bet · H801SoU2 · 2020-11-18 00:00:00 — Inom ramen för satsningen för att utveckla den nära vården ska användas för arbetet med att säkerställa att patienter som önskar en namngiven fast läkarkontakt i primärvården ska få det, kopplad till den utförare patienten har valt (prop. 2020/21:1, utg.omr. 9 s. 45). Regeringen gav i uppdrag bl.a. att utforma ett nationellt stöd så att de patienter som behöver en namngiven fast läkarkontakt i primärvården också kan få det. Ett nationellt stöd ska även tas fram för verksamhetschefer och vårdgivare för lämplig fördelning av patientansvar på funktionen fast läkarkontakt. Deluppdraget att ta fram stöd för fast läkarkontakt ska redovisas till . ska även följa regionernas arbete med fast läkarkontakt och föreslå hur utvecklingen av fast läkarkontakt till fler patienter kan följas upp på nationell nivå. Deluppdraget ska redovisas till . Regeringen har som ovan nämnts gett Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera utvecklingen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård ur ett system- och patientperspektiv. I uppdraget ingår bl.a. att göra en kartläggning av patienters tillgång till fast läkarkontakt i primärvården och att utvärdera utvecklingen av fast läkarkontakt i primärvården med fokus på patienter med omfattande och komplexa vårdbehov. I uppdraget ingår även att följa upp både patienternas uppfattning om tillgången till fast läkarkontakt och vårdgivarnas tillhandahållande av fast läkarkontakt. En muntlig delredovisning av kartläggningen av tillgången till fast läkarkontakt ska redovisas till och en skriftlig rapport . Utskottet välkomnar regeringens ambition att den andel av befolkningen som har en fast läkarkontakt i primärvården ska öka. Utskottet konstaterar att utredningsförslag (SOU 2018:39 och 2019:42) som förstärker skyldigheten för regionerna att informera om och erbjuda en fast läkarkontakt samt patientens möjlighet att få sådan bereds inom och regeringen uppger i propositionen att man avser att lägga förslag om detta. Utskottet delar regeringens bedömning att råd eller riktlinjer som stöder verksamheter och vårdgivare i hur patientansvar lämpligast kan fördelas på funktionen fast läkarkontakt i primärvården bör tas fram. Utskottet ser positivt på uppdrag att utforma ett nationellt stöd så att de patienter som behöver en namngiven fast läkarkontakt i primärvården också kan få det samt på uppdraget att ta fram ett nationellt stöd till verksamhetschefer och vårdgivare för lämplig fördelning av patientansvar på funktionen fast läkarkontakt. Utskottet ser vidare positivt på Myndigheten för vård- och omsorgsanalys uppdrag att kartlägga och utvärdera utvecklingen av fast läkarkontakt i primärvården. Resultatet av den pågående beredningen och arbetet bör avvaktas. Mot denna bakgrund bör motionerna 2019/20:3644 (M) yrkande 3 och 2019/20:3640 (KD) yrkandena 3 och 4 avslås. Definitionen av primärvård, punkt 2 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser i likhet med bland andra remissinstanserna , , Region , Region , Region , Region samt att den föreslagna definitionen av primärvård saknar bredden för att inrymma den kommunala hälso- och sjukvården som är en central del av vården för de mest sköra och sjuka. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett tillägg i lagtexten om definitionen av primärvård som på ett tydligt sätt omfattar den kommunala hälso- och sjukvården så att alla verksamheter inom primärvården faktiskt finns med i den nya definitionen av primärvårdens uppdrag. Systematiska hälsokontroller, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 9. Vi anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att se över förutsättningarna för att kunna ta fram och genomföra en samordnad process för att få till stånd systematiska hälsokontroller för vuxna. Som en del i att bygga ut den nära vården med ett förebyggande proaktivt fokus skulle t.ex. en modell som liknar barnavårdscentraler, s.k. vuxenvårdscentraler, kunna växa fram. Denna form av förebyggande hälsofrämjande insats kan därtill ingå i ett vårdval med olika aktörer och utförare som tar fram varierande sätt att genomföra detta på. Utveckling, punkt 5 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7 samt 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 7. Styrningen av primärvården och den nära vården ska utgå från patienten och dennes bästa. Vi vill skapa förutsättningar för effektiva ersättningssystem som stimulerar kvalitetsutveckling, kostnadskontroll, nytänkande och innovation genom hela vårdkedjan. Detta bör göras genom att kvalitetsresultaten mäts och redovisas öppet samt att kontinuerliga uppföljningar genomförs av den patientupplevda nöjdheten för respektive klinik och vårdcentral. Vården och omsorgen går att styra genom kvalitetsmått. Kvalitet i all vård- och omsorgsverksamhet handlar emellertid ytterst om medarbetarna. Utan skickliga och kompetenta medarbetare som ges utrymme att utöva sitt yrke med tillit och självbestämmande kommer verksamheterna inte att fungera väl. Därför är det avgörande att det lokala ledarskapet säkerställer goda arbetsvillkor. Inte minst gäller detta inom primärvården. Vi anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att skyndsamt förstärka uppföljningen av kvalitetsresultat i primärvården. Utveckling, punkt 5 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7. Styrningen av primärvården och den nära vården ska utgå från patienten och dennes bästa. Vi vill skapa förutsättningar för effektiva ersättningssystem som stimulerar kvalitetsutveckling, kostnadskontroll, nytänkande och innovation genom hela vårdkedjan. Detta bör göras genom att kvalitetsresultaten mäts och redovisas öppet samt att kontinuerliga uppföljningar genomförs av den patientupplevda nöjdheten för respektive klinik och vårdcentral. Vården och omsorgen går att styra genom kvalitetsmått. Kvalitet i all vård- och omsorgsverksamhet handlar emellertid ytterst om medarbetarna. Utan skickliga och kompetenta medarbetare som ges utrymme att utöva sitt yrke med tillit och självbestämmande kommer verksamheterna inte att fungera väl. Därför är det avgörande att det lokala ledarskapet säkerställer goda arbetsvillkor. Inte minst gäller detta inom primärvården. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt förstärka uppföljningen av kvalitetsresultat i primärvården. Den utveckling som pågår nu under pandemin visar att många administrativa rutiner har tagits bort eller förenklats för att klara den påfrestning som hälso- och sjukvården utsätts för. Detta indikerar att det finns en potential att ta bort administrativa rutiner som inte är medicinskt motiverade eller på annat sätt nödvändiga för att följa verksamhetens utveckling. Vi vill därför att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att följa upp och föreslå hur de förenklade administrativa rutiner som pandemin har medfört kan tillvaratas i utvecklingen av en god nära vård. Vårdpersonalens administrativa börda måste minska. Utveckling, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7 samt 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 12. Det behöver finnas en nationell struktur för vilka specialiteter en vårdcentral måste kunna härbärgera och placeringen av vårdcentraler. Det måste också finnas utrymme för lokal anpassning. Där ska även beaktas andra regioners förutsättningar och möjligheter till samverkan, närheten till slutenvård, tillgång till akutvård m.m. Detta behövs för att säkerställa att det finns ett visst mått av likvärdig vård i hela landet. Regeringen bör ge lämplig statlig myndighet i uppdrag att kartlägga var behoven av primärvårdsenheter och vårdcentraler är som störst och att ta fram kriterier för hur behoven av nya primärvårdsenheter och vårdcentraler ska kunna uppfyllas. Det är svårt att få en överblick av hur rehabilitering genomförs i de 21 regionerna. Detsamma gäller rehabiliteringens resultat i fråga om skador och problem relaterat till sjukdom/tillstånd, det sociala livet, möjligheterna till arbete samt samverkan med och Arbetsförmedlingen. Regeringen bör se till att det görs en översyn av hur rehabiliteringsinsatserna i primärvården ser ut i , vilka resultat som finns samt att det tas fram ett förslag för hur en delaktig rehabilitering kan utformas. Det finns ett stort behov av systematisk nationell uppföljning av primärvården. Jag anser att regeringen bör återkomma med ett förslag om nationella samråd om genomförandet av färdplanen. Vidare bör regeringen även låta utreda hur behovet av geriatriska mottagningar ser ut och hur primärvården bör ta in detta i sin verksamhet. Utveckling, punkt 5 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7 samt 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 12. Den utveckling som pågår nu under pandemin visar att många administrativa rutiner har tagits bort eller förenklats för att klara den påfrestning som hälso- och sjukvården utsätts för. Detta indikerar att det finns en potential att ta bort administrativa rutiner som inte är medicinskt motiverade eller på annat sätt nödvändiga för att följa verksamhetens utveckling. Vi vill därför att regeringen ger lämplig myndighet i uppdrag att följa upp och föreslå hur de förenklade administrativa rutiner som pandemin har medfört kan tillvaratas i utvecklingen av en god nära vård. Vårdpersonalens administrativa börda måste minska. Samverkan m.m., punkt 6 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 7. Regeringen bör skyndsamt ta fram förslag om vårdval för sammanhållen och samordnad vård och omsorg för de mest sköra och sjuka patienterna genom att samla resurserna för t.ex. hemtjänst, basal och avancerad hemsjukvård och geriatrik. Vi vill pröva möjligheterna att införa vårdval för de mest sköra och sjuka genom att brett inrätta s.k. äldremottagningar på vårdcentraler för att bättre kunna möta och koordinera