bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — I propositionen angav regeringen även riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet –2020 och hur dessa ska kunna bidra till att nå energi- och klimatmålen. När utskottet senast behandlade motioner på temat energiforskning () anförde det att forskning om och utveckling av teknik är viktiga medel för att finna lösningar på många av de utmaningar som finns på det energipolitiska området (bet. 2018/19:NU14). Vidare redovisade utskottet uppfattningen att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion. Utskottet noterade att det finns flera forskningsprogram inom förnybar energi på , bl.a. för bioenergi, solel och vattenkraft, och påminde om att fokus på insatserna inom energiforskningen ska vara på områden som har förutsättningar för tillväxt och för export och att insatser på forskningsområdet bl.a. inkluderar demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. När utskottet behandlade den ovanomnämnda propositionen om energiforskning tog det även ställning till ett antal motionsyrkanden om kärnenergiforskning. Utskottet anförde då bl.a. att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion men att det är som gör de prioriteringar som behövs vid fördelningen av energiforskningsanslaget inom ramen för de övergripande principer som har slagits fast av . Utskottet framhöll att det inte hade några invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet men att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. En liknande uppfattning upprepades sedan av utskottet när motioner med kärnforskningsanknytning behandlades (bet. 2017/18:NU22). behandlade övergångsregeringens budgetproposition och däribland anslagen inom ramen för utgiftsområde 21 Energi (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:NU3). Utskottet anförde då bl.a. följande: För att fortsätta att värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser är det därför viktigt att något energislag inte straffas ut . Därtill kommer forskning och ny teknik inom olika energiområden att vara centralt för att också framgent ska ha ett stabilt el- och energisystem. Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker inom områden som lagring, överföring, elektrifiering och digitalisering. riktade ett tillkännagivande till regeringen om kärnenergiforskning sedan en reservation (M, SD, KD, L) vunnit omröstningen i kammaren (bet. 2018/19:NU14, rskr. 2018/19:253). I reservationen som hade nummer 16 anfördes följande: Oberoende av vilken uppfattning man har om kärnkraftens framtid är det ett faktum att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar . I då såväl elpriser som industrin påverkas i hög utsträckning av världens energiproduktion anser vi att bör satsa mer långsiktigt på forskning och utveckling kring kärnkraft i likhet med vad som anförs i motionerna 2018/19:169 (SD) och 2018/19:851 (M). Kärnkraftsbolagen tar genom sin egen fond ansvar för kärnbränslehanteringen och avvecklandet av uttjänta reaktorer. Vi ser dock en potentiell utmaning inom forskning och kompetensförsörjning där vi menar att det borde finnas möjlighet för att även stödja projekt som säkrar att kärnkraftshanteringen är av högsta klass. Det är viktigt att kan behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer och ha möjlighet att bygga nya men också avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Vi förordar därför att tillkännager för regeringen att satsningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft, i likhet med vad som anförs i motionerna 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2784 (M). om viss infrastruktur för kärnenergiforskning Motionsyrkanden om statligt stöd till viss kärnenergirelaterad forskningsinfrastruktur – däribland om stöd till en forsknings- och skolreaktor eller till en test- och demoanläggning för utveckling av fjärde generationens kärnkraft – har behandlats återkommande av . Dessa yrkanden har då beretts av utbildningsutskottet som ansvarar för allmänna forskningsfrågor. När utbildningsutskottet senast tog ställning till förslag på detta tema redovisades bl.a. följande (bet. 2018/19:UbU14): har haft ett antal forskningsreaktorer, men är samtliga tagna ur drift. , och lämnade in en skrivelse till om förutsättningarna för att uppföra en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (Gen IV). () överlämnade skrivelsen till och () med en begäran om synpunkter på och bedömning av vetenskaplig kvalitet och förutsättningar för förslaget. lämnade ett yttrande och anförde i detta bl.a. att förslaget var prematurt, i synnerhet med tanke på den stora investeringskostnaden. KVA anförde i sitt yttrande bl.a. att behöver kärnteknisk forskning men att den bör bedrivas inom ramen för europeiska samarbeten och inte genom att man uppför en experimentreaktor i . Enligt uppgift från () är ärendet med anledning av lärosätesrektorernas skrivelse om att uppföra en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkrafts-teknik (Electra-FCC) avskrivet. såg inte någon anledning att ställa sig bakom motionsyrkandena om att utreda eller på andra sätt verka för att bygga en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. Motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 med liknande innehåll kommer att behandlas av utbildningsutskottet . I budgetpropositionen konstaterade regeringen att insatserna för forskning och innovation på energiområdet förutom att bidra till att uppfylla de uppställda energi- och klimatmålen och de energirelaterade miljöpolitiska målen även ska fokusera på områden som har förutsättningar för tillväxt och export. Detta utgör inriktningen för energiforskningspolitiken . Vidare sa sig regeringen notera ovan omnämnda tillkännagivande om forskning om kärnkraft (bet. 2018/19:NU14). I regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder , som överlämnades till , anger regeringen att den i regleringsbrev i villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation har förtydligat att har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Vidare framgår det av skrivelsen att regeringen överväger att vid behov ta upp frågan i den proposition om forskning och innovation på energiområdet som är planerad att fattas beslut om . Regeringen anger också att ärendet bereds vidare och att punkten inte är slutbehandlad. om den framtida energiforskningen överlämnade ett underlag till den kommande energiforskningspropositionen. Myndigheten konstaterar att alla delar av samhället kommer att beröras av den energiomställning som behövs för att möta klimatutmaningen. Ny kunskap, ny kompetens och nya lösningar behövs på många områden, och lösningarna måste slå igenom snabbare än . konstaterar att forskning och innovation är helt avgörande för att accelerera inte bara energiomställningen utan hela den samhällsomställning som behövs för att nå regeringens mål. föreslår därför en kraftfull satsning på forskning och innovation med en ökning av anslaget för energiforskning från 2020 till 2024. Satsningar på forskning och innovation behövs inom framför allt sex samhällsområden, där omställningen måste gå snabbare. Det handlar om förnybar el, bioenergi, industri, transport, bebyggelse samt energisystemet i samhället. Myndigheten anger att den har ett helhetsansvar för energiomställningen i och därför använder en bred palett av verktyg. Det innebär att stöd till forskning och innovation kombineras med insatser för affärsutveckling och internationell lansering. För att få ut innovationer snabbare i samhället vill öka stödet till pilot- och systemdemonstration av lösningar, främja innovationsprocessen från forskning till marknad samt hjälpa företag att nå investerare och en global marknad. Svenska innovationer kan bidra till global nytta, och kan inspirera världen till hållbar utveckling genom att vara en föregångare i energiomställningen. har med utgångspunkt från energiöverenskommelsen identifierat sex övergripande forsknings- och innovationsområden, däribland Ett förnybart elsystem för en hållbar klimatomställning. Energiforskningens nuvarande inriktning lades fast av (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är enligt beslutet att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus för insatserna inom energiforskningen ska vara områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. I flera av de här aktuella motionerna efterfrågas åtgärder från regeringens sida med inriktning på att öppna för mer forskning på kärnenergiområdet. Utskottet konstaterar att riktade ett tillkännagivande till regeringen med den innebörden. Regeringen har därefter i en skrivelse till redovisat vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av tillkännagivandet. Av skrivelsen framgår det att regeringen i regleringsbrev har förtydligat villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation med innebörden att har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Vidare överväger regeringen att vid behov ta upp frågan i den proposition om forskning och innovation på energiområdet som är planerad att fattas beslut om . Regeringen anger vidare att ärendet ännu inte är slutbehandlat. Med hänvisning till att regeringen redan bedriver ett arbete med att omhänderta ett tillkännagivande med likartad inriktning som efterfrågas i flera av de här aktuella motionerna, anser utskottet att dessa motioner bör avslås av i de berörda delarna. Utskottet är inte heller berett att tillstyrka det allmänt hållna yrkande om energiforskningens inriktning som finns i motion 2019/20:595 (SD). Här är utskottets uppfattning att det som efterfrågas i motionen i huvudsak redan ryms inom ramen för energiforskningens nuvarande inriktning. Vissa övriga energipolitiska frågor Utskottets förslag i korthet avslår vissa övriga energipolitiska motionsförslag. Dessa gäller etablering av en energitestregion i , torv och svenska kraftnäts personalförsörjning. Jämför reservation 25 (SD). har ansvar för stamnätet och därmed en nyckelroll när det gäller överföringskapaciteten mellan landets norra och södra delar. Detta konstaterande återfinns i motion 2019/20:2140 av och (båda S). Motionärerna understryker också att stamnätet står inför omfattande investeringar som kräver kunnig personal. För att kunna garantera en välfungerande elförsörjning även vid händelse av kris anser motionärerna att bör se över möjligheten att skaffa egen personal eller se till att kompetensen finns i landet för underhåll och tillsyn av samt investeringar i affärsverkets anläggningar. Med teknisk kompetens, forskning, företag och stora outnyttjade alternativa energitillgångar har unika förutsättningar att vara en testregion där omställningen sätts i fokus. Denna uppfattning framförs i motion 2019/20:2614 av m.fl. (S), och motionärerna ger flera exempel på regionens fördelar i detta avseende. Det handlar bl.a. om att testverksamheten i är omfattande inom flera områden och att det redan finns en väletablerad och väl fungerande samverkan mellan industri, universitet och samhälle i länet. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga möjligheten att göra till en testregion för energiomställningen. I kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) anför motionärerna att torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle eftersom den nybildas kontinuerligt. Torven klassas som förnybar i vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter eftersom EU klassar torven som fossil energi. Motionärerna anser i yrkande 27 att torven ska klassas som förnybar som elcertifikatssystemet fortfarande finns kvar och vill att regeringen ska verka för att torv klassas som förnybar i EU. Vidare framhåller motionärerna att torvland i en eller annan form anses utgöra av landyta men att utvinningen av torv bedrivs på av denna yta. Om det går att reducera importen av fossila bränslen genom torveldning vore det eftersträvansvärt enligt motionärerna. Torven kan också skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytning är möjlig och skulle kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. Motionärerna vill därför i yrkande 28 att förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark utreds. Bil- och komponenttestnäringen är en av de identifierade starka näringarna i regionala utvecklings- och innovationsstrategier. Med anledning av den utveckling som näringen har haft och den position som testnäringen fått i regionala strategier och för regionala investeringar har en utvärdering av regionens testnäring tagits fram inom projektet förnyelse. Projektet drivs gemensamt av i , Region och . I en av rapporterna (Befintliga och potentiella utvecklingsmöjligheter – Testnäring ) har möjligheterna att expandera testverksamheten till andra branscher undersökts. Energisektorn omnämns som ett område med potential för vidare utveckling i regionen. Det kan avslutningsvis även nämnas att har i uppdrag av regeringen att slutredovisa och analysera genomförda insatser inom regional tillväxt inom ramen för sin långsiktiga strategi för myndighetens medverkan i det regionala tillväxtarbetet och EU:s sammanhållningspolitik för perioden –2020 (dnr N2014/02501/RT). Insatserna ska redovisas till . I skrivelsen Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan har analyserat torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan. Skrivelsen var en avrapportering av ett uppdrag från regeringen att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt när det gäller miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska. är en beställarorganisation, och underhållet utförs av kontrakterade entreprenörer. Vid upphandling av underhållsentreprenörer ställs bl.a. krav om inställelsetid. Enligt uppgift från affärsverket har endast svenska underhållsentreprenörer. Däremot förekommer viss utländsk arbetskraft på underentreprenörsnivå. För investeringsprojekten är leverantörsbasen europeisk och till större delen från EU, bl.a. som en följd av att många av affärsverkets kritiska komponenter tillverkas inom EU. Det kan även nämnas att utbildar tekniker som i vanliga fall arbetar inom distributionsnätsverksamhet till att ingå i en särskild insatsstyrka för att förstärka förmågan att hantera en större störning på transmissions- eller regionnät. Detta bygger på en insikt om att den ordinarie tekniska personalen inte kommer att räcka till vid en sådan händelse. Vidare kan det nämnas att i regleringsbrevet har fått i uppdrag av regeringen att arbeta med krisberedskap och civilt försvar. Vidtagna åtgärder och uppnådda resultat ska redovisas . Utskottet ser positivt på de regionala initiativ som tas för att utveckla testnäringen i i allmänhet och även på de delar som är inriktade på att utveckla den potential som finns för testverksamhet inom energisektorn. Med hänsyn till att testverksamheten är mångfasetterad och förekommer inom flera olika sektorer anser utskottet att det vore mindre klokt att lyfta fram just energisektorn som den som bör ligga till grund för etablering av en testregion i . Den berörda regionens prioriteringar bör dessutom väga tungt i sammanhanget. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2019/20:2614 (S). De förslag om torv som finns i motion 2019/20:389 (SD) har avstyrkts av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen. Utskottet ser inte svensk torv som ett hållbart förstahandsalternativ för att ersätta importerade fossila bränslen. Användningen av fossila bränslen inom värmesektorn är begränsad, och torv är en marginell företeelse inom ramen för elcertifikatssystemet. är inte heller en råvara som lämpar sig särskilt väl för produktion av drivmedel. Liksom tidigare anser utskottet således att bör avslå förslagen i motionen som gäller torv. När det avslutningsvis gäller svenska kraftnäts personalförsörjning som berörs i motion 2019/20:2140 (S) hänvisar utskottet till det uppdrag som affärsverket har och som innebär att ska arbeta med krisberedskap och civilt försvar. Vidtagna åtgärder och uppnådda resultat ska redovisas senast . Utskottet förutsätter att affärsverket inom ramen för det uppdraget även analyserar hur man ska hantera sin personalförsörjning under en krissituation. Möjligen kan de känningar som den pågående coronakrisen innebär för en så samhällsviktig verksamhet som den ansvarar för utmynna i värdefulla lärdomar om hur man bör hantera personalförsörjningen inför framtida krishantering. Om slutsatsen då blir att en större andel av underhålls- och driftspersonalen bör vara bosatt i återstår att se. Med det anförda avstyrks motion 2019/20:2140 (S). Mål om en fossilfri elproduktion, punkt 1 (M, SD, KD, L) av (SD), (SD), (KD), (M), (M), (M), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 35 i denna del, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 15 och 16 samt 2019/20:1802 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1 och 2019/20:2363 av och (båda M) yrkande 1. Energipolitiken har en nyckelroll när det gäller att möta det alltmer påtagliga hotet mot klimatet. Mot den bakgrunden är det centralt att energipolitiken får en sådan inriktning att den på allvar kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Det finns i detta läge inte utrymme för att vidhålla ett begränsat synsätt som riskerar att försvåra ett angeläget klimatarbete. har redan en klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser och detta förhållande bör i möjligaste mål vidmakthållas. Eftersom alla länder måste bidra i klimatarbetet är det viktigt att inte bara satsar på förnybar energiproduktion utan även bejakar möjligheterna att även fortsättningsvis kunna producera fossilfri kärnenergi. Med hänvisning till detta anser vi att det är nödvändigt att ompröva målet om att den svenska elproduktionen ska vara helt förnybar till 2040. I likhet med vad som föreslås i flera motioner i detta avsnitt förordar vi i stället ett mål om ett fossilfritt elsystem. Detta skulle bli en viktig signal till marknaden om att det finns politiskt stöd för kärnkraft även efter 2040. Ett reviderat mål gör också att den redan nu nästan helt fossilfria elproduktionen inte ställs mot den förnybara produktionen. Sammantaget anser vi att detta bör tydliggöras för regeringen genom ett tillkännagivande från . Det anförda innebär att vi tillstyrker motionerna 2019/20:389 (SD), 2019/20:2670 (M), 2019/20:2363 (M), 2019/20:2831 (M) och 2019/20:3351 (L) i de berörda delarna. Motion 2019/20:2659 (M) tillstyrks i den del av yrkande 35 som gäller ett mål för fossilfri energi. Motionerna 2019/20:1802 (M) och 2019/20:2363 (M) avstyrks i de berörda delarna. En ny , punkt 2 (M, SD, KD, L) av (SD), (SD), (KD), (M), (M), (M), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2019/20:2670 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 17. konkurrenskraft och välfärd bygger på en trygg elförsörjning. Den svenska energipolitiken ska värna klimatet, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Tillgång till el till konkurrenskraftiga priser är avgörande för den svenska industrin. En framgångsrik energipolitik måste kombinera en politik för lägre utsläpp av växthusgaser med reformer som möjliggör tillväxt och teknologisk utveckling. Energipolitikens centrala betydelse för både klimatet och välfärdsutvecklingen gör att alla partier behöver ta ett gemensamt ansvar för att formulera nya energipolitiska lösningar. Vi instämmer i det som sägs i motionerna 2019/20:389 (SD), 2019/20:2670 (M) och 2019/20:3351 (L) och anser att det bör tillsättas en ny . Denna bör vara parlamentariskt sammansatt och ha som uppgift att tillsammans med relevant expertis utarbeta ett underlag för en ny bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Inriktningen bör vara att den långsiktiga energiförsörjningen ska upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och driftssäkerhet, som beroendet av fossila kraftkällor minimeras. En konkurrenskraftig, klimatsmart och stabil energiproduktion måste värnas. Därmed tillstyrks de ovan omnämnda motionerna i de berörda delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 35 i denna del och 39 samt 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:1381 av m.fl. (S), 2019/20:1417 av och (båda S), 2019/20:1890 av (M), 2019/20:2267 av m.fl. (S), 2019/20:2711 av m.fl. (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 3, 6 och 12, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 9, 28, 32, 35 och 37 i denna del, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 21. Energipolitiken har tydliga kopplingar till klimatpolitiken. Klimatutmaningarna är dock i allra högsta grad globala och kräver därför ett samlat och effektivt agerande på nivåer över den nationella. För del är det inte minst på EU-nivå som det är viktigt att nå framgång med en politik som minskar hotet mot klimatet. har också en viktig roll att spela på den internationella arenan genom att föregå med gott exempel. Förutsättningarna för produktion av olika biobränslen är god i . En övergripande utmaning när det gäller sådana bränslen är dock att en stor del av lagstiftningen bestäms på EU-nivå. Det har i de sammanhangen inte alltid varit lätt för att få gehör för rimliga villkor kring produktion och användning av fasta och flytande biobränslen. Mot den bakgrunden instämmer vi i det som sägs i motion 2019/20:2659 (M) om att det finns ett stort behov av att skapa bättre förutsättningar och långsiktiga spelregler för förnybara biobränslen samt säkerställa en bred råvarubas. Detta är nödvändigt för att branschen ska våga göra större investeringar i exempelvis anläggningar för produktion av biobränslen. Vi tillstyrker därför förslaget i motionen om att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för förutsebara regler för förnybara bränslen på EU-nivå. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de berörda delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.