bet · H801MJU1 · 2020-12-04 00:00:00 — Jag föreslår att anslås ett nytt anslag kallat Klimatanpassade och gröna städer. Stödet ska ges till kommuner för såväl utveckling av befintlig stadsgrönska som etablering av stadsgrönska för att främja dagvattenhantering och biologisk mångfald. Anslaget ska bl.a. möjliggöra åtgärder för att omvandla hårdgjorda ytor genom att anlägga vattenfördröjande åtgärder som växtbäddar, och därmed möjliggöra stöd för stadsnära odling i närmiljön. Enligt syftar åtgärderna till att främja klimatanpassning och miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. Avslutningsvis föreslår jag att 1 anslås ett nytt anslag kallat Klimatstöd för ett fossilfritt . Enligt bör storskaliga investeringar för att främja utveckling, spridning och integrering av klimatvänlig teknik vara centrala eftersom det kommer att stimulera ekonomin och skynda på omställningen till förnybara energikällor. Näringen bör bära en väsentlig del av omställningskostnaderna själv, men inte minst till följd av coronakrisen krävs det skyndsamma statliga åtgärder. ska ansvara för anslaget och i samarbete med andra berörda myndigheter genomföra åtgärder som föreslagits inom ramen för Fossilfritt , t.ex. stöd för ökad elektrifiering inom vägtrafiken och införande av ekonomiska incitament som gör återvunnet material mer konkurrenskraftigt på marknaden. Åtgärderna ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser och harmoniera med våra övriga nationella miljökvalitetsmål. Sammantaget anvisar 1 mer än regeringen till utgiftsområde 20 . Statens budget inom utgiftsområde 20, punkt 1 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Coronapandemin förde snabbt och omvärlden in i en synnerligen djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av covid-19. Även om vissa tecken på ljusning finns senare, befinner vi oss fortfarande i en kraftig lågkonjunktur och ett skört ekonomiskt läge. Situationen framåt är till stor del avhängig hur smittspridningen utvecklas världen över och restriktionerna med den. I omvärlden ser vi också ökade risker när fattigdomen växer i pandemins spår. Den extrema fattigdomen ökar . av dessa nya fattiga lever i medelinkomstländer, där viktiga delar av globala värdekedjor finns. Med sämre möjligheter för fattigare länder att bekämpa den ekonomiska krisen – när möjligheter att låna till stora ekonomiska stimulanser är små och biståndet riskerar att sina – uppstår stort mänskligt lidande och dessutom risk för spridningseffekter i världsekonomin. I finns risk att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer , vilket skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem och undergräva offentliga finanser och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna innebär ett dämpat behov av att nyanställa , då framför allt den outnyttjade personalreserven sysselsätts när produktionen återhämtar sig. Det gör att situationen för de arbetslösa riskerar att bli värre, när persistenseffekter uppstår. Denna negativa utveckling på arbetsmarknaden kommer att kunna skapa svåra problem där de som haft svårt att få jobb redan i högkonjunktur, framför allt äldre, utrikes födda och de med lite eller ingen utbildning, hamnar i långvarig arbetslöshet i lågkonjunktur. som vi ska hantera den stora och breda påverkan på vårt samhälle som coronapandemin medfört behöver vi klara att möta de stora samhällsproblem som fanns före pandemin och som i flera fall förvärrats av densamma. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bita sig fast, den vårdskuld som lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som satts i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. Att klara detta kräver ledarskap och förmåga att prioritera. Men regeringen och dess samarbetspartier sätter prestige i att få genomföra sina respektive partimärkta favoritreformer framför bästa. Även om det också finns bra delar i budgeten är det uppenbart att ingen tar ansvar för helheten – istället läggs en historiskt stor budget med många illa beredda, ineffektiva och tidsmässigt felaktiga förslag. Alla de som blivit av med jobbet, blivit utsatta för brott, väntat på nödvändig vård eller upplevt en otrygg äldreomsorg förtjänar bättre. I vår budgetmotion prioriterar vi därför annorlunda. Våra förslag till jobbreformer syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa istället för att ge stöd till anställningar som redan finns. föreslår ett nationellt grepp för att beta av vårdskuld och vårdköer och ta i anspråk all vårdkapacitet som kan uppbringas – oavsett var i landet den råkar finnas. vill tillföra större resurser till äldreomsorgen än regeringen. Vi vill införa verktyg för att kraftigt öka antalet platser i anpassade boenden för äldre, möta de sociala behoven och förbättra den medicinska kompetensen. Dessutom föreslår vi stora satsningar på att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Alla delar av rättsväsendet måste nu få betydande tillskott, något regeringen och dess samarbetspartier glömde bort när de satt vid förhandlingsbordet. Vi vill se till att poliser i yttre tjänst blir fler och att de förebyggande insatserna förstärks. Det finns en enorm kraft i vårt samhälle som manifesterats i den solidaritet som visats under pandemin. Vård- och omsorgspersonal har slitit för att rädda liv och hälsa. Företagare och anställda har kämpat för att rädda företag från att gå i graven. Civilsamhället har sträckt ut en hand till utsatta. måste också politiken göra sitt. är beredda att ta sig an uppgiften. För patienterna i vårdkön, för de äldre som behöver omsorg, för brottsoffren och för de arbetslösa. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530 av m.fl. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 20 läggs fram i kommittémotion 2020/21:2807 av m.fl. yrkande 1. När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill jag anföra följande. miljöpolitik grundar sig på förvaltarskapsprincipen. Människan har ett ansvar att förvalta de ändliga resurserna och naturvärdena. Vi som lever nu ska överlämna en jord som nästa generation kan ha som hem. Politiken ska därför, grundad på försiktighetsprincipen, utformas så att både det offentliga, våra företag, civilsamhället och enskilda ges förutsättningar att göra rätt, dvs. styra mot ett gott förvaltarskap och en hållbar utveckling. Miljöpolitiken är inte enbart en nationell angelägenhet då miljöproblemen inte stannar vid nationsgränserna och det är därför ett måste att miljöfrågorna hanteras internationellt. Många problem kan lösas på EU-nivå medan andra frågor kräver globala beslut. På samma sätt är klimatutmaningen i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan bidra till att slå hål på den internationellt sett alltför förhärskande myten om motsatsen. Klimatförändringarna kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. I kvarstår utmaningar med att kraftigt minska utsläppen av koldioxid, partiklar och andra miljögifter. Arbetet med att fasa ut processutsläppen inom industrin behöver fortsätta. Bland annat lovar utvecklingen av CCS kraftigt minskade utsläpp från den tunga industrin. Strategiska miljö-projekt, liksom hela innovations- och utvecklingskedjan, hos svenska industrier hämmas av våra tillståndsprocesser. I takt med att industrier flyttas från ökar också utsläppen globalt och det är därför av stor vikt att miljö- och klimatpolitiken inte står i ett motsatsförhållande till svensk industriproduktion. Klimatnationalism, där nationella utsläpp anses värre än när de sker i mångdubbel skala i ett annat land, måste motverkas. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 20 innebär följande. När det gäller anslaget 1:1 föreslår jag att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Ökningen är ett led i en flerårig omfördelning av medel till följd av att jag tillsammans med andra företrädare för mitt parti föreslår att Havs- och vattenmyndigheten läggs ned och delar av myndighetens verksamhet övertas av andra myndigheter. För anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. föreslår jag en minskning med jämfört med regeringens förslag. Neddragningen inriktas på statsbidragen till ideella miljöorganisationer. Vidare föreslår jag att anslaget 1:8 Klimatbonus ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget förstärks eftersom jag och mitt parti avvisar regeringens förslag om att höja kraven för att få bonus under bonus–malus-systemet. För anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö föreslår jag en minskning med jämfört med regeringens förslag. De satsningar som redan pågår är tillräckliga. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur föreslås minskas med 1 jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten föreslår jag att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Anledningen till den föreslagna minskningen är att jag och andra företrädare för mitt parti anser att Havs- och vattenmyndigheten ska läggas ned och att myndighetens verksamhet ska flyttas över till och . Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar föreslår jag minskas med 1 jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:17 Klimatpremier föreslår jag att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag i syfte att stärka konverteringsbonusen. När det gäller anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen föreslår jag en neddragning med jämfört med regeringens förslag. Förslaget innebär att anslaget helt tas bort. Ansvaret för att olika städer och samhällen ställs om till långsiktig hållbarhet, både ekologiskt och socialt, vilar i första hand på kommunerna. Jag ser därför ingen anledning till att stödja den föreslagna statliga satsningen på gröna samhällen. Vidare föreslår jag att anslås ett nytt anslag kallat Snabbprövning klimatomställning industrier. Anslaget inrättas som ett komplement till de medel som regeringen har avsatt för att korta handläggningstiderna vid miljöprövningar. Strategiska klimatprojekt som skulle kunna bli aktuella för en sådan prövning är t.ex. fabriker för biobränsleframställning och klimatneutral stålproduktion. En ansökan ska ges in till regeringen, som ska avgöra om det rör sig om ett projekt som ska bli föremål för en snabbprövning och, om så är fallet, vilken instans som ska pröva ansökan samt hänvisa ärendet dit. Den valda instansen ska därefter avgöra ärendet och avgörandet ska inte kunna överklagas. Avslutningsvis föreslår jag att anslås ett nytt anslag kallat Skrotningspremie. Anslaget finansieras genom intäkter från koldioxidskatt för bilar. Sammantaget anvisar 2 mindre än regeringen till utgiftsområde 20 . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 20: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläpps-enheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för det året (avsnitt 3.24.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att annullera innehav av utsläpps-enheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats . Utsläppsenheterna har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser (avsnitt 3.24.2). 3.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.25.21). 4.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning i propositionen. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:33 av i (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att öka det statliga stödet till sanering av förorenad mark i det småländska glasriket och på andra platser i landet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:724 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om våtmarksetablering och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:727 av m.fl. (SD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsningarna på internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2806 av m.fl. (KD): 6.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Havs-och vattenmyndigheten och 2020/21:2807 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett snabbspår för prövning av strategiska klimatprojekt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2808 av m.fl. (KD): 34.