bet · H701FöU7 · 2020-04-01 00:00:00 — Arbetet med att utveckla alternativa drivmedel minskar sårbarheter och lindrar konsekvenser av uppkomna störningar och berörda aktörer behöver väga in totalförsvarets behov vid utvecklingen av nya energisystem och vid uppbyggandet av ny infrastruktur inom energiområdet för att i förebyggande syfte skapa en mer robust energiförsörjning. Det är vidare glädjande att regeringen rapporterat att omställningen av transportsektorn har skett med ökad andel förnybara drivmedel. Utskottet ser dock framför sig att oljelagring även i fortsättningen kommer att vara en viktig del av totalförsvaret under överskådlig framtid. Att fortsätta att utveckla rutiner och strukturer för både prioritering och ransonering vid höjd beredskap är därför viktigt i sammanhanget. I väntan på regeringens beredning av de åtgärder Försvarsberedningen har föreslagit och relevanta myndigheters fortsatta utvecklingsarbete finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om drivmedelsberedskap. Nationellt betalningssystem och kontanthantering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett nationellt betalningssystem och kontanthantering. Jämför reservation 19 (SD). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:671 att det digitala betalningssystemet är sårbart och kan bli omöjligt att upprätthålla i samband med en större kris eller krig. Motionärerna anser att åtgärder behöver vidtas för att minska sårbarheten (yrkande 54). I motion 2019/20:2351 av (M) anför motionären att banker och affärer bör verka för att handeln med kontanter fortsätter att fungera. Enligt motionären är det av största vikt att vi av beredskapsskäl snarare främjar än motarbetar handeln med kontanter. Hur detta ska göras kan lämpligen utredas av t.ex. MSB, menar motionären. I delredovisningen av sin slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), uttrycker Försvarsberedningen följande: Utifrån ett totalförsvarsperspektiv kan det finansiella systemet utgöra en direkt måltavla eller utnyttjas indirekt för att skapa en gråzonsproblematik. Genom att störa eller få det finansiella systemet att bryta samman kan en motståndare t.ex. utöva utpressning, hota, försöka vilseleda, skapa social oro och hamstring. Detta kan skada förtroendet för samhällets institutioner eller landets rykte internationellt, binda begränsade resurser eller försvåra effektivt beslutsfattande och därmed försämra våra förutsättningar att sätta oss till motvärn. Försvarsberedningen konstaterar att de genomgripande förändringar som skett i finansiella system sedan avregleringen gör att det saknas relevanta strukturer att falla tillbaka på i totalförsvarsplaneringen. Försvarsberedningen understryker vikten av att skyndsamt komplettera den fredstida utvecklingen av krisberedskapen i finanssektorn med en totalförsvarsplanering och förberedelser för att hantera höjd beredskap och krig. Totalförsvarsplaneringen i den finansiella sektorn måste innefatta relevanta krigsplaceringar, t.ex. av värdetransportföretagens och bankernas personal, tydligare kravställning och beredskapsföreskrifter för aktörerna i det finansiella systemet och utvecklade planer för att hantera förväntade problem med elförsörjning och elektroniska kommunikationer under krigsfara och krig, t.ex. avseende kontanthantering. Samhällets krav på finansmarknadsaktörerna skiljer sig åt i fredstid och krigstid. Försvarsberedningen anser att det måste utses en sektorsansvarig myndighet, förslagsvis , med ett tydligt mandat att leda planeringen och förbereda sektorn inför höjd beredskap och krig. En sådan tydlighet kommer även att stärka krisberedskapen. Försvarsberedningen konstaterar att en längre störning eller ett sammanbrott i det finansiella systemet kommer att utgöra en svår påfrestning för befolkning. Oavsett om det beror på en antagonistisk aktör, naturliga orsaker eller handhavandefel kan en situation uppstå där varken el eller elektroniska kommunikationer fungerar . konstaterar i sitt delbetänkande Tryggad tillgång till kontanter (2018:42) att bör agera för att upprätthålla en välfungerande depåverksamhet som bidrar till att kontantkedjan fungerar tillfredsställande även vid extraordinära händelser som fredstida kriser och höjd beredskap. Regeringen föreslog i efterföljande proposition 2019/20:23 att och filialer till utländska kreditinstitut ska vara skyldiga att tillhandahålla kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela landet. biföll propositionen (bet. 2019/20:FiU29, prop. 2019/20:40, rskr. 2019/20:77). I sitt slutbetänkande En ny riksbankslag (SOU 2019:46) föreslår riksbankskommittén att ansvar för krisberedskap och vid höjd beredskap förtydligas och utökas. ska liksom tidigare ansvara för planeringen för fredstida kriser och höjd beredskap i fråga om sin egen verksamhet. Därutöver ska ha ett planerings- och kontrollansvar för dels juridiska personer som är av särskild betydelse för genomförandet av elektroniska betalningar, dels näringsidkare inom kontanthanteringen. Ett lagförslag om en ny riksbankslag bereds inom . har tillkännagett för regeringen att den ska tillsätta en utredning om konsekvenserna för den svenska betalningsmarknaden av den starka digitaliseringen och den kraftigt minskade användningen av kontanter i den svenska ekonomin (bet. 2018/19:FiU44, rskr. 2018/19:293). Utredningen ska ha ett brett perspektiv. I det ingår bl.a. att utreda förutsättningarna för statens och den privata sektorns roller på den framtida betalningsmarknaden och konsekvenserna av ett eventuellt införande av en digital centralbanksvaluta, en s.k. e-krona. Frågan om utredning bereds i . Utskottet ser liksom i betänkande 2018/19:FöU7 med oro på Försvarsberedningens konstaterande att det saknas relevanta strukturer i totalförsvarsplaneringen för det finansiella systemet. Det är av stor vikt att reducera systemets sårbarhet inför t.ex. elavbrott eller om internet är ur funktion. Utskottet vill dock inte föregripa regeringens beredning av tillkännagivande på området samt Försvarsberedningens och rapporter. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av en krisfond. Jämför reservation 20 (M, C). I kommittémotion 2019/20:2737 yrkande 9 föreslår m.fl. (M), likt m.fl. (C) gör i kommittémotion 2019/20:3247 yrkande 1, att förutsättningarna för att etablera en nationell krisfond och ett särskilt ersättningssystem för personer, näringsidkare och kommuner som drabbat särskilt hårt av en kris ska ses över. Statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med räddningstjänst regleras i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, förkortad LSO. Om utflöde i visst vatten av olja eller andra skadliga ämnen har lett till eller sanering har en kommun rätt till ersättning av staten för den del av kostnaderna som överstiger ett av regeringen fastställt belopp (7 kap. 2 §). En kommun har också rätt till ersättning om en räddningsinsats i medfört betydande kostnader. Rätten till ersättning avser den del av kostnaderna som överstiger en självrisk som beräknas enligt grunder som regeringen fastställer (7 kap. 3 §). Ersättningsärendena prövas och administreras av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Ersättningen finansieras genom anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. inom utgiftsområde 6, som uppgår till . I (SOU 2019:7) anges att kommunernas finansiella förutsättningar för att agera kraftfullt i situationer när t.ex. hög brandrisk råder bör förbättras. Utredningens förslag är att kommunernas självrisk ska kunna sänkas till ett lägre belopp om det finns särskilda skäl. Utredningen anser att det bör vara regeringens uppgift, och inte MSB:s, att fatta denna typ av beslut när särskilda omständigheter råder, t.ex. vid ett extremt högt brandriskvärde. bereder denna utredning. Som utskottet uttryckt tidigare, t.ex. i betänkande 2018/19:FöU7, delar man regeringens bedömning att det krävs ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. I fråga om ersättning för skador vid naturkatastrofer anser utskottet att det är viktigt att inte undergräva incitamenten för just förebyggande insatser. Utskottet vill också understryka att det inte finns några hinder mot privata försäkringslösningar på detta område och att det därmed inte finns några starka skäl för att införa ytterligare statliga lösningar. Regeringen har vid behov, och om godkänner det, möjlighet att tillföra medel till det aktuella anslaget, vilket bl.a. gjordes i samband med skogsbränderna . har också möjlighet att anvisa ytterligare medel till statsbudgeten. Utskottet vill inte heller föregripa regeringens beredning av förslag. De aktuella motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om . Jämför reservation 21 (C). I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att regeringen ska verka för att medel från ska kunna betalas ut till förebyggande insatser vid fara för naturkatastrofer (yrkande 34). Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2012/2002. Syftet med fonden är att visa solidaritet med medlemsstater och anslutningsländer som drabbas av katastrofer, främst till följd av naturfenomen, genom att möjliggöra ekonomiskt stöd. Skadorna måste i varje enskilt fall uppgå till eller av landets BNI, där det lägre beloppet tillämpas. Fondens årliga maxbelopp uppgår till totalt priser och finansieras via EU-budgeten. Det är endast möjligt för medlemsstaterna att begära medel från fonden efter att en katastrof har inträffat; det finns ingen möjlighet till utbetalningar för preventiva åtgärder. EU:s civilskyddsmekanism (nedan kallad ”mekanismen”) är ett instrument som syftar till att stärka samarbetet mellan EU och EU-länderna och till att förenkla samordningen mellan dem inom civilskyddområdet. En viktig del av mekanismen är katastrofförebyggande arbete. Enligt beslut (EU) 2019/420 ska EU-länderna • vidareutveckla bedömningen av riskhanteringsförmågan på nationell eller lämplig regional eller lokal nivå • tillhandahålla kommissionen en sammanfattning av relevanta delar av bedömningarna, med fokus på centrala risker • på frivillig grund delta i utvärderingar av bedömningen av riskhanteringsförmåga. Utskottet noterar den utveckling inom civilskydd och krisberedskap som pågår inom EU. Som utskottet har uttryckt i bl.a. betänkande 2018/19:FöU7 är det viktigt med förebyggande arbete när det gäller naturkatastrofer. finner dock utskottet inte anledning att regeringen ska verka för att medel från ska kunna betalas ut till förebyggande insatser vid fara för naturkatastrofer. Ett utökat användningsområde för de medel som finns tillgängliga via solidaritetsfonden kan enligt utskottet medföra ett behov av att ytterligare resurser tillförs fonden. Utskottet står fast vid uppfattningen att bör verka för en budgetpolitik inom EU som är både effektiv och återhållande. Då utskottet saknar underlag för att ytterligare bedöma frågan avstyrks motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om missbruk av 112-numret. (M) föreslår i motion 2019/20:2413 att regeringen ska utreda kriminalisering av busringningar till SOS Alarms nödnummer 112 (yrkande 2). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg. omr. 6) framkommer att enligt alarmeringsavtalet med staten ska säkerställa en effektiv 112-tjänst så att polis, räddningstjänst och ambulans snabbt kan tillkallas. SOS Alarm uppger att det görs ca 100 000 busringningar till nödnumret 112. Avtalet föreskriver en medelsvarstid . besvarades ca 3,23 miljoner nödsamtal, varav föranledde akut hjälpbehov enligt SOS Alarms verksamhetsrapport . har antalet 112-samtal ökat, liksom antalet samtal med tolkbehov. Medelsvarstiden har enligt rapporten sänkts 2019. Detta är som svarstiden förbättrats. Utskottet ser allvarligt på missbruk av 112-numret då det kan leda till att människor som är i behov av hjälp inte kommer fram till en larmoperatör så snart som behövs. är det positivt att medelsvarstiden hos SOS Alarm har sänkts , vilket tyder på att utvecklingen ändå går åt rätt håll överlag. Utskottet ser inte någon anledning att vidta ytterligare åtgärder. Lokala viktiga meddelanden till allmänheten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokala viktiga meddelanden till allmänheten. (M) föreslår i motion 2019/20:1899 att regeringen ska vidta åtgärder för att möjliggöra lokala viktiga meddelanden till allmänheten (VMA). Lokala VMA innebär att radiomottagare som finns på ett mindre upptagningsområde, runt t.ex. en akut sjuktransport, automatiskt avbryter pågående mottagning av radiosändningar och istället övergår till att spela upp ett lokalt VMA. I motion 2019/20:2344 yrkar och (båda S) på att blåljusfordon ska tillåtas sända ut signaler till omkringvarande fordon. (SOU 2018:28) konstaterar att varningar i det nuvarande VMA-systemet kan utfärdas i tre olika kanaler: • Radio och tv • Varning via fast och mobil telefoni. Utredningen anger att VMA-systemet är komplext och att flera av de aktörer som arbetar med systemet uppfattar att det finns en otydlighet kring roller och ansvarsfördelning. Utredningen konstaterar även att ändamålsenligheten och lämpligheten i VMA-signal utomhus kan ifrågasättas. MSB har enligt utredningen konstaterat att i takt med att allt fler viktiga meddelanden förmedlas och sänds utan att utomhussignalen används, finns en risk att osäkerheten bland allmänheten ökar om signalens innebörd. Utredningen menar att det finns ett behov av en översyn av VMA-systemet och att användandet av utomhussignalen bör omprövas bl.a. mot bakgrund av att det finns andra sätt att varna befolkningen. förslag bereds inom . Precis som i betänkande 2018/19:FöU7 konstaterar utskottet att det är mycket viktigt att relevant krisinformation kan nå rätt målgrupp så effektivt som möjligt i en krissituation. Av det skälet har utskottet tidigare föreslagit att regeringens proposition om viktiga meddelanden till allmänheten via telefon skulle bifallas av , vilket också blev fallet. Denna möjlighet, tillsammans med regeringens pågående beredning av , gör att utskottet inte ser skäl till att föreslå ytterligare åtgärder på området. Föreskrifter för behovsprövade boenden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om föreskrifter för behovsprövade boenden. I motion 2019/20:1299 anför Kopparklint (M) att regeringen bör ge MSB i uppdrag att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade särskilda boenden. Enligt MSB leder värmeböljor till en ökad dödlighet, särskilt för äldre personer och andra särskilt utsatta grupper. Vid höga temperaturer utfärdar vädervarningar med syftet att ge vårdsektorn, riskgrupper och allmänheten så goda förutsättningar som möjligt att förbereda sig på förväntat höga temperaturer . MSB har även publicerat rapporten på samhället: en kunskapsöversikt för kommuner med faktablad och rekommendationer vid värmebölja. I rapporten ges förslag på hur kommuner kan sammankalla till samordningsmöten före och under en värmebölja samt hur de kan analysera konsekvenserna av en värmebölja inom ramen för sitt risk- och sårbarhetsanalysarbete. Rapporten innehåller även ett antal faktablad för olika kommunala verksamheter med tips om möjliga åtgärder. har sammanställt information om vilka grupper som bedöms sårbara vid värmeböljor och presenterat exempel på åtgärder i publikationen Hälsoeffekter av höga temperaturer – kunskapssammanställning. Myndigheten har även tagit fram en vägledning som stöd för organisationers arbete med att utveckla handlingsplaner för värmeböljor. Vägledningen är skriven för kommuner, regioner och privata aktörer som ger vård och omsorg till befolkningen, och särskilt till de grupper som är sårbara för negativa hälsoeffekter av värmeböljor. Utskottet välkomnar MSB:s och arbete med att vidta åtgärder för att sprida information och kunskap om hur höga temperaturer kan påverka olika grupper i samhället samt om hur berörda aktörer kan agera vid sådana tillfällen. Utskottet finner därför inte skäl att vidta ytterligare åtgärder, t.ex. att ge MSB i uppdrag att meddela föreskrifter om skydd vid värmeböljor i behovsprövade särskilda boenden. Nationell beredskap för klimatförändringar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om nationell beredskap för klimatförändringar. I kommittémotion 2019/20:595 av m.fl. (SD) anför motionärerna att nationella beredskap för klimatförändringar bör förstärkas (yrkande 4). Statsminister (S) angav i regeringsförklaringen att den civila beredskapen ska rustas för att bättre kunna hantera klimatrelaterade kriser, t.ex. torka. I budgetpropositionen (prop 2019/20:1, utg.omr. 6) anger regeringen att MSB har i uppgift att på olika sätt stödja aktörer att förbereda sig för såväl dagens naturolyckor som olyckor ett förändrat klimat kan föra med sig. Utifrån ett regeringsuppdrag om hur myndigheten påverkas av klimatets förändring, har MSB beskrivit att verksamheten redan påverkas av klimatförändringen och att utvecklingen kommer att ställa ökade krav på myndighetens egen förmåga liksom stödet till berörda aktörer. MSB har även påbörjat arbetet enligt den nya förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete. En av många utmaningar som samhället står inför är konsekvenserna av ett förändrat klimat. Den pågående klimatförändringen innebär att olika typer av anpassningsåtgärder blir allt viktigare. Många aktörer måste vidta förebyggande åtgärder för ett klimatsäkert och hållbart samhälle. Regeringen har därför gjort särskilda satsningar på för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Satsningarna möjliggör för kommuner att kunna vidta fler förebyggande klimatanpassningsåtgärder. I budgetpropositionen (prop 2019/20:1, utg.omr. 20) skriver regeringen följande: Den nationella strategin för klimatanpassning (prop. 2017/18:163) innebär viktiga steg framåt. finns en tydlig ram för ett strukturerat arbete med att anpassa samhället till ett förändrat klimat. Den femåriga cykeln innebär en återkommande process som ökar förutsägbarheten i arbetet samt stärker effektiviteten. Kommunernas beredskap för att hantera klimatförändringarna stärktes också genom ett tillägg i (2010:900). Regeringen bedömer att de olika besluts- och planeringsunderlag som har tagits fram med finansiering från anslag 1:10 Klimatanpassning har bidragit till ökad kunskap om bl.a. risk för ras, skred och översvämningar och bättre hantering av konsekvenser av skyfall samt förbättrad prognos för brandrisk. Delegationen för och möjligheten till statlig delfinansiering bedöms kunna påskynda ras- och skredsäkringsarbete längs älven. Trots en ökad kunskap om behovet av anpassning till ett förändrat klimat görs fortfarande relativt få konkreta klimatanpassningsåtgärder på lokal nivå. Förra årets extremväder visar tydligt på behovet av att vidta åtgärder för att stärka klimatanpassningen i samhället, exempelvis inom jordbruket. I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning föreslog regeringen att kommunernas översiktsplaner ska ha med en redovisning av risken för skador på den byggda miljön till följd av klimatrelaterade olyckor som t.ex. översvämning, ras och erosion. Regeringen föreslog även att kommunerna i detaljplaner ska få bestämma att det krävs marklov för markarbeten som kan försämra markens genomsläpplighet. biföll propositionen (bet. 2017/18:MJU22, prop. 2017/18:163, rskr. 2017/18:440). Utskottet delar regeringens bedömning att det krävs ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. Det är viktigt att arbetet fortsätter med att förstärka den civila beredskapen för att hantera klimatrelaterade kriser. Utskottet ser även positivt på att regeringen har antagit en nationell strategi för klimatanpassning. Utskottet ser inte skäl att utöver regeringens och berörda myndigheters arbete inom området vidta ytterligare åtgärder. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om portar i mynning. I motion 2019/20:2862 anför (MP) att måste skyddas mot översvämningar och höjda havsnivåer. Motionären föreslår därför att frågan om finansiering av yttre portar vid mynning ska utredas skyndsamt med medverkan av relevanta statliga och lokala myndigheter. beslutade i enlighet med regeringens proposition Nationell strategi för klimatanpassning (prop. 2017/18:163, bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440). Propositionen omfattar ändringar i (2010:900) som att kommunerna i sina översiktsplaner ska bedöma risken för skador på den byggda miljön som kan följa av översvämning, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra. Regeringen har med strategin skapat en ram för det nationella arbetet med klimatanpassning. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6) framgår att regeringen för att möjliggöra förebyggande åtgärder mot naturolyckor i utsatta riskområden har avsatt bidragsmedel, som MSB hanterar. har fördelats till elva kommuner, bl.a. , för förebyggande åtgärder mot översvämningar, ras och skred. mottog även finansiella medel för ändamålet 2019. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20) framgår att en delegation för inrättades vid () , som ett särorgan vid myndigheten. Delegationen samlar ledamöter från kommuner (bl.a. ), regioner och statliga myndigheter. Delegationen ska huvudsakligen samverka för att ta fram en plan för skredsäkring längs . SGI har beslutat om delfinansiering av skredsäkringsåtgärder längs på totalt . Regeringen bedömer vidare att de olika besluts- och planeringsunderlag som har tagits fram med finansiering från anslaget 1:10 Klimatanpassning har bidragit till ökad kunskap om bl.a. risk för ras, skred och översvämningar och bättre hantering av konsekvenser av skyfall samt förbättrad prognos för brandrisk. Delegationen för och möjligheten till statlig delfinansiering bedöms kunna påskynda ras- och skredsäkringsarbetet längs älven. Regeringen tog beslut om en ny förordning om bidrag för skredsäkring längs . SGI administrerar stödet och ansvarar för delegationen för . För att öka tydligheten och underlätta uppföljningen och långsiktigheten föreslogs i budgetpropositionen ett eget anslag för . Regeringen föreslog att anslaget skulle uppgå till och , vilket sedermera biföll. Anslaget får användas till utgifter för ras- och skredsäkring längs och till delegationen för . Anslaget får användas som statsbidrag inom dessa områden och även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. Utskottet ser fortsatt positivt på regeringens arbete med förebyggande åtgärder mot översvämningar, skred och andra naturolyckor, liksom det gjorde i bl.a. betänkande 2018/19:FöU7, och på den delegation som arbetar för skredsäkring längs . Regeringens initiativ att inrätta ett särskilt anslag för ändamålet välkomnas som ett viktigt komplement till det redan befintliga anslaget till förmån för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Sammantaget anser utskottet att det finns förutsättningar för och andra kommuner att redan nu kunna förebygga översvämningar och andra naturolyckor med hjälp av åtgärder de anser det finns behov av, t.ex. genom att utreda särskilda aspekter av problematiken. MSB:s metodstöd m.m. är fortsatt viktigt i sammanhanget. Utskottet ser sålunda inte någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om översvämningar och skred, t.ex. i frågan om portar i mynning. Skärmförbud på offentliga badanläggningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skärmförbud på offentliga badanläggningar. I motion 2019/20:680 föreslår (SD) att möjligheten att införa förbud mot att använda mobiltelefoner och surfplattor i samband med besök på offentliga badanläggningar ska utredas för att öka säkerheten och tryggheten i miljön. Utskottet vill betona vikten av en trygg och säker miljö för gäster och personal på badhus, framför allt för besökande barn.