bet · H801MJU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Genom att följa dess biologiska status kan långsiktiga förändringar i biologisk mångfald och produktivitet såväl som plötsliga förändringar upptäckas och åtgärdas. Vi förslår även att ett nytt anslag kallat Sekretariat för synkronisering av forskning och behov ska inrättas och att anslås . En funktion med bas på SLU ska upprättas, som löpande kan tillgängliggöra nya forskningsrön och tekniker för rådgivare inom lantbruket. Denna funktion ska även aktivt fånga upp behov i lantbruksnäringen och kanalisera dessa till forskarsamhället, så att nyttan av och träffsäkerheten i forskningsarbetet ökar. Sekretariatet ska fungera som en länk mellan forskningen och tillämpningen inom jordbrukets område. Vi föreslår dessutom att ett nytt anslag kallat Särskild miljöprövningsdelegation för tillståndsprövningar i jordbruket ska inrättas och att anslås . Medlen ska finansiera en centraliserad miljöprövningsdelegation inom länsstyrelserna med särskild kompetens inom jordbruk. Delegationen ska säkerställa ändamålsenlighet, funktion och förvaltningslagens krav på proportionalitet i de krav som ställs på jordbruk. Vi föreslår vidare att ett nytt anslag kallat Pilotprojekt för avbytartjänst inom jordbruket ska inrättas och att anslås . Djurhållning inom jordbruket är ett arbete som aldrig tar paus. Djuren måste ses efter och ofta måste flera olika arbetsmoment göras, inte minst inom mjölkproduktionen. Var tionde djurhållare har aldrig ledigt, andra tar mycket lite ledigt. De anser sig inte ha råd på grund av näringens låga lönsamhet. Eftersom den låga lönsamheten till stor del beror på politiska beslut har politiken en skyldighet att möjliggöra socialt hållbara villkor. Utökade möjligheter till ledighet skulle göra arbetet mer socialt hållbart och mer attraktivt för ungdomar samt underlätta kompetensutveckling och rekrytering av kvinnor. I väntan på utredningen om statssubventionering av avbytartjänst föreslås ett pilotprojekt i och . Vi föreslår därutöver att ett nytt anslag kallat Projekt grogrund ska inrättas och att anslås . Anslaget ska säkerställa en tillräcklig budget för SLU Grogrunds växtförädlingsprojekt. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft, inte minst när klimatet ändrar sig. Det kan också bidra till att göra jordbruket mer miljövänligt. Regeringen har tidigare inte följt den planerade budgeteringen, vilket riskerar att äventyra redan gjorda framsteg och investeringar. Det sägs att det tillskott av medel som regeringen har tillfört i budgeten ska bli permanent. För att säkerställa goda planeringsförutsättningar bör regeringen binda sig för en fortsättning av SLU Grogrund med en specificerad budget långt efter 2020. Vi föreslår slutligen att ett nytt anslag kallat Uppföljning biologiska bekämpningsmedels spridning ska inrättas och att anslås . Anslaget ska användas för att övervaka spridning och effekter av organismer som har använts som biologiska bekämpningsmedel. Sådana organismer kan potentiellt sprida sig från den plats där de används ut i miljön och orsaka skada på den biologiska mångfalden. För att bygga upp kunskap om dessa organismers spridning och effekter behövs ett uppföljningsprogram. Sammantaget anvisar vi mer än regeringen till utgiftsområde 23 . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (V) (V) anför: I budgetmotion 2020/21:3170, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenteras omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I årets budgetproposition tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna så väljer en annan väg. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. Mycket av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Vi avsätter ca mer än regeringen på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har samma finansiella sparande som regeringen vilket innebär att de reformer vi tillskjuter är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 22 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 23. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. I detta särskilda yttrande redovisar jag den anslagsfördelning för utgiftsområde 23 och de förslag som presenterar i kommittémotion 2020/21:1311 av m.fl. (V) yrkande 9 och partimotion 2020/21:3196 av m.fl. (V). När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill jag anföra följande. Coronapandemin har inneburit en drastisk och omvälvande förändring av tillvaron för de allra flesta människor. För att möta både klimatkrisen och coronapandemin bör starta ett omfattande statligt investeringsprogram. Tillsammans kan vi se till att stad och landsbygd håller ihop och att fungerande samhällsservice är en självklarhet oavsett var i landet man bor. Vi skapar ett robustare samhälle som står starkt också när det blåser. Hur vi använder våra gemensamma resurser är helt avgörande för vilket samhälle vi har och vilken framtid vi går till mötes. Det finaste vi kan göra här och och för framtida generationer är att satsa på det gemensamma, på det som omfördelar och på det som krävs för en grön omställning. Coronapandemin visar med tydlighet behovet av åtgärder som gör vårt samhälle robust och hållbart för att klara kriser. Att trygga vår tillgång på livsmedel som producerats ekologiskt hållbart i vår närhet måste vara centralt i det åtgärdspaket som krävs. En grön omställning inom vår livsmedelsproduktion skapar nya gröna jobb och gör vårt jordbruk bättre klimatanpassat. För att rusta för en grön omställning måste stärka sin självförsörjningsgrad av livsmedel som endast ligger . bör därför anta en långsiktig nationell målsättning om att självförsörjningen bör uppgå till . förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. Anslaget 1:1 föreslås ökas med jämfört med regeringens förslag. Den nationella nyckelbiotopsinventeringen föreslås återupptas för att stärka kunskapen om våra kvarvarande skyddsvärda skogar. Registrering och inventering av nyckelbiotoper är av central betydelse för att hänsyn ska tas till områden med höga naturvärden i samband med slutavverkningar. inventering av nyckelbiotoper har varit en av de största kartläggningarna av natur i vårt land. Det är dock mycket längre sedan en nationell inventering genomfördes. I budgeten genomförde tillsammans med regeringen en satsning på en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper med medel för ersättning till skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter. Den nuvarande regeringen har dock, i enlighet med överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , avvecklat satsningen. Det är ytterst beklagligt att regeringen och samarbetspartierna i skogspolitiken väljer att prioritera produktionsintressena framför åtgärder som stärker naturvårdshänsynen. När det gäller anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslås en ökning med jämfört med regeringens förslag. Biotopskydd och naturvårdsavtal bevarar naturvärden eller sociala värden i mindre områden och möjliggör ersättning för markägare. Anslaget bör ökas för att täcka utgifter för fler naturvårdsavtal och biotopskydd. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslås ökas med sammantaget jämfört med regeringens förslag. Klimatförändringen leder till förändrad nederbörd. Risken för skyfall ökar, som av torka blir vanligare. Detta kommer att ställa andra krav än tidigare på jordbrukets vattenhantering. Det gäller diken, dränering, invallningar, bevattningssystem och även i förhållande till grundvatten, naturliga vattendrag, småvatten och våtmarker. Ökade kostnader för jordbrukets vattenhantering är en konsekvens av ett förändrat klimat. Dagens vattenanläggningar inom jordbruket är ofta byggda efter den tidens klimatförutsättningar. Ett statligt stöd för investeringar och åtgärder inom jordbruket bör därför införas för att stärka jordbrukets vattenhantering i ett förändrat klimat och därmed bidra till att stärka vår självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel. Anslaget bör ökas med för ett investeringsstöd för klimatanpassade åtgärder i jordbruket. Produktion och förädling av växtbaserade livsmedel inom ramen för landsbygdsprogrammet bör främjas. Detta kan göras genom utveckling av nya livsmedel och nya odlingsmetoder samt stärkt produktionsstöd för växtbaserade livsmedel. Ett förändrat klimat möjliggör även odling av nya grödor, och en mångfald av grödor minskar riskerna och jordbrukets sårbarhet. En ökad konsumtion av växtbaserade livsmedel och minskad köttkonsumtion har stor betydelse för klimatomställningen. Stärkta nationella produktionsvillkor kan därmed möta en växande efterfrågan genom stärkt självförsörjningsgrad av dessa livsmedel. Anslaget bör ökas med jämfört med regeringens förslag för produktion av växtbaserad mat. Det ekologiska jordbruket har stora miljöfördelar då kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel inte används. En ökad omställning från konventionellt jordbruk till ekologiskt bör därför främjas. Det stärker vår nationella produktion av ekologisk mat och främjar ett hållbart jordbruk med bevarad biologisk mångfald, stärkt djurvälfärd och minskad spridning av kemikalier. Anslaget bör därför ökas med för omställning till ekologisk produktion. Vidare föreslås att produktionsstödet för ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet ökas med . Det finns ca betesmarker i . Ungefär 150 000 av dessa är betesmarker med särskilda värden för den biologiska mångfalden. Med ökat stöd stärks våra möjligheter att nå ett flertal miljömål och det stärker förutsättningarna för ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Stöden är en viktig del av lönsamheten för dem som har nötköttsproduktion. Miljöersättningen för dessa marker inom landsbygdsprogrammet bör ökas. Anslaget bör ökas med för betesmarker med särskilda värden. Det krävs ytterligare åtgärder för att minska övergödningen. Växtnäringsläckaget från land kommer huvudsakligen från jordbruket och avloppssektorn. För att minska de negativa miljöeffekterna av konstgödsel föreslås att en konstgödselskatt införs 2020. Som en kompensatorisk åtgärd av beskattningen föreslås ett stöd till jordbruket för att använda stallgödsel mer effektivt i växtodlingen och därmed minska behovet av att importera konstgödsel. Östersjöcentrum har gjort en modelleringsstudie som visar att man om växtnäringsutnyttjandet ökar kan minska övergödslingen och näringsöverskotten i marken. Stödet ska även kunna ges för att stimulera animalieproduktion som bygger på balans mellan antal djur och tillgänglig åkerareal, och som producerar en större andel av fodret lokalt, i syfte att optimera stallgödselhanteringen och därmed minska risken för växtnäringsförluster. Stöd ska även kunna betalas ut för investeringar i lantbruket för att förbättra lagring, hantering och transport av stallgödsel samt för kompetensutveckling för rådgivare och lantbrukare i hantering av växtnäringsämnen. Anslaget bör ökas med för hållbar gödselhantering och minskad övergödning. Många djur transporteras en gång i sina liv och det är till slakt. Därför är satsningar på fler slakterier en del av svaret för att kunna korta transporterna. Mindre svenska slakterier har det däremot ofta tufft. I finns t.ex. bara ett slakteri kvar sedan andra lagt ned. Trycket att hålla nere priser på grund av import av billigt kött och konkurrens från stora slakterier än några faktorer. Men även brist på utbildad personal. Genom att förbättra tillgången till lokala slakterier kan vi minska behovet av längre djurtransporter och stärka förutsättningarna för lokal produktion och en förbättrad nationell självförsörjningsgrad på livsmedel. Anslaget bör ökas med för investeringsstöd till lokala och mobila slakterier. När det gäller anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket föreslås en minskning med jämfört med regeringens förslag. Produktionsstödet för biogas inom jordbruket som ryms i detta anslag avslås. I stället föreslås ett större och generellt produktionsstöd för biogas i enlighet med betänkande. Vidare föreslås att ett nytt anslag kallat Inför produktionsstöd för biogas ska inrättas och att anslås . är i stort behov av att ersätta fossila drivmedel med förnybara drivmedel samt ökad eldrift för att uppnå fossilfria transporter. Vi har som nation även ett stort behov av att öka vår nationella produktion av drivmedel för att vid kriser minska vår sårbarhet och därmed stärka samhällets hållbarhet. Biogasen har en rad användningsområden och potentialen för att öka biogasproduktionen i är god. Den ger även produktion av decentraliserad el och värme. Den svenska biogasproduktionen har dock svårt att konkurrera med biogas från som har ett generöst produktionsstöd som godkänts av EU. I saknas dock ett generellt produktionsstöd för biogas. förslag om produktionspremier för biogasen bör därför införas. De totala premiekostnaderna för utredningens förslag är i samtliga scenarier gällande premienivåer lägre än den samhällsekonomiska nyttan. Ett stödpaket för biogasproduktion föreslås med en gödselgaspremie på /kWh, en uppgraderingspremie på /kWh och en förvätskningspremie på /kWh. Sammantaget anvisas ca mer än regeringen till utgiftsområde 23 . Statens budget inom utgiftsområde 23, punkt 1 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer på arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Coronapandemin förde snabbt och omvärlden in i en synnerligen djup lågkonjunktur, som en konsekvens av de åtgärder som regeringar världen över behövt ta för att stoppa smittspridningen av covid-19. Även om vissa tecken på ljusning finns senare, befinner vi oss fortfarande i en kraftig lågkonjunktur och ett skört ekonomiskt läge. Situationen framåt är till stor del avhängig hur smittspridningen utvecklas världen över och restriktionerna med den. I omvärlden ser vi också ökade risker när fattigdomen växer i pandemins spår. Den extrema fattigdomen ökar . av dessa nya fattiga lever i medelinkomstländer, där viktiga delar av globala värdekedjor finns. Med sämre möjligheter för fattigare länder att bekämpa den ekonomiska krisen – när möjligheter att låna till stora ekonomiska stimulanser är små och biståndet riskerar att sina – uppstår stort mänskligt lidande och dessutom risk för spridningseffekter i världsekonomin. I finns risk att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer , vilket skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem och undergräva offentliga finanser och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna innebär ett dämpat behov av att nyanställa , då framför allt den outnyttjade personalreserven sysselsätts när produktionen återhämtar sig. Det gör att situationen för de arbetslösa riskerar att bli värre, när persistenseffekter uppstår. Denna negativa utveckling på arbetsmarknaden kommer att kunna skapa svåra problem där de som haft svårt att få jobb redan i högkonjunktur, framför allt äldre, utrikes födda och de med lite eller ingen utbildning, hamnar i långvarig arbetslöshet i lågkonjunktur. som vi ska hantera den stora och breda påverkan på vårt samhälle som coronapandemin medfört behöver vi klara att möta de stora samhällsproblem som fanns före pandemin och som i flera fall förvärrats av densamma. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bita sig fast, den vårdskuld som lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som satts i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. Att klara detta kräver ledarskap och förmåga att prioritera. Men regeringen och dess samarbetspartier sätter prestige i att få genomföra sina respektive partimärkta favoritreformer framför bästa. Även om det också finns bra delar i budgeten är det uppenbart att ingen tar ansvar för helheten – istället läggs en historiskt stor budget med många illa beredda, ineffektiva och tidsmässigt felaktiga förslag. Alla de som blivit av med jobbet, blivit utsatta för brott, väntat på nödvändig vård eller upplevt en otrygg äldreomsorg förtjänar bättre. I vår budgetmotion prioriterar vi därför annorlunda. Våra förslag till jobbreformer syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa istället för att ge stöd till anställningar som redan finns. föreslår ett nationellt grepp för att beta av vårdskuld och vårdköer och ta i anspråk all vårdkapacitet som kan uppbringas – oavsett var i landet den råkar finnas. vill tillföra större resurser till äldreomsorgen än regeringen. Vi vill införa verktyg för att kraftigt öka antalet platser i anpassade boenden för äldre, möta de sociala behoven och förbättra den medicinska kompetensen. Dessutom föreslår vi stora satsningar på att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Alla delar av rättsväsendet måste nu få betydande tillskott, något regeringen och dess samarbetspartier glömde bort när de satt vid förhandlingsbordet. Vi vill se till att poliser i yttre tjänst blir fler och att de förebyggande insatserna förstärks. Det finns en enorm kraft i vårt samhälle som manifesterats i den solidaritet som visats under pandemin. Vård- och omsorgspersonal har slitit för att rädda liv och hälsa. Företagare och anställda har kämpat för att rädda företag från att gå i graven. Civilsamhället har sträckt ut en hand till utsatta. måste också politiken göra sitt. är beredda att ta sig an uppgiften. För patienterna i vårdkön, för de äldre som behöver omsorg, för brottsoffren och för de arbetslösa. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 23. I detta särskilda yttrande redovisar jag den anslagsfördelning för utgiftsområde 23 och de förslag som presenterar i kommittémotionerna 2020/21:2804 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 23 och 25, 2020/21:2806 av m.fl. (KD) yrkande 6.2, 2020/21:2808 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 21, 34.2, 87 och 88 samt 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 8.2. När det gäller den politiska inriktningen på utgiftsområdet vill jag anföra följande. Jordbruket är grunden för en nations överlevnad. Även om det endast är en liten del av befolkningen som arbetar inom jordbruket är vi alla beroende av dess produkter för att kunna överleva. Jordbruket påverkar vår gemensamma natur- och kulturmiljö, vilka är viktiga förutsättningar för att bedriva jordbruk. Samhället ska gemensamt betala för det vi gemensamt frågar efter. Som enskilda ska vi betala för de produkter vi frågar efter – utifrån den kvalitet vi förväntar oss att få. Värdet av ekosystemtjänster ska integreras i de samhällsekonomiska beräkningar som ligger till grund för bl.a. politiska åtgärder och ekonomiska styrmedel. Ersättningar till jordbruket ska i ökad utsträckning baseras på de samhällstjänster som jordbruket bistår med, särskilt när det gäller bevarandet av biologisk mångfald och minskad klimatpåverkan. förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär följande. När det gäller anslaget 1:1 föreslår jag att detta sammantaget minskas med jämfört med regeringens förslag. En minskning med föreslås på förvaltningsanslag. Regeringens satsningar på laserskanning av skogs- och miljödata och hyggesfritt skogsbruk avvisas, vilket innebär besparingar på 12 respektive . Även regeringens satsning på gröna naturnära jobb avvisas, vilket motsvarar . Det bör avsättas ytterligare för att bekämpa skogsskador från vilt, insekter och väder. När det gäller anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket avvisas regeringens satsning på gröna naturnära jobb. Jag föreslår därför att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Reglerna för ersättning till djurägare som fått tamdjur dödade av rovdjur behöver ses över så att en rimlig kompensation ges. För att finansiera detta föreslår jag att anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. ökas med jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:8 föreslår jag att det sammantaget ökas med jämfört med regeringens förslag. Startstödet för unga bör öka och jag föreslår därför att anslaget tillförs . Anslaget tillförs även med anledning av att föreslås överta delar av Havs- och vattenmyndighetens verksamhet. Strukturen för vattenrelaterade myndigheter bör förändras. har många myndigheter och ur ett förvaltnings- och skattebetalarperspektiv är det angeläget att arbetet bedrivs kostnadseffektivt. bildades Havs- och vattenmyndigheten som har sitt säte i . Myndigheten övertog uppgifter från det tidigare och och ansvarar för hushållning av fiskeriresurser och miljömål för hav, sjö och vattendrag. Under myndighetens korta levnad har initiativ tagits som starkt bör ifrågasättas, t.ex. statlig skatt på enskilda avlopp och obligatoriska spårbarhetskrav inom fiskerinäringen. Myndigheten bör därför avvecklas. har hand om andra relaterade näringar och bör överta ansvaret för näringsrelaterade verksamheter som fiske och handel, vattenkraft, arbete i vatten samt planering, förvaltning och samverkan. Vidare föreslår jag att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ökas med sammantaget jämfört med regeringens förslag. Anslaget tillförs för att stärka arbetet med upphandling och ursprungsmärkning.