bet · H701CU17 · 2020-04-27 00:00:00 — Det finns vidare redan privata aktörer som tillhandahåller förvaring av testamenten. Den dåvarande regeringen beslutade att inte gå vidare med ett förslag av om att inrätta ett statligt testamentsregister. Det är dock allvarligt om det visar sig att testamenten av olika anledningar inte kommer fram efter ett dödsfall. Ett arbete med att överväga frågan på nytt har därför inletts i , och jag avser att återkomma i frågan. Testamenten har i vissa avseenden likheter med framtidsfullmakter. Regeringen tillsatte en utredning som ska överväga om och hur framtidsfullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Frågan om ett register för dessa fullmakter aktualiseras i det sammanhanget. Det finns därför anledning att beakta det arbetet inför ett ställningstagande i frågan om det bör inrättas ett statligt testamentsregister. Som tidigare framhållits av utskottet är det allvarligt om testamenten av olika anledningar inte kommer fram efter ett dödsfall, med följden att en persons yttersta vilja inte kan respekteras. riktade därför, på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om att gå vidare med arbetet att se över möjligheten att registrera testamenten i ett register som tillhandahålls i offentlig regi. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också i ett lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet av arbetet. Utskottet anser inte att det som anförs i motionerna motiverar något ytterligare tillkännagivande till regeringen i frågan om testamentsregister. Motionsyrkandena bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 4 (M, SD, C, KD, L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:CU4, 2018/19:CU7 och 2018/19:CU14, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Motionsförslagen gäller barnäktenskap, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap, villkoren för borgerliga vigselförrättare, rätt för borgerliga vigselförrättare att förrätta vigslar i främmande stater, giftorättens omfattning vid bodelning, bodelningsförrättningen, talerätt vid fastställande av faderskap, föräldraskap vid assisterad befruktning, föräldraskapspresumtion vid ändrad könstillhörighet, föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet, frågor om adoption och vårdnad m.m. i övrigt, barnbalk, automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, könsneutral föräldrabalk, överförmyndare, gode män och förvaltare, framtidsfullmakter, dödförklaring, laglott, särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, arvsrätt för kusiner, förverkande av arvsrätt, arvsrätt i fråga om digitala tillgångar samt elektroniska dokument i familjerättsliga sammanhang. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Polygama äktenskap, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 13–15 och 2019/20:2795 av m.fl. (L) yrkande 14. I likhet med utskottsmajoriteten konstaterar vi att polygama äktenskap är en icke önskvärd företeelse och att det därför är angeläget att sådana äktenskap vägras erkännande eller på annat sätt inte tillåts bestå i . Även vi ser därför positivt på förslaget från Utredningen om strängare regler om utländska månggiften att ta bort det befintliga anknytningskravet i fråga om utländska polygama äktenskap, så att hinder mot erkännande ska gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Vi kan konstatera att utredningens förslag inte är tillräckligt långtgående på flera punkter. Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ett förslag till skärpt lagstiftning som innebär att utländska polygama äktenskap aldrig ska erkännas i och att sådana äktenskap ska vara olagliga för alla i landet. Dessutom ska sådana äktenskap som redan har erkänts av svenska myndigheter upplösas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Polygama äktenskap, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2019/20:2795 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkandena 13–15. Idén om att en man ska ha flera fruar är gravt patriarkal, och månggifte ska därför motarbetas. I likhet med utskottsmajoriteten konstaterar jag att utländska polygama äktenskap är en icke önskvärd företeelse och att det är angeläget att sådana äktenskap vägras erkännande eller på annat sätt inte tillåts bestå i . Även jag ser därför positivt på förslaget från Utredningen om strängare regler om utländska månggiften att ta bort det befintliga anknytningskravet i fråga om utländska polygama äktenskap, så att hinder mot erkännande ska gälla oavsett parternas anknytning till när äktenskapet ingicks. Jag är också öppen för att den ståndpunkt som utskottsmajoriteten lägger fram i form av ett förslag till tillkännagivande kan vara det som behövs. Jag anser dock att för att få en allsidig belysning och ett gediget beslutsunderlag, och därmed en så bra och effektiv lagstiftning som möjligt, bör man först lyssna på dem som kan dessa frågor bäst och som träffar på och arbetar praktiskt med frågorna. Betänkandet från Utredningen om strängare regler om utländska månggiften är föremål för remissbehandling, och remissvaren ska ha kommit in till . Jag anser att det är viktigt att lyssna på remissvaren innan tar ställning. Inte minst för att säkerställa att den som är att betrakta som en svagare part i ett polygamt äktenskap tillförsäkras ett godtagbart rättsligt skydd i sammanhanget. Att jag vill avslå motionsyrkandena handlar därmed inte om ett motstånd mot själva förslagen, utan om att bör invänta mer information för att kunna fatta beslut om bästa möjliga lagstiftning mot polygama äktenskap. Motionsyrkandena bör därför avslås. Kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3118 av m.fl. (SD) yrkande 10. presenterade Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap sitt betänkande Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (SOU 2012:35). Utredningen föreslog bl.a. bättre tillsyn, skärpta krav och djupare dialog med religiösa samfund och vigselförrättare för att stoppa tvångsäktenskap och barnäktenskap. trädde vissa lagändringar i kraft som syftade till att skärpa kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare. infördes också bl.a. förbättrade möjligheter för Kammarkollegiet att utöva tillsyn över vigselverksamheten genom en särskild förordning. Detta är positivt. Vi anser dock att det finns skäl för regeringen att på nytt granska förslagen i det betänkande som låg till grund reform på området och överväga om det nu bör vidtas några ytterligare åtgärder. Regeringen bör därför överväga om det finns skäl att ytterligare skärpa kraven på trossamfunden och deras vigselförrättare i syfte att stoppa tvångsäktenskap och barnäktenskap. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betänketid vid äktenskapsskillnad, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3079 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:285 av m.fl. (V). Bestämmelserna om äktenskapsskillnad infördes . De syftade till att förenkla förfarandet vid skilsmässor. Exempelvis är det numera möjligt att få sitt äktenskap upplöst utan att behöva uppge någon särskild grund för äktenskapsskillnaden och utan något krav på särlevnad. Detta menar vi har varit nödvändiga förändringar för att modernisera äktenskapslagstiftningen. Vi anser att ytterligare moderniseringar nu är önskvärda. Vi föreslår därför att betänketiden avskaffas för den situation när bara den ena maken begär äktenskapsskillnad och det inte finns barn med i bilden. Detta skulle ha flera fördelar, inte minst i äktenskap där den ena maken utsatts för våld eller kränkningar av annat slag. Det får bli regeringens uppgift att utarbeta de lagförslag som krävs och åter-komma till . Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Betänketid vid äktenskapsskillnad, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:285 av m.fl. (V) och 2019/20:3079 av m.fl. (M) yrkande 3. Reglerna om betänketid vid äktenskapsskillnad rimmar illa med synen på makarna som självständiga och jämställda individer och ger uttryck för en förlegad syn på äktenskapet. Ett par som väl fattat beslut om att ansöka om äktenskapsskillnad torde redan ha övervägt detta i tillräcklig omfattning. Om endast en av makarna vill att äktenskapet ska upplösas, torde denna önskan ha sin grund i att relationen faktiskt inte fungerar. Betänketiden leder till en onödigt utdragen process som riskerar att försvåra både de vuxnas och de eventuella barnens anpassning till de nya livsvillkoren. Tiden är nu mogen för att göra en ny avvägning och låta människor ta ut äktenskapsskillnad utan att det ställs krav på betänketid. Skulle personerna i fråga ändra sig, finns ju alltid möjligheten att på nytt ingå äktenskap. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som innebär att det inte i något fall ska finnas ett krav på betänketid vid äktenskapsskillnad. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sambolagens tillämpning på underåriga, punkt 6 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2795 av m.fl. (L) yrkande 13. Avsaknaden av en åldersgräns i sambolagen innebär att även vuxnas förhållanden med omyndiga räknas som samboförhållanden i lagens mening. Det finns naturligtvis ett stort antal samboförhållanden mellan en vuxen och en omyndig som ingås fullt frivilligt och utan tvång eller påtryckningar. Men det finns också situationer där det som räknas som samboförhållanden i praktiken kan handla om informella barnäktenskap. Vi anser att det finns skäl att problematisera det faktum att sambolagens reglering blir fullt ut tillämplig trots att barn har begränsad rättslig handlingsförmåga i ekonomiska frågor. En analys bör göras så att inte sambolagen i något sammanhang kan användas för att ge legitimitet och erkännande åt samma förtryckande traditioner som ligger bakom barnäktenskap i juridisk mening. Regeringen bör därför ta initiativ till att analysera hur sambolagens reglering förhåller sig till informella barnäktenskap när det gäller minderåriga sambor. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samboegendom, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 1. Sambolagen är en trygghetslag som syftar till att människor som väljer att bo tillsammans utan att gifta sig får en större trygghet än de annars skulle ha haft. Det är inte ovanligt att par väljer att flytta ihop i den enes bostad. För att bägge ska kunna bli ägare till en fastighet, om det finns lån som överstiger av fastighetens taxeringsvärde och bägge ska stå på lånet, måste den som flyttat dit köpa en andel av fastigheten, vilket kan få stora skatterättsliga konsekvenser. Ett långsiktigt förhållande innebär ofta gemensamma investeringar i bostaden. I sådana fall är det en fördel om bägge parter också är ägare till fastigheten – eller att den åtminstone utgör samboegendom. Detta eftersom bägge parter då får ut hälften var vid en separation eller ett dödsfall. Med dagens lagstiftning kan frågan i och för sig lösas genom att halva fastigheten ges i gåva till den andra sambon utan att denne går in som medlåneansvarig, men detta kan orsaka problem längre fram. Ofta löses situationen inte alls på förhand, utan problem uppstår i stället längre fram. För att trygga båda parters investeringar och förhindra att parterna måste flytta till en gemensam bostad för att egendomen ska anses vara samboegendom, tycker jag att det bör vara möjligt att avtala om att sambors gemensamma bostad ska utgöra samboegendom trots att den inte införskaffats för gemensamt bruk. Regeringen bör därför ta initiativ till en lagändring av den innebörden. Utredningar om faderskap för ogifta, punkt 8 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2019/20:1284 av (M) yrkande 1, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 50, 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 82 och 2019/20:812 av (SD), 2019/20:1905 av (M) yrkande 2 och 2019/20:3079 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del. Det är möjligt att lämna en faderskapsbekräftelse före ett barns födelse. Enligt föreskrifter och allmänna råd bör dock socialnämnden inte godkänna bekräftelsen förrän barnet är fött. Utredningen om faderskap och föräldraskap föreslår i sitt betänkande Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) förenklingar i regelverket för fastställande av faderskap. Det föreslås dels att kravet på bevittning av en faderskapsbekräftelse tas bort, dels att det även ska vara möjligt att bekräfta faderskap elektroniskt utan krav på godkännande från socialnämnden. Detta är i sig positivt. gör dock utredningen bedömningen att det inte ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse och att det inte heller bör införas en utökad möjlighet att hos socialnämnden rutinmässigt bekräfta föräldraskap före barnets födelse. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att prioritera den fortsatta beredningen av förslagen från Utredningen om faderskap och föräldraskap om moderniseringar av regelverket för bekräftelse av faderskap för ogifta, så att lagändringar kan träda i kraft . Enligt tillkännagivandet bör regeringen också närmare överväga om det, trots utredningens bedömning i frågan, även ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse. Vi tycker att det är rimligt att blivande föräldrar, om de så önskar, ska kunna få faderskapet fastställt så snart graviditeten konstaterats. Det bör dessutom vara rutin inom mödravården att inleda processen om fastställande av faderskap, i de fall där föräldrarna ger sitt medgivande. Regeringen bör därför skyndsamt ta nödvändiga initiativ till det. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredningar om faderskap för ogifta, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:1284 av (M) yrkande 1, 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:3079 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 82 och 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:812 av (SD), 2019/20:1905 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkande 18. Det är möjligt att lämna en faderskapsbekräftelse före ett barns födelse. Enligt föreskrifter och allmänna råd bör dock socialnämnden inte godkänna bekräftelsen förrän barnet är fött. Utredningen om faderskap och föräldraskap föreslår i sitt betänkande Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) förenklingar i regelverket för fastställande av faderskap. Det föreslås dels att kravet på bevittning av en faderskapsbekräftelse tas bort, dels att det även ska vara möjligt att bekräfta faderskap elektroniskt utan krav på godkännande från socialnämnden. gör utredningen bedömningen att det inte ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse och att det inte heller bör införas en utökad möjlighet att hos socialnämnden rutinmässigt bekräfta föräldraskap före barnets födelse. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att prioritera den fortsatta beredningen av förslagen från Utredningen om faderskap och föräldraskap om moderniseringar av regelverket för bekräftelse av faderskap för ogifta, så att lagändringar kan träda i kraft . Enligt tillkännagivandet bör regeringen också närmare överväga om det, trots utredningens bedömning i frågan, även ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse. Familjer kan se olika ut, och samhället måste anpassa sig efter det. Jag vill understryka vikten av att föräldraskapsutredningar påbörjas redan under graviditeten så att frågan om föräldraskap i så många fall som möjligt är klar när barnet föds och ett beslut kan tas . Det skulle öka tryggheten för såväl barn som föräldrar. Regeringen bör därför möjligt återkomma med ett förslag till lagändring som gör det möjligt att inleda, och eventuellt även slutföra, processen för fastställande av faderskapet för ogifta föräldrar redan under graviditeten. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredningar om faderskap för ogifta, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 82, 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:1284 av (M) yrkande 1, 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:3079 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:812 av (SD), 2019/20:1905 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2797 av m.fl. (SD) yrkande 18. Det är möjligt att lämna en faderskapsbekräftelse före ett barns födelse. Enligt föreskrifter och allmänna råd bör dock socialnämnden inte godkänna bekräftelsen förrän barnet är fött. Utredningen om faderskap och föräldraskap föreslår i sitt betänkande Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68) förenklingar i regelverket för fastställande av faderskap. Det föreslås dels att kravet på bevittning av en faderskapsbekräftelse tas bort, dels att det även ska vara möjligt att bekräfta faderskap elektroniskt utan krav på godkännande från socialnämnden. Detta är i sig positivt. gör dock utredningen bedömningen att det inte ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse och att det inte heller bör införas en utökad möjlighet att hos socialnämnden rutinmässigt bekräfta föräldraskap före barnets födelse. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att prioritera den fortsatta beredningen av förslagen från Utredningen om faderskap och föräldraskap om moderniseringar av regelverket för bekräftelse av faderskap för ogifta, så att lagändringar kan träda i kraft . Enligt tillkännagivandet bör regeringen också närmare överväga om det, trots utredningens bedömning i frågan, även ska vara möjligt att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse. Det är angeläget att båda föräldrarna är delaktiga i barnets förhållanden och tar ansvar för barnet. Ett sätt att åstadkomma detta är att säkerställa att faderskapet för ogifta föräldrar kan fastställas redan under graviditeten, så att barnet har två legala föräldrar redan när det föds. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag till lagändring som gör det möjligt att fastställa faderskapet för ogifta föräldrar redan under graviditeten. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Testamentsregister, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 49 och 2019/20:462 av (S). Testamenten upprättas ofta med hjälp av banker, begravningsbyråer eller andra privata aktörer. förvaras dokumentet i hemmet eller i ett bankfack, men tyvärr händer det att testamenten kommer bort eller inte hittas. Det kan bero på olika saker. Exempelvis kan testatorn ha ångrat sig och förstört dokumentet, men det kan också vara så att någon som sett sig missgynnad av testamentet har valt att låta det försvinna. Om testamenten i stället förvarades hos en statlig, nationell myndighet skulle de vara enkla att hitta och dessutom ostridigt anses som äkta. Ett oberoende, frivilligt register för testamenten med möjlighet till digital hantering borde därför vara att föredra framför nuvarande ordning. riktade, på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om att gå vidare med arbetet att se över möjligheten att registrera testamenten i ett register som tillhandahålls i offentlig regi. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också i ett lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet av arbetet. Vi anser att det finns skäl för ytterligare ett tillkännagivande. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ till att inrätta ett frivilligt, statligt testamentsregister. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Testamentsregister, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 49, 2019/20:607 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2019/20:462 av (S). Det är inte ovanligt att testamenten försvinner eller att tvister om ett testamentes giltighet uppstår. Många förvarar sitt testamente i ett bankfack, hos en advokatbyrå eller hos ett bouppteckningsföretag. Detta innebär dock inte någon garanti för att testamentet kommer fram vid testatorns död. Bouppteckningar och äktenskapsförord registreras hos en myndighet. utarbetade ett förslag om ett frivilligt officiellt testamentsregister, dit testamenten skulle kunna skickas för att sedan skannas in och sparas elektroniskt. Absolut sekretess skulle råda, och originalet skulle återsändas. Hanteringen skulle finansieras med en avgift till myndigheten i samband med registreringen. är den myndighet som torde vara bäst skickad att sköta ett testamentsregister, eftersom myndigheten redan har ansvaret för folkbokföringen, inklusive registrering av dödsfall och utfärdande av dödsfallsintyg. Vid registrering av dödsfall skulle myndigheten kunna uppmärksamma anhöriga på förekomsten av ett testamente. riktade, på utskottets förslag, ett tillkännagivande till regeringen om att gå vidare med arbetet att se över möjligheten att registrera testamenten i ett register som tillhandahålls i offentlig regi. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också i ett lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet av arbetet. Jag anser att det finns skäl för ytterligare ett tillkännagivande. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som ligger i linje med vad har föreslagit. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Polygama äktenskap, punkt 1 (KD) (KD) anför: