att minska utsläppen. Merkostnaderna för biobränsle för flyget är dock fortfarande höga, och incitamenten för flygbolag att efterfråga biobränsle bedöms därför vara låga. Regeringen anser att ett fortsatt arbete behöver göras för att se över marknads-förutsättningarna för bl.a. biobränsle. Regeringen pekade på att har fått i uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och ta fram en strategisk plan för detta. Enligt regeringen är detta en viktig del i regeringens arbete för ett ökat fossil-oberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. Uppdraget redovisades med en strategisk plan där , , , , Trafikanalys och Transportstyrelsen även tagit fram förslag till åtaganden och åtgärder i omställningen. Regeringen ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) redovisade regeringen att fattade beslut om att införa ett globalt klimatstyrmedel för internationellt flyg och att beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Regeringen pekade vidare på att den bedrev ett aktivt påverkansarbete i de förhandlingar som föregick beslut och att regeringen kommer att fortsätta att vara aktiv i arbetet med att införa globala klimatstyrmedel så att det blir miljömässigt effektivt och så administrativt enkelt som möjligt för berörda aktörer. Regeringen konstaterade att den har varit och kommer att fortsätta vara aktiv i detta arbete och ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. arbete med luftfarten inom ramen för forskning och framtid arbetsgrupp för forskningsfrågor fick efter beslut i utskottet i uppdrag att låta ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg. Till de aspekter som arbetsgruppen ville få belysta hörde bl.a. forskning och utveckling kring flygbränsle, flygmotorer, flygplans-konstruktion, trafikledning (bl.a. trafikrutter och grön flygning) samt utsläpp. En viktig utgångspunkt för arbetet var att belysa flygets nuvarande och framtida påverkan på miljön och klimatet samt förutsättningarna för ett framtida hållbart flyg. För att beskriva och sammanställa kunskap inom området fick fyra forskare och experter i uppdrag att ta fram faktaunderlag om kunskapsläget med fokus på frågor om utsläpp och flygets påverkan på miljön och klimatet inom respektive expertområde. I uppdraget ingick att identifiera såväl tekniska lösningar som kan tänkas vara i bruk 2030 som mer långsiktiga och visionära innovationer och projekt. Rapporten (2013/14:RFR16) visade bl.a. att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Effektiviseringar pågår såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. konstaterades att det finns stora hinder för att införa ny teknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränslen har utvecklats tillsammans, och nya bränslen måste fungera i den befintliga flygplansflottan. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska kunna tanka i princip överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. I rapporten framförs att internationellt och lång-siktigt samarbete bedöms vara den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Mot bakgrund av beslut om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030 beslutade utskottet om att genomföra en studie med syftet att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila transporter i för att nå 2030-målet. Särskilt intresse riktades dels mot frågan om tillgång till drivmedel i hela landet, dels mot tillgången till inhemska råvaror och möjligheter till inhemsk produktion. publicerades rapporten drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18:RFR13). I rapporten konstateras bl.a. att inom luftfartsområdet är fyra icke-fossila jetbränslen certifierade för inblandning: hydroprocessed and fatty acids (HEFA), –Tropsch-diesel (FT-diesel), synthetic iso-paraffin (SIP) och alcohol-to-jet (ATJ). Rapporten pekade vidare på att det även görs försök med eldrift inom luftfarten. Eftersom studien fokuserar på alternativ som kan användas inom en relativt snar framtid riktades studiens intresse mot alternativen HEFA och FT-diesel. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:612 yrkande 13 att miljösatsningar som berör svensk flygindustri ska innefatta beräkningar av koldioxidläckage. Motionärerna pekar på att miljöproblem i allmänhet och växthusgaser i synnerhet inte tar hänsyn till nationsgränser. Enligt motionärerna utgår en konstruktiv och realistisk miljöpolitik från att på det mest kostnadseffektiva sättet bekämpa miljöförstöring och utsläpp av växthusgaser globalt utan att omöjliggöra för svenska företag och den svenska flygindustrins verksamhet. Alltför betungande ekonomiska pålagor som läggs på svenska företag och flygindustri resulterar enligt motionärerna i att svensk produktion och industri flyttar till mindre nogräknade nationer med sämre reglerade miljömål, med ökade utsläpp som resultat. Koldioxidläckage, som motionärerna vill benämna denna typ av företeelser bidrar till en negativ utveckling. och (båda C) framför i motion 2019/20:914 att möjligheten bör prövas att göra –till en helt grön flyglinje driven enbart med biojet inom ramen för en obligatorisk inblandning av biobränsle i flygbränsle i svenskt inrikesflyg. Flyglinjen mellan och är enligt motionärerna en viktig flyglinje i . Motionärerna pekar på att flygningarna –inte sker på hög höjd och att de därmed har mycket små eller inga höghöjdseffekter på klimatet och att de dessutom kan bli världens första klimatsmarta flyglinje. Motionärerna vill införa en obligatorisk inblandning av biojet med ett slutmål och ett helt fossilfritt flyg 2030 och pekar vidare på att regeringen har utsett till att vara pilotlän i omställningen till ett förnybart samhälle. m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 33 behovet av att ta fram en plan för att göra svenskt inrikesflyg fossilfritt. Motionärerna pekar på att exempelvis har satt upp som mål att allt flyg inrikes ska köras med el . Enligt motionärerna ökar tydliga mål förutsättningarna för tydliga resultat. Med utredningen om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (SOU 2019:11) som grund vill motionärerna se att regeringen skyndsamt återkommer med en proposition för minskade utsläpp från flyget. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2019/20:2659 yrkande 24 att möjligheten att införa ytterligare miljödifferentiering för start- och landningsavgifter som uppmuntrar till investeringar i mer bränslesnåla plan och inblandning av biodrivmedel bör utredas. Motionärerna påtalar vidare i samma motion behovet av att införa krav på erbjudande om klimatkompensation som ett tillägg vid biljettköp (yrkande 25). Motionärerna menar att möjligheterna att välja form för klimatkompensation bör vara stora eftersom det kan öka intresset för att investera. Enligt motionärerna är denna typ av insatser för att minska klimatutsläppen dessutom ofta kostnadseffektiv och bör därför uppmuntras. m.fl. (KD) påtalar i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 76 behovet av att införa klimatstyrande start- och landningsavgifter för att premiera de som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. Motionärerna framför vidare i samma motion att aktivt ska verka via FN, och EU för att ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt (yrkande 80). Motionärerna pekar på att klimathotet är globalt och behöver globala överenskommelser. Enligt motionärerna kan ändamålsenliga åtgärder genomföras mot flygets klimatutsläpp genom EU och den internationella luftfartsorganisationen . Motionärerna pekar även på att genom EU:s påtryckningar har enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. m.fl. (C) framhåller i partimotion 2019/20:3107 yrkande 14.2 behovet av att all flygtrafik från svenska flygplatser ska ske fossilfritt 2040. För att möjliggöra detta krävs enligt motionärerna investeringar i fossilfria bränslen som kan ersätta fossilt jetbränsle samt tydliga spelregler och goda förutsättningar så att de projekt som industrin planerar verkligen blir av. Enligt motionärerna är det vidare av högsta vikt att de reduktionsplikter som införs för flyg inte blir ett tak för inblandningen. De aktörer som väljer att ha högre andel förnybart i sitt bränsle ska enligt motionärerna premieras för det. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 9 behovet av en hållbar omställning av flygsektorn. För att höja omställningstempot i flygbranschen vill motionärerna se åtgärder för att öka användningen av biojetbränsle då flyget måste bekosta sin klimatpåverkan bättre och minska sina utsläpp. Motionärerna pekar på att det finns stor potential att producera biojetbränsle från t.ex. restprodukter från skogen men att det krävs långsiktiga spelregler och en stabil efterfrågan för att fler storskaliga produktionsanläggningar ska komma i produktion. Motionärerna vill därför att en kvotplikt för flyget utreds som tar sikte på ett fossilfritt inrikesflyg till 2030. Motionärerna framhåller vidare i samma motion att ska vara pådrivande inom och EU för att säkerställa implementering och efterlevnad av internationella avtal som syftar till att flyget i större utsträckning bär sina utsläpp och sin klimatpåverkan (yrkande 18.2). Motionärerna pekar på att det EU-interna flyget omfattas av EU:s utsläppshandel, men att kraven på hur de tilldelas utsläppsrätter behöver skärpas. Att den internationella flygorganisationen 2016 kunde enas om åtgärder och mål för att minska klimatutsläppen från flyg är enligt motionärerna positivt, men måste nu vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar. Motionärerna anser också att de delar av Chicagokonventionen, grunddokument , som begränsar effektiva ekonomiska styrmedel för internationella klimatutsläpp behöver revideras. Motionärerna påtalar vidare i samma motion behovet av att utreda förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom flyget (yrkande 19.1). m.fl. (C) framför i kommittémotion 2019/20:3264 yrkande 13.2 att all flygtrafik från svenska flygplatser ska ske fossilfritt . För att möjliggöra detta krävs enligt motionärerna investeringar i fossilfria bränslen som kan ersätta fossilt jetbränsle. Motionärerna pekar på att det krävs tydliga spelregler och goda förutsättningar så att de projekt som industrin planerar verkligen blir av. Det är enligt motionärerna också av högsta vikt att de reduktionsplikter som införs för flyg inte blir ett tak för inblandningen. Motionärerna anser vidare att de aktörer som väljer att ha högre andel förnybart i sitt bränsle ska premieras för det. m.fl. (L) anför i partimotion 2019/20:3351 yrkande 10 att flyget i ökad utsträckning måste stå för sina klimatkostnader. Motionärerna pekar på att teknikutvecklingen går framåt och att modernare flygplan släpper ut betydligt mindre än äldre modeller. Motionärerna anser att de flyg som släpper ut mer ska betala mer än de som släpper ut mindre. Motionärerna anser vidare att det krävs ett långsiktigt arbete på internationell nivå och att det är centralt att användningen av biodrivmedel ökar. Motionärerna vill även att klimatpåverkan vägs in i start- och landningsavgifter och att det ska införas en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor för att underlätta för konsumenten. Utskottet vill inledningsvis peka på att i den sakpolitiska överenskommelse som ingicks mellan regeringspartierna, och Liberalerna (januariavtalet) ingår en punkt med inriktning på att minska flygets klimatpåverkan (punkt 32). I denna punkt anges att en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor genomförs och att bör ta en ledande roll när det gäller att omförhandla de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för en beskattning av fossilt flygbränsle. Vidare uttalas att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle ska införas och att möjligheten att införa miljöstyrande start- och landningsavgifter ses över. Vidare anges att en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle ska ges ekonomiska incitament samt att när ett system för flygbränsleskatt finns på plats bör det ersätta dagens biljettskatt på flyget. Insatser för förnybara drivmedel och minskad klimatpåverkan inom luftfarten Utskottet vill liksom tidigare framhålla flygets betydelse för ekonomi och konkurrenskraft samt för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter såväl inrikes som utrikes. Utskottet vill betona att en omställning av luftfarten och transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Detta förutsätter dock ett samhälle där transporter används på ett mer effektivt sätt. Utskottet välkomnar därmed den svenska flygstrategi som presenterades där regeringen anger att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska och att flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Flyget ska även bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. I flygstrategin hänvisar regeringen också till internationella bedömningar som visar att den framtida teknikutvecklingen sannolikt inte kan väga upp mot utsläppen från framtida trafikökningar till 2030 eller 2045. Regeringen anser dock att det finns fortsatt potential att minska flygets utsläpp och att utvecklingen av nya motorer, nya material, ny teknik och nya processer som minskar bränsleförbrukningen även fortsättningsvis måste stödjas. Vidare framförs att bränsleceller, eldrift och solenergi bara är några nya tekniker som har testats samt att även förnybara bränslen kan bidra till att minska utsläppen. I flygstrategin framhålls även att förnybara bränslen kan bidra till att minska luftfartens utsläpp men att merkostnaderna för biobränsle för flyget är höga och att incitamenten för flygbolag att efterfråga biobränsle därför är låga. Produktionen sker inte heller kontinuerligt utan på beställning. I strategin konstateras att marknadsförutsättningarna för biobränsle måste förändras för att öka produktionen och användningen. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11) till regeringen. Huvudförslaget är att en reduktionsplikt för flygfotogen införs 2021. Det innebär att leverantörer av flygfotogen ska minska växthusgasutsläppen från levererat drivmedel genom inblandning av biodrivmedel. Utredningens förslag bereds inom . När det gäller frågan om att främja hållbara biobränslen för flyg vill utskottet också peka på det uppdrag som regeringen beslutade att ge (N2018/02705/FÖF). Satsningen ska pågå –2020 och uppgår till totalt . I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. För detta ändamål ska utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Uppdraget ska slutredovisas till . Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att utskottet delar den syn som regeringen redovisar i den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) om att det i arbetet med att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045 är viktigt att även flygplan energieffektiviseras. Om miljödifferentiering av start- och landningsavgifter Utskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). Regeringen beslutade därefter som tidigare nämnts att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan. Utskottet kan konstatera att utredningen i betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11) inte anser att det är aktuellt att gå vidare med något förslag om att regeringen ska lämna direktiv till Swedavia om differentierade avgifter. Utskottet noterar att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle (I2019/02304/TM). Enligt uppdraget skulle en redovisning göras till . Utskottet har fått uppgift från Infrastrukturdepartementet att Transportstyrelsen har begärt en förlängning av tiden för att genomföra uppdraget. Utskottet inväntar slutförandet av uppdraget och emotser detta med intresse. Internationellt samarbete för att minska flygets klimatpåverkan Utskottet vill liksom vid tidigare tillfällen framhålla att de stora klimatutmaningarna för flyget är gränsöverskridande och att trenden med ökade utsläpp från flyget är ohållbar. Utskottet betonar även att det är nödvändigt att driva på ett arbete internationellt för att minska luftfartens klimatpåverkan och ser därför positivt på det arbete som regeringen bedriver i bl.a. . antog 2010 en vision om att flygets utveckling ska vara koldioxid-neutral . beslutade om att införa ett globalt styrmedel för koldioxidutsläpp från internationell flygtrafik. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet kommer att inledas 2021 med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från deltagande. Sammanlagt har 79 stater aviserat att de kommer att delta i systemet från början, vilket innebär att av det internationella flygtransportarbetet kommer att omfattas. Utskottet noterar med tillfredsställelse att anmälde att man avser att delta från starten i Corsia då den frivilliga fasen börjar. Corsia är systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for ). medverkar även aktivt i arbete med att ta fram ett regelverk för Corsia, vilket utskottet välkomnar. Utskottet vill vidare peka på att luftfarten ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter för flygningar inom EU och mellan EES-länder.