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Havs- och vattenmyndigheten och 2020/21:3197 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3222 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3349 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Industriklivet som ett viktigt och långsiktigt stöd till omställningen av industrin och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för storskalig användning av CCS och bio-CCS i och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3353 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslaget till miljöövervakning m.m. och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till åtgärder för värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till åtgärder för havs- och vattenmiljö och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till insatser för internationella klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till skydd av värdefull natur och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till klimatinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget till stöd för gröna och trygga samhällen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslaget till industriklivet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till laddstationer för bilar och lastbilar och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om grönt bränslestöd och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3357 av m.fl. (M): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till investeringar i avancerad vattenreningsteknik för att avskilja bl.a. läkemedelsrester och andra svårbehandlade kemikalier och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3368 av m.fl. (M): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Industriklivet som ett viktigt och långsiktigt stöd till omställningen av industrin och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för storskalig användning av CCS och bio-CCS i och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka stödet till avancerad vattenreningsteknik och lokala vattenvårdsprojekt och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3501 av m.fl. (KD): 8.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Havs- och vattenmyndigheten och införliva relevanta delar i och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser Havs- och vattenmyndigheten och . Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Avgifter till Internationella organisationer Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Förslag till anslag utöver regeringens förslag Stöd till laddstationer för bilar och lastbilar Innovativ teknik för miljö och klimat Investeringsstöd för produktion av förnybara drivmedel samt laddinfrastruktur Klimatanpassade och gröna städer Klimatstöd för ett fossilfritt Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag om beställningsbemyndiganden. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren vid utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, utskottshandläggare vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (M), ordförande (MP), vice ordförande (S)(SD) (C)(V) (KD)(L) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (nedan kallad gruppen) har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analysen har fokuserat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Gruppen vill även framföra att den ser positivt på utvecklings- och erfarenhetsutbytet mellan företrädare för regeringen och miljö- och jordbruksutskottet för att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. Liksom har en dialog förts såväl på politisk nivå mellan berörda statssekreterare och gruppen som på tjänstemannanivå. Gruppen anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter. Gruppen konstaterar att tabellen med kopplingar mellan Agenda 2030- målen och miljökvalitetsmålen är borttagen. Även under varje miljökvalitetsmål har denna information utelämnats. Gruppen anser att det är önskvärt om regeringen återinför antingen tabellen eller redovisningen av vilka kopplingar som finns under varje miljökvalitetsmål. Gruppen noterar att regeringen har reducerat antalet redovisade indikatorer som en följd av den översyn som gjorts av resultattexterna i årets budgetproposition. Detta gäller även indikatorer som utgör bedömningsgrunder och som inte uppdaterats. Gruppen ser det som angeläget att indikatorer som utgör bedömningsgrunder i vart fall kommenteras kortfattat oavsett om de är uppdaterade eller inte. Resultatredovisningen har överlag blivit mer fokuserad på resultat och den långsiktiga utvecklingen. Gruppen anser dock att resultatredovisningen kan förbättras ytterligare. Exempelvis när det gäller längre tidsserier i redovisningen av miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Därför vill gruppen återigen påminna om vikten av att redovisningen koncentreras till resultaten av insatserna samt till den långsiktiga utvecklingen. Det är också viktigt att effektiviteten i insatserna redovisas om möjligt. I resultatredovisningen för de miljökvalitetsmål som gruppen följer upp har regeringen inte gjort några utpräglade konsekvensanalyser på andra områden, t.ex. vilka effekter åtgärder inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har på livsmedelsproduktionen. Gruppen efterfrågar därför återigen överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Gruppen konstaterar att regeringen även har föreslagit anslags-förstärkningar inom det miljöpolitiska området. Därför menar gruppen att det är än mer angeläget att regeringen rapporterar hur medlen har använts och framför allt hur olika insatser har bidragit till att nå de uppsatta målen i kommande resultatredovisningar. Gruppen saknar kommentarer om effekter på andra områden. Därför önskar gruppen att regeringen ser över möjligheten att kommentera effekter på andra områden, eftersom sådana kommentarer är i enlighet med önskemål. Gruppen noterar att regeringen har publicerat en miljöbilaga, som bilaga till finansplanen, i syfte att belysa perspektiv som inte behandlas mer utförligt i resultatredovisningen i utgiftsområde 20. fokuserar bilagan på hur klimatförändringarna kan påverka makroekonomin. Gruppen konstaterar att regeringen har reducerat redovisningen av klimatpåverkan från svensk konsumtion under miljökvalitetsmålet, och i stället hänvisar regeringen till bilagan med Klimatredovisningen för en mer detaljerad redovisning av bl.a. utsläppsutvecklingen, scenarier och målen. I bilagan redovisar regeringen styrmedel för att minska de konsumtionsbaserade utsläppen i andra länder i avsnittet under det kapitel som handlar om Klimatpolitiska rådets rapport .