de mest sköra och sjukas vård och omsorg och utveckla den mobila vården så att den kan erbjudas flera olika patientgrupper. Lagstiftningen som reglerar vem som har vårdansvaret behöver uppdateras och förtydligas så att såväl regioner som kommuner har ett tydligt ansvar att samordna och samarbeta om vården av de mest sköra och sjuka. Det krävs enligt vår uppfattning konkreta lagstiftningsändringar i såväl hälso- och sjukvårdslagen som socialtjänstlagen och kommunallagen. Detta kommer att kräva balanserade avvägningar mellan patientens intressen och den kommunala självstyrelsen. Vi anser att det bör skapas förutsättningar för att styrningen av vården ska utgå från patienten, liksom förutsättningar för effektiva ersättningssystem som kan stimulera kvalitetsutveckling, kostnadskontroll, nytänkande och innovation i den nära vården och genom hela den samlade vårdkedjan. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem som underlättar en samlad och samordnad vård för de mest sköra och sjuka och som uppmuntrar innovativt förebyggande hälsofrämjande arbete. Detta arbete bör ske i samarbete och samverkan med Kommuner och Regioner. Samverkan m.m., punkt 6 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 7. Regeringen bör skyndsamt ta fram förslag om vårdval för sammanhållen och samordnad vård och omsorg för de mest sköra och sjuka patienterna genom att samla resurserna för t.ex. hemtjänst, basal och avancerad hemsjukvård och geriatrik. Vi vill pröva möjligheterna att införa vårdval för de mest sköra och sjuka genom att brett inrätta s.k. äldremottagningar på vårdcentraler för att bättre kunna möta och koordinera de mest sköra och sjukas vård och omsorg och utveckla den mobila vården så att den kan erbjudas flera olika patientgrupper. Lagstiftningen som reglerar vem som har vårdansvaret behöver uppdateras och förtydligas så att såväl regioner som kommuner har ett tydligt ansvar att samordna och samarbeta om vården av de mest sköra och sjuka. Det krävs enligt vår uppfattning konkreta lagstiftningsändringar i såväl hälso- och sjukvårdslagen som socialtjänstlagen och kommunallagen. Detta kommer att kräva balanserade avvägningar mellan patientens intressen och den kommunala självstyrelsen. Kompetensförsörjning, punkt 7 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 8. Vi vill betona att utvecklingen av bemanning och kompetens måste kunna följas, annars kommer reformen om primärvårdens omställning enbart att bli en god tanke utan någon praktisk effekt. Det går inte komma ifrån att en ändamålsenlig uppföljning av bemanning och kompetens är grundläggande för att primärvårdens kompetensförsörjning och omställning ska lyckas. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utveckla ändamålsenliga sätt att följa utvecklingen av primärvården när det gäller bemanning och kompetens. Regeringen bör även återkomma till med ett förslag som innebär reella möjligheter att även andra läkare än specialister i allmänmedicin ska kunna verka som fast läkare i syfte att säkerställa bemanning och kompetens i den nära vården och vården av de mest sköra och sjuka. Kompetensförsörjning, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8 samt 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 6. Vi vill betona att utvecklingen av bemanning och kompetens måste kunna följas, annars kommer reformen om primärvårdens omställning enbart att bli en god tanke utan någon praktisk effekt. Det går inte komma ifrån att en ändamålsenlig uppföljning av bemanning och kompetens är grundläggande för att primärvårdens kompetensförsörjning och omställning ska lyckas. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utveckla ändamålsenliga sätt att följa utvecklingen av primärvården när det gäller bemanning och kompetens. Regeringen bör även återkomma till med ett förslag som innebär reella möjligheter att även andra läkare än specialister i allmänmedicin ska kunna verka som fast läkare i syfte att säkerställa bemanning och kompetens i den nära vården och vården av de mest sköra och sjuka. Vidare bör regeringen se till att fortbildning för vårdens och omsorgens medarbetare i hälsofrämjande insatser ses över noggrant i syfte att göra detta obligatoriskt. Kompetensförsörjning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 6 och 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 8. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att stöd ges även till distriktssköterskors specialisering i allmänmedicin. Statens bidrag till regionerna bör framöver täcka kostnaderna för detta. Statsbidrag, punkt 8 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 5. Vi anser att riktade statsanslag är grundläggande för att primärvårdens kompetensförsörjning och omställning ska lyckas. Regeringen bör därför låta utreda statsbidrag som riktas direkt till primärvården för att säkra kompetens och bemanning. Digitalisering, punkt 9 (M, SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11. Privata vårdgivare har hittat nya möjligheter att erbjuda vård genom t.ex. digitala vårdtjänster. Dessa privata utförare av vård och omsorg använder digitaliseringens potential för att utveckla vården. Det har medfört högre och snabbare tillgänglighet för vårdtagare runt om i landet och att primärvården kunnat utvecklas. För att fortsätta uppmuntra den här utvecklingen krävs emellertid långsiktiga och förutsägbara ersättningssystem, som bidrar till nytänkande och innovation. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram riktlinjer för nationella ersättningssystem som underlättar utveckling och innovation av nya digitala arbetssätt som når fler grupper och som förbättrar möjligheter för mångfald och valfrihet för patienten i primärvården. Detta arbete bör ske i samarbete och samverkan med SKR. Som patient bör man alltid ges möjlighet att möta vården digitalt, givet att ett fysiskt besök inte krävs utifrån ett medicinskt perspektiv. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur patientlagen kan förstärkas med bestämmelser om att hälso- och sjukvården ska erbjuda patienter möjlighet till digitala vårdmöten. Förslaget om vårdval primärvård, punkt 10 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 8. Regeringen bör låta ytterligare utreda förslaget om vårdval primärvård. Det ska vara regionens ansvar att se till att det finns tillräckligt med primärvård för invånarnas behov. Primärvården ska dock kunna utföras av såväl stora som små enheter, som tillsammans ger den primärvård som krävs inom regionens geografiska område. Hur vårdvalssystemet ska byggas upp och vilka ersättningar som ges behöver övervägas, inte minst mot bakgrund av behovet av att hitta mer likvärdiga system som underlättar för dem som vill verka i flera regioner. Vårdvalssystemet ska främja en god och nära vård på lika villkor för hela befolkningen. Förslaget om vårdval primärvård, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkande 2. Ett minimum för att få en bättre helhet med patienten i centrum i stället för vinstsyftande bolag är att genomföra förslaget om vårdval primärvård. Gräddfiler och fragmentisering måste motverkas. Regeringen bör därför se till att genomföra förslaget om vårdval primärvård. Lagen om valfrihetssystem, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3633 av m.fl. (V) yrkande 1. Lagen om valfrihetssystem (LOV) och den fria etableringsrätten står i direkt strid mot ett väl strukturerat och koordinerat omhändertagande. För regionernas primärvård är LOV obligatorisk. Denna tvångslagstiftning bör avskaffas och ersättas med ett väl strukturerat och koordinerat omhändertagande, där patienternas behov av vård står i centrum och utgångspunkten är att erbjuda en tillgänglig och jämlik hälso- och sjukvård. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att LOV inte längre ska vara obligatorisk inom primärvården. Patientansvar per fast läkarkontakt, punkt 12 (SD, KD) av Acko Ankarberg (KD), Per Ramhorn (SD), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 3. Genom kontinuitet kan patientrisker minimeras och en god, säker och trygg vård möjliggöras. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om att patienter ska ha rätt till en fast läkarkontakt och en lagstadgad rätt till en personlig behandlings- och rehabiliteringsplan när behov finns av återkommande och täta kontakter med vården. Detta ska vara ett komplement till fast vårdkontakt. sker listning av patienter på vårdcentralsnivå. En nackdel med alltför många patienter på en enskild vårdcentral – förutom att vårdpersonalen får en orimlig arbetssituation – är förstås att samtliga patienter på överbelastade vårdcentraler drabbas. Vi menar att den framtida utvecklingen behöver inbegripa listning även på enskilda läkare. För att förbättra förutsättningarna för läkarna att ta ett ansvar för samordning av den enskilda patientens vårdbehov måste möjligheten att sätta tak för antalet patienter också kunna sättas på läkarnivå. Genom ett tak för hur många som kan lista sig på enskilda läkare och vårdcentraler blir det möjligt för vårdteamet att utföra sitt uppdrag på ett hållbart sätt. Vi önskar ett tydligare ställningstagande om listbegränsning än att låta avgöra genom föreskrifter. Regeringen bör återkomma till med förslag. Patientansvar per fast läkarkontakt, punkt 12 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3644 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3640 av Acko Ankarberg m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4. Det bör införas ett system med fast läkare och samordning av ett vårdteam, till en början för de mest sköra och sjuka patienterna – oftast äldre, multisjuka och personer med kroniska sjukdomar. Den fasta läkaren ska ansvara för sina listade patienter och samordna den vård och omsorg som behövs med vårdteam som har multiprofessionella kompetenser. Att känna sin läkare skapar tryggare patienter.