bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — framhöll vidare att det alltid kommer att behöva finnas utrymme för partier att ompröva tidigare ställningstaganden, men det torde ligga i allas intresse att detta görs på ett sätt som ger regeringen en rimlig möjlighet att något förutse skiftningar i åsiktsförhållandena så att regeringen kan beakta dessa i det svenska arbetet inom EU. På motsvarande sätt kommer det alltid att behöva finnas ett utrymme för regeringen att anpassa de svenska ståndpunkterna och hur de läggs fram (2017/18:URF1 s. 131). betonade utskottens ansvar att följa arbetet i EU och att begära information och överläggning med regeringen. ansåg kommittén att regeringen bör känna ett stort ansvar för att skapa förutsättningar för att involveras i EU-arbetet i ett tidigt stadium genom information och överläggningar. Regeringen har ett avsevärt informationsövertag i förhållande till när det gäller det löpande EU-arbetet och särskilt i EU-beslutsprocessens tidiga skeden. Enligt 10 kap. 10 § regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Närmare bestämmelser om denna informationsskyldighet meddelas i riksdagsordningen (2017/18:URF1 s. 134). Kommittén påminde om och underströk uttalande om att det är en förutsättning för att utskotten ska kunna begära överläggning med regeringen att regeringen noga beaktar behovet av att uppmärksamma utskotten på situationer när det kan finnas behov av att förankra ett politiskt viktigt nytt ställningstagande i . Enligt kommittén måste detta förstås som ett krav på regeringen att uppmärksamma utskotten på de behov som regeringen ser för utskotten att begära överläggning. Regeringen måste också vara beredd att överlägga med utskotten när utskotten så bestämmer. Även om kommittén betonar beslutsprocessens tidiga skeden förtar detta inte kravet på regeringen att även uppmärksamma utskotten på överläggningsbehov i senare skeden av beslutsprocessen, t.ex. om nya ställningstaganden till följd av utvecklingen i rådsförhandlingarna eller i trepartsförhandlingar mellan rådet, och kommissionen inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Det måste enligt kommittén anses ligga i regeringens eget intresse att alltid uppmärksamma utskotten på behov av överläggningar i så god tid att det fortfarande finns utrymme för regeringen att agera så att ståndpunkter baserade på de ställningstaganden som görs av utskotten kan få genomslag i rådsförhandlingarna (2017/18:URF1 s. 135). Regeringen ska vidare enligt 7 kap. 14 § RO underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen samråder med få stöd för den ståndpunkt som ska föras fram i rådet. Innan detta samråd äger rum bör, som nämnts, frågorna vara förankrade i det berörda utskottet (framst. 2005/06:RS3 s. 49). Det mandat regeringen får av är inte formellt bindande. har emellertid uttalat att innebörden av regeringens informations- och samrådsskyldighet med i EU-frågor är att härigenom får ett reellt inflytande när det gäