bet · H701UbU10 · 2020-03-05 00:00:00 — Även kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 34 innehåller ett motsvarande förslag. I motion 2019/20:404 av (C) föreslår motionären att man ska tillåta att skolor hyr in behöriga lärare i enstaka ämnen i de fall skolorna saknar kompetens. Det kan enligt motionären handla om att undervisningen köps från en annan kommun eller genom entreprenad. I motion 2019/20:693 av (KD) yrkande 3 önskar motionären att regeringen ser över hur ett tvåspråkcentrum kan möjliggöras och hur samisk distansutbildning skulle kunna underlättas. Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med hjälp av informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 a kap. skolförordningen och 4 a kap. gymnasieförordningen. Fjärrundervisning får anordnas för elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och teckenspråk. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får fjärrundervisning anordnas för elever i ämnena modersmål, moderna språk och teckenspråk och för att ge elever studiehandledning på modersmålet. En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen endast om det saknas en legitimerad och behörig lärare, saknas en annan lämplig person när det gäller studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning eller om elevunderlaget är otillräckligt. En försöksverksamhet med fjärrundervisning påbörjades som gör det möjligt för deltagande huvudmän inom den egna organisationen att bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen (förordningen [2015:481] om försöksverksamhet med fjärrundervisning). Syftet med försöksverksamheten är att få ett underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de som föreskrivs i 5 a kap. 2 § första stycket skolförordningen och 4 a kap. 2 § första stycket gymnasieförordningen. Försöksverksamheten pågår efter förlängningar till (SFS 2019:198). I 23 kap. skollagen finns det en inledande definition av entreprenad. Med entreprenad avses att en kommun, en region eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan än kommunen, regionen eller den enskilde huvudmannen om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 § skollagen). Definitionen innebär att huvudmannaskapet behålls och att det således är huvudmannen, dvs. kommunen, regionen eller den enskilde huvudmannen, som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen m.m. Entreprenaddefinitionen är neutral i fråga om utförare. Vem som får vara utförare varierar enligt de övriga bestämmelserna om entreprenad i skollagen. För , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan gäller som huvudregel att uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen får överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 § skollagen). Exempel på sådan verksamhet är skolskjuts, skolmåltider och elevhälsa (prop. 2009/10:165 s. 510). Uppgifter som avser undervisning är som huvudregel inte tillåtna att överlämna på entreprenad. Undantag har dock gjorts för några specifikt angivna ämnen och verksamheter för vilka entreprenad är tillåten genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Det innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Att det är en annan huvudman som får utföra uppgifterna innebär att det är en kommun, en region, staten (dvs. Sameskolstyrelsen genom sameskolan eller Specialpedagogiska skolmyndigheten genom specialskolan) eller en enskild huvudman som får utföra dessa uppgifter. När det gäller enskilda huvudmän får dessa även överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 a § andra stycket skollagen). Den enskilde som utför uppgifterna behöver alltså inte vara en enskild huvudman. Vidare är det tillåtet att inom gymnasieskolan överlämna uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 b § skollagen). Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasie-särskolan får även uppgifter som avser fjärrundervisning överlämnas till staten på entreprenad (23 kap. 4 § skollagen). Sådana avtal får dock endast slutas för undervisning i teckenspråk, samiska eller integrerad samisk undervisning i (5 a kap. 5 § skolförordningen, 4 a kap. 5 § gymnasieförordningen). Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studie-handledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Uppgifterna får dock endast överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen, se 23 kap. 1–4 §§ skollagen (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Distansundervisning är inte definierad i skollagen. Enligt förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun får kommunen, som huvudman, anordna nationella program i gymnasieskolan genom distansundervisning för elever från hela landet. Förordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Utbildningen får dock påbörjas senast . Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad lämnar i sitt slutbetänkande Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44) förslag om att stärka skolhuvudmännens möjlighet att erbjuda elever i hela landet den undervisning de har behov av i syfte att alla elever ska få en likvärdig tillgång till utbildning. Utredningen föreslår bl.a. att fjärrundervisning ska få användas i fler ämnen och att regler om distansundervisning ska föras in i skollagen. Distansundervisning definieras enligt utredningen som interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare kan vara åtskilda i både rum och tid. Till skillnad från fjärrundervisning syftar inte definitionen enbart på specifika undervisningstillfällen inom en utbildning utan på hur hela utbildningen bedrivs . Förslagen i utredningen som rör frågor om entreprenad innebär förändringar av hur huvudmän inom skolväsendet, och i viss mån andra huvudmän, får ta hjälp av andra aktörer. Regelverket för entreprenad förtydligas. På flera områden utökas möjligheterna till sådana samarbeten, t.ex. genom att de får användas i fler skolformer och för fler typer av uppgifter. I ett par fall begränsas dock möjligheterna på grund av förändrade omständigheter som innebär att behovet av entreprenad enligt utredningens mening inte längre finns. Entreprenad ska enligt utredningen vara undantag när det gäller undervisning. Vissa uppgifter som avser undervisning ska därför endast få överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Betänkandet har remitterats av . Tillkännagivanden om möjligheter till fjärrundervisning I budgetpropositionen behandlades tillkännagivanden om utvärdering av fjärrundervisning och om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). Regeringen framhöll följande: har tillkännagett att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport (bet. 2014/15:UbU3 punkt 3, rskr. 2014/15:141). har haft i uppdrag att utvärdera fjärrundervisning och bl.a. bedöma hur möjligheten till fjärrundervisning påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare. slutredovisade uppdraget (se närmare skr. 2018/19:75 s. 168 f.). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. har vidare tillkännagett att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3 punkt 4, rskr. 2014/15:141). Båda dessa frågor har utretts och när det gäller utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet överlämnade regeringen propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173). Utredningens förslag avseende 23 kap. skollagen har remitterats, se närmare skr. 2018/19:75 s. 169. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Propositionen Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning från framgår att propositionen Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad är avsedd att lämnas till . När det gäller yrkanden om att förbättra möjligheterna till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad samt möjliggöra distansundervisning anser utskottet att regeringens kommande proposition om fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad ska avvaktas. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2019/20:404 (C), 2019/20:693 (KD) yrkande 3, 2019/20:2834 (M) yrkande 7, 2019/20:3110 (C) yrkande 19 och 2019/20:3254 (C) yrkande 34. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitaliseringen i skolan. Jämför reservation 20 (M), 21 (C) och 22 (L). I motion 2019/20:1389 av och (båda S) yrkande 3 vill motionärerna att man ska överväga behovet av ökad digital teknik i skolan. Det är enligt motionärerna en investering som gynnar individen lika mycket som skolan och arbetsgivaren. Kommittémotion 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 13 behandlar frågan om skolans digitalisering och att regeringen bör se till att förslagen i den nationella handlingsplanen för digitalisering av skolväsendet genomförs. I partimotion 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 17 begärs att man på nationell nivå tar fram standarder för skolans digitala arkitektur och att sekretessbestämmelserna ändras för att underlätta informationsutbyte när en elev byter skola. Motionärerna framhåller att man kan underlätta för andra huvudmän att införa enkla och billiga digitala administrationssystem genom att på nationell nivå ta fram standarder för skolans digitala arkitektur och på så sätt förbättra utväxlingen av information inom skolan. I kommittémotion 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 31 finns ett motsvarande förslag. I kommittémotion 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 8 vill motionärerna säkerställa att den digitala utvecklingen är likvärdig på alla skolor eftersom vissa skolor annars riskerar att komma efter i det digitala arbetet. I motion 2019/20:2079 av (L) vill motionären att man utreder möjligheterna att införa en nationell digital plattform för elever där de bästa pedagogerna går igenom olika moment i läroplan så att alla elever får tillgång till den bästa undervisningen. gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero och personlig integritet, samt vid behov föreslå förändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). beslutade regeringen om förtydliganden i och förstärkningar av bl.a. läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan. Syftet var att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekens roll och undervisningen i enskilda ämnen. Sammanfattningsvis var avsikten med ändringarna att införa programmering som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena, att stärka elevernas källkritiska förmåga, att eleverna ska kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med användning av digital teknik, att arbeta med digitala texter, medier och verktyg, att använda och förstå digitala system och tjänster och att utveckla en förståelse för digitaliseringens påverkan på individ och samhälle. Ändringarna omfattade vidare förtydliganden av skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker med en ökande digitalisering. I exempelvis kursplanen för samhällskunskap i har det i det centrala innehållet för ämnet gjorts tillägg om hur man agerar ansvarsfullt vid användning av digitala och andra medier utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter. Regeringen presenterade en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet. Regeringens övergripande mål för den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Strategin innehåller tre fokusområden för de åtgärder som sammantaget ska leda till att det övergripande målet för strategin uppnås. Varje fokusområde innefattar ett mål och flera delmål som ska uppnås till 2022. De tre fokusområdena är Digital kompetens för alla i skolväsendet, Likvärdig tillgång och användning samt Forskning och uppföljning kring digitaliseringens möjligheter. Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet Kommuner och Regioner (SKR, tidigare Kommuner och Landsting, SKL) och har genom en samverkan med skolväsendet och näringslivet i projektet #skoldigiplan kommit fram till en handlingsplan som visar en gemensam nulägesbild och problembeskrivning av digitaliseringen av skolväsendet. I handlingsplanen föreslås 18 initiativ och aktiviteter som anses viktiga för att målen i regeringens nationella strategi för digitalisering av skolväsendet ska kunna realiseras. Syftet med förslagen är att med digitaliseringen som medel skapa bättre förutsättningar för förskolans, skolans och vuxenutbildningens verksamheter (se rapporten #skoldigiplan – Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet, SKL). Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet och med att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Arbetet ska utgå från den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet (U2017/04119/S). I arbetet ska även ingå att följa upp målen i strategin och vilket genomslag digitaliseringsstrategin får i verksamheterna. ska föra en dialog med SKR om arbetet. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utbildningsminister och digitaliseringsminister meddelade i en debattartikel i att regeringen beslutat att ge rollen som sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Ministrarna framhåller att det kommer att skapa förutsättningar för att digitaliseringen av skolan sker på ett mer genomtänkt och samordnat sätt. Uppdraget till har förts in i 18 § 7 förordningen (2015:1047) med instruktion för där det framgår att myndigheten fr.o.m. har ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde när det gäller de statliga insatserna för att ta till vara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Det innefattar att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter. beslutade att ta fram en översikt av forskningsrön och andra resultat inom området digitaliseringen i skolan och dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Utskottet publicerade rapporten i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Översikten visar sammanfattningsvis att användningen av digitala verktyg i undervisningen har gett effekter på elevers resultat. Vidare framgår det av rapporten att eftersom tillgången till och användningen av digitala verktyg varierar betydligt bland skolor torde det rimligtvis finnas effekter på likvärdigheten. Det finns bl.a. forskning som visar att likvärdigheten påverkas beroende på om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Det sägs också att kvaliteten i undervisningen och elevernas inlärning påverkas av digitala verktyg, att det finns såväl positiva som negativa effekter och att när det gäller kvaliteten i undervisningen är väsentligt om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för regeringens it-politik är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Skolväsendet behöver säkerställa att elever och personal har den digitala kompetens som behövs för att möta ett alltmer digitaliserat samhälle. Utskottet vill när det gäller motioner om digitaliseringen i skolan framhålla den nationella digitaliseringsstrategi för skolväsendet som regeringen presenterade . Regeringens övergripande mål för strategin är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Utskottet vill även när det gäller yrkandena om digitaliseringen i skolan lyfta fram det uppdrag som har att arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet såväl i undervisningen som i administrationen och att följa upp målen i regeringens nationella it-strategi. Utskottet vill i sammanhanget särskilt uppmärksamma att blev sektorsansvarig myndighet när det gäller de statliga insatserna för skolväsendets digitalisering. Det innebär att staten nu tar ett större ansvar för att digitaliseringen av skolan samordnas. Så skapas enligt utskottets mening förutsättningar för att skolan digitaliseras på ett mer genomtänkt och samordnat sätt. Utskottet noterar också att SKR och gemensamt har utarbetat en nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1389 (S) yrkande 3, 2019/20:2079 (L), 2019/20:3092 (M) yrkande 13, 2019/20:3110 (C) yrkande 17, 2019/20:3254 (C) yrkande 31 och 2019/20:3342 (L) yrkande 8. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /19 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2018/19:UbU8, bet. 2018/19:UbU9 och bet. 2018/19:UbU10). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6 samt 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 19, 2019/20:1627 av (M), 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2071 av (S) yrkande 6, 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Skolan behöver säkerställa att elever som är i behov av särskilda anpassningar i form av exempelvis mindre undervisningsgrupper och resursskolor kan få sådan hjälp. Det ska vara kartläggningsmaterial, resultat på nationella prov eller uppgifter från lärare och övrig skolpersonal i samråd med eleven – inte medicinska diagnoser – som ska styra när anpassningar och särskilt stöd ska ges till eleverna. Både specialpedagogers och speciallärares kompetens måste komma de enskilda individerna till del, och därför måste dessa utbildningar byggas ut och kopplas samman med ett professionsprogram för lärare. Information om elevers olika svårigheter ska överlämnas till nästa skola, rektor och lärare vid byten och liknande situationer. Vi vill förlänga skolplikten i till . Elever som inte uppnår gymnasiebehörighet efter årskurs 9 ska kunna fortsätta inom grund-skolan för att nå gymnasiebehörighet , men elever ska också ha möjlighet att i stället välja att gå vidare till yrkesskolan som har en tydligare yrkesinriktning. Nästan fyra av tio elever som läser svenska som andraspråk lämnar årskurs 9 utan godkänt betyg. får av eleverna som läser ordinarie svenska godkänt. Målet måste vara att alla elever ska lämna med behörighet till gymnasiet. Därför föreslår vi att elevens val avskaffas i sin nuvarande form och att timmarna fördelas över de ämnen där eleven har störst behov. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:616 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 19 samt 2019/20:139 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:1627 av (M), 2019/20:2056 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2071 av (S) yrkande 6, 2019/20:2456 av och (båda MP) yrkande 8, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3089 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Vi vill att timplanen i matematik delas upp årskursvis och att det införs en nivågruppering i matematik, svenska och engelska fr.o.m. årskurs 7. Det behövs enligt vår mening för att öka möjligheterna att upptäcka elever som kommit efter i undervisningen, men också för att tydliggöra vad eleverna ska ha lärt sig efter varje årskurs. Elevers inlärning sker inte alltid i samma takt. Med nuvarande undervisning riskerar elever med något långsammare inlärning att hamna efter i undervisningen och tappa motivationen. riskerar elever med snabbare inlärning att tappa motivationen för att de saknar utmaningar. Eleverna ska därför få tydliga mål att arbeta med. En gruppering i matematik ska enligt vår mening införas på två nivåer, en särskild och en allmän nivå. På samma sätt ska ämnena svenska och engelska nivågrupperas, eftersom det är viktiga ämnen som ligger till grund för övriga ämnen och för elevernas fortsatta skolgång. Vi vill också att det införs en ordning som innebär att elever ska nå målen i viktiga kärnämnen innan de får fortsätta i nästa klass. Utan en stadig grund i skolämnena blir det svårt för en elev att tillägna sig kunskaper i högre årskurser. Om kunskaperna i svenska är bristfälliga går det dessutom ut över samtliga övriga ämnen. Goda kunskaper i svenska är en förutsättning för att kunna ta till sig, förstå och använda information och uppgifter. Inom ämnet matematik byggs en systematik upp där det är nödvändigt att förstå och klara av grunden för att kunna gå vidare i studierna till mer avancerad matematik. Liknande förutsättningar gäller även i NO- och SO-ämnena. Om rektorn inte ser att det finns rimliga möjligheter att en elev kan klara av nästa årskurs behöver eleven gå om aktuell årskurs.