bet · H801NU3 · 2020-12-04 00:00:00 — I likhet med då budgetpropositionen behandlades instämmer utskottet i regeringens uppfattning om att den höga investeringsvolymen i stamnätet ställer krav på planering, analys och resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten och att det därför är viktigt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av den föregående investeringsplanen. Med detta sagt har utskottet inget i övrigt att anföra när det gäller regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2023 för . Förslaget tillstyrks därmed, liksom förslaget om finansiella befogenheter för . Utskottet noterar vidare att både den nuvarande och den tidigare regeringen under arbetat med att se över Svenska kraftnäts ekonomiska mål. I budgetpropositionen angavs att regeringen avsåg att vara klar med översynen senast till budgetpropositionen . konstaterade utskottet att arbetet med översynen fortsatte och att de ekonomiska mål som beslutades fortfarande gällde. I budgetpropositionen anges att översynen har resulterat i en justering av Svenska kraftnäts ekonomiska mål samt att regeringen har uppdragit åt Statskontoret och att göra en myndighetsanalys av respektive att föreslå hur de ekonomiska målen bör vara utformade på för att styra mot både samhällsekonomisk och intern effektivitet. Uppdragen ska redovisas . Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi och de förslag till bemyndiganden som är knutna till några av anslagen. Utskottet tillstyrker också de förslag som gäller Svenska kraftnäts investeringsplan 2021–2023 och finansiella befogenheter 2021 liksom förslaget om elberedskapsavgiftens storlek 2021. Följaktligen avstyrker utskottet de förslag till alternativa anslagsfördelningar som föreslås i de ovannämnda motionerna. Statens budget inom utgiftsområde 21 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 enligt förslaget i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och motion 2020/21:3118 av m.fl. (SD) och 2020/21:2974 av m.fl. (V), 2020/21:3490 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 och 2020/21:3501 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som föreslås i bilaga 5. Därmed bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för d) Finansiella befogenheter för e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften Vi anser att energipolitiken bör vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushållen som näringslivet. Energipolitiken ska syfta till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning, och mot den bakgrunden anser vi att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Vi vill framhålla vikten av att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Med detta sagt vill vi framhålla att vi står bakom förslag till anslagsfördelning för utgiftsområde 21 Energi som finns i motion 2020/21:3118. Beträffande de enskilda anslagen inom utgiftsområdet föreslår vi för det första att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering. Anslaget blir därmed högre än vad regeringen har föreslagit. Den högre anslagsnivån får användas till fortsatta satsningar på omställningsarbetet i företag och för att stödja företags marknadsintroduktion av energieffektiva produkter och tjänster. Vidare föreslår vi att avvisar regeringens förslag om anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion (–), anslaget 1:7 Energiteknik (–1 ) och anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning (–). Vårt förslag till avveckling av anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag och göra en inriktning på fossilfrihet snarare än förnybarhet. Skälet till att vi vill avveckla anslaget 1:7 Energiteknik är att anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller och till energilagring, vilket vi motsätter oss av samma skäl som vi anfört avseende anslaget 1:3, dvs. för att minska den snedvridning på energimarknaden som statens alltför ensidiga fokusering på förnybar energi innebär. Den minskning av anslaget 1:7 Energiteknik som vi föreslår är större än vad som föreslås i motion 2020/21:3118 (SD), vilket innebär att anslaget enligt vårt förslag blir . När det gäller anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning anser vi att det har en väldigt låg effektivitet när det gäller att bidra till arbetet med att nå fossilfrihet och att det har använts för att finansiera projekt med tveksamt värde för detta. Vidare är vår uppfattning att regeringens förslag till anslag som ska finansiera energiforskning är otillräckligt. Vi föreslår därför att anvisar till anslaget 1:4 Energiforskning, vilket är mer än vad regeringen föreslår . Regeringens förslag innebär en sänkning av anslaget med för budgetperioden, vilka vi genom vårt förslag återför som vi höjer ambitionsnivån genom att tillföra ytterligare 2021–2023. Enligt vår uppfattning bör energiforskningen syfta till att reducera beroende av fossila bränslen och till att utveckla den inhemska energiindustrin. Utöver detta anser vi att bör delta i internationellt samarbete med andra kärnkraftsnationer för att göra det möjligt för fler länder att få tillgång till leveranssäker och ren baskraft. bör därför ansluta sig till samverkansprojektet (GIF), och vi förordar av den anledningen att ökar anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer med 2021. Vårt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet innefattar två nya satsningar. Vi föreslår att anslås 2021 för forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Den andra satsningen gör vi på att vidareutveckla vätgastekniken i en vätgasstrategi för för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon som drivs med vätgas. För den föreslagna vätgassatsningen föreslår vi att anslås . Det nu anförda innebär att vi förordar att ska anvisa anslag för utgiftsområde 21 i enlighet med det förslag som finns i bilaga 4. När det gäller Svenska kraftnäts investeringsplan och affärsverkets finansiella befogenheter har vi ingen annan uppfattning än vad regeringen föreslår. Detsamma gäller förslaget i budgetpropositionen om nivån på elberedskapsavgiften. När det gäller regeringens förslag till olika bemyndiganden som är kopplade till några av anslagen anser vi att de bör utformas i linje med vårt förslag i bilaga 5. Det innebär att avslår regeringens förslag om bemyndiganden för anslagen 1:3 Insatser för förnybar elproduktion, 1:7 Energiteknik och 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Utöver det vi har anfört ovan gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Sammantaget innebär detta att vi med undantag för den tidigare nämnda mindre justeringen tillstyrker motion 2020/21:3118 (SD). Det innebär också att vi delvis tillstyrker propositionen och avstyrker de övriga motionsförslagen. Statens budget inom utgiftsområde 21 (M) (M), (M) och (M) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 4 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). budgetalternativ bör ses som en helhet, och vi väljer därför att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom den ram för utgiftsområdet som alltså redan har fastställt. I stället lägger vi fram detta särskilda yttrande som i korthet beskriver politik inom utgiftsområde 21. Yttrandet bygger på det samlade förslag till statens budget som finns i partimotion 2020/21:3422 (M). Den motionen behandlades i betänkande /21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 1 och 5 i det betänkandet. har – förutom pandemin – att hantera hög arbetslöshet och grov brottslighet. Det framhålls i den ovan nämnda motionen 2020/21:3422 (M) sammantaget som stora problem. budgetförslag fokuserar därför på att se till att ska ha beredskap för om pandemin förvärras, knäcka arbetslösheten och bekämpa kriminaliteten. För att kunna hantera en situation där coronakrisen förvärras innehåller budgetförslag en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten behöver arbetslinjen återupprättas. Det går att åstadkomma genom att de svenska bidragssystemen stramas åt, att det införs ett bidragstak, att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till bidragssystemen samt genom att växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden behöver tillföras mer resurser som dessa villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota den ekonomiska återhämtningen. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen har skapat bör tas bort. För att bekämpa kriminaliteten förordas i motionen en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar bl.a. om dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar även om att hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa de stora problemen kan bli ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och resurserna till välfärden växer. budgetalternativ för utgiftsområde 21 Energi – som vi alltså står bakom – baseras på den grundläggande inställningen att ska ha ett tryggt energisystem med pålitliga leveranser av el och annan energi till rimliga kostnader för företag och hushåll. Det ska även bidra till en effektiv omställning för att möta klimatutmaningarna och ligga i framkant vad gäller utvecklingen av ny grön teknik. Det energisystem som vi vill utveckla kännetecknas av hög leveranssäkerhet och låg klimatpåverkan, och där en ökad elektrifiering av samhället är ett centralt inslag. För att det ska vara möjligt att producera den mängd el som behövs måste alla fossilfria kraftslag bidra, inklusive kärnkraften. Reformer på elmarknadsområdet och förbättrade elnät anser vi också bör ingå i en ny energipolitik för . När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi anser vi i likhet med vad anför i motion 2020/21:3490 att anslaget 1:4 Energiforskning borde ha ökats med 2021–2023. Anslagsökningen skulle finansiera forskning, utveckling och testanläggningar i syfte att utveckla nästa generations kärnkraft i . Vi hade gärna sett en omfördelning av regeringens satsning om 2021 och 2022 på fossilfritt flyg till förmån för ett nytt anslag inom utgiftsområde 20, Grönt bränslestöd, där satsningar på fossilfritt flyg återfinns. I likhet med vad som föreslås av skulle detta innebära en ökning av anslaget med 2021. När det gäller anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter hade vi förordat en omfördelning av regeringens satsning om 2021 på infrastruktur för elektrifierade transporter till förmån för ett nytt anslag inom utgiftsområde 20, Stöd till laddstationer för bilar och lastbilar. Det här aktuella anslaget borde således ha minskats med 2021. Vi anser att stöd till enskilda produktionstekniker som solceller bör avvecklas och hade därför avvisat delar av regeringens satsning på solcellsstöd till kommuner och företag inom ramen för anslaget 1:7 Energiteknik. Vi hade också avvisat delar av regeringens satsning på energi- och klimatrådgivning (anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning). Anslaget borde enligt vår uppfattning ha minskats med 2021–2023 till förmån för finansiering av andra prioriterade reformer. Sammantaget innebär detta att vi i budgetprocessens första steg stod bakom en utgiftsram som var lägre än den som fastställde för utgiftsområde 21 Energi . Statens budget inom utgiftsområde 21 (V) (V) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170 (V). Motionen behandlades i betänkande /21:FiU1, och partiets samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I den nyssnämnda motionen 2020/21:3170 (V) presenteras omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När enskilda individer agerar utan hänsyn till att alla är sammanbundna i ett samhälle drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. För att kunna stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet och lyckas med den nödvändiga gröna omställningen måste vi agera tillsammans. I det läget håller det inte att som regeringen lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna väljer , som framgår av den nämnda motionen, en annan väg. Det förslag till budget som finns i motionen innefattar satsningar på att minska klyftorna och att stärka den generella välfärden. Dessa satsningar är centrala för ett mer jämlikt samhälle. Mycket av de pengar som läggs på välfärden syftar till att skapa högre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen, och inte minst – en välfärd som omfattar fler. Den plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning som beskrivs i motionen sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Budgetförslaget omfattar ca mer än regeringens på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har detta budgetförslag samma finansiella sparande som regeringen föreslår, vilket innebär att de reformer som förordas i motionen är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. I den ovan nämnda motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 21 Energi. budgetalternativ för utgiftsområdet tar sin utgångspunkt i en insikt om att klimatkrisen är akut och att snabbt måste ställa om för att minska utsläppen. Energipolitiken har här en avgörande roll. mål är ett samhälle förnybar energiförsörjning . Genom att säga nej till kärnkraft och i stället satsa på energieffektivisering och förnybar energi som sol-, vind-, bio- och geoenergi kan ett ekologiskt hållbart samhälle skapas. För att understryka vikten av ytterligare satsningar på förnybar elproduktion anser jag att staten och andra offentliga aktörer bör ges utökade möjligheter att visa vägen på detta område. Därför vill jag, i likhet med vad som förordas i motion 2020/21:2974 (V), att offentliga byggnader såsom sjukhus och skolor ska få möjlighet att installera sol- och vindkraft som ett led i utbyggnaden av förnybar energi. Jag hade därför gärna sett att det – utöver regeringens övriga anslagsförslag inom utgiftsområdet – även hade införts ett nytt anslag för sol- och vindkraftsinvesteringar i offentliga byggnader. Det anslaget skulle ha uppgått till . Sammantaget hade förslag inneburit att mer än regeringens förslag hade anvisats till utgiftsområde 21 Energi . Statens budget inom utgiftsområde 21 (KD) (KD) anför: Genom sitt beslut fastställde att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 4 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Som tidigare framgått är utgångspunkten i detta ärende således att ramen är fastställd. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 21 borde ha utformats i enlighet med förslaget i budgetmotion 2020/21:3530 (KD). I den motionen har presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. Motionen behandlades i betänkande /21:FiU1, och partiets samlade förslag framgår av reservationerna 4 och 8 i det betänkandet. När det ovan nämnda förslaget till budgetram för utgiftsområde 21 Energi nu har fallit avstår jag från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . Jag vill dock påminna om att förslag till ram för utgiftsområde 21 Energi är lägre än vad regeringen föreslår. Som framgår av den ovan nämnda motionen 2020/21:3530 vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan människors förutsättningar att lämna arbetslöshet och utanförskap förbättras. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. För att klara detta krävs ledarskap och förmåga att prioritera. bästa måste komma före respektive januaripartis favoritreformer, där ingen tar ansvar för helheten. De åtgärder som regeringar världen över har tvingats vidta för att stoppa smittspridningen har resulterat i att och omvärlden har hamnat i en synnerligen djup lågkonjunktur. I finns risk för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer . En varaktigt hög arbetslöshet skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem och undergräva de offentliga finanserna och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna dämpar behovet av att nyanställa , eftersom det i första hand kommer att vara den outnyttjade personalreserven som sysselsätts när produktionen återhämtar sig. som den stora och breda påverkan på samhället som coronapandemin medför måste hanteras, behöver klara av att hantera de stora samhällsproblem som fanns redan innan pandemin bröt ut och som i flera fall har förvärrats av den. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bli permanent, den vårdskuld som har lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som har hamnat i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. De jobbreformer som föreslås i motionen syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa i stället för att, som regeringens reformer, ge stöd till anställningar som redan finns. I motionen föreslås dessutom ett nationellt grepp för att beta av både vårdskuld och vårdköer och ta all vårdkapacitet som kan uppbringas i anspråk – oavsett var i landet den råkar finnas. Förslaget innebär även att mer resurser tillförs äldreomsorgen och att stora satsningar görs för att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Dessutom behöver alla delar av rättsväsendet få betydande tillskott. I detta särskilda yttrande redovisar jag i korthet den syn på energipolitiken som har presenterat i motion 2020/21:3501 och som ligger till grund för partiets förslag till budget för utgiftsområde 21 Energi. syn på energipolitiken bygger på inställningen att en trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften. För att energipolitiken ska kunna möta dessa krav bör fossila bränslen fasas ut och förutsättningarna för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften bli bättre. Den fossilfria kärnkraften måste utvecklas i stället för att avvecklas och vattenkraften värnas som den förnybara elproduktionen i form av bl.a. vind- och solkraft byggs ut. Jag anser att en energipolitik där flera olika fossilfria kraftproduktionsslag verkar sida vid sida gör det möjligt att möta klimatutmaningarna utan att välfärden sätts på spel. Mot denna bakgrund hade jag alltså velat se en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 21 Energi. Jag hade avvisat de medel inom anslaget 1:1 som regeringen föreslår för sekondering av personal och informationsplattform för solceller. Däremot hade jag gärna sett att hade tillförts för energirådgivning som regeringens tilldelning om till lokal rådgivning under anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning hade avvisats. Till förmån för andra budgetsatsningar hade jag även avvisat tilldelningen om till för marknadskontroll, ekodesign och energimärkning (anslaget 1:1 ). Av prioritetsskäl samt för att neutralisera villkor mellan olika kraftslag delar jag även uppfattningen i motion om att anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion borde ha minskats med . Forskning på energiområdet anser jag vara viktigt, och därför borde anslaget 1:4 Energiforskning ha tillförts mer än vad regeringen föreslog och öronmärkts för en satsning på kärnkraftsforskning, bl.a. med inriktning på framtidens kärnkraft. Vidare anser jag att det borde ha avsatts mer medel än vad regeringen föreslog för forskning om fossilfritt flyg. För att bryta transportsektorns fossilbränsleberoende förordar jag en högre ambitionsnivå när det gäller utbyggnaden av laddstolpar för elfordon och infrastruktur för elektrifierade tunga fordon. Därför hade jag gärna sett en ökning av anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter med . Avslutningsvis ifrågasätter jag effektiviteten i de satsningar som regeringen gör med stöd av anslaget 1:7 Energiteknik och ser inget skäl att stödja regeringens förslag om att tillföra till anslaget 2021 för en nedtrappning av investeringsstödet till solceller. Jag förordar andra prioriteringar och hade därför avvisat regeringens förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 21: 1.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 2.8.8). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2023 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar (avsnitt 2.9.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.9.1). 4.Riksdagen anvisar ramanslaget för under utgiftsområde 21 Energi enligt tabell 1.1 i propositionen. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:2974 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3118 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3490 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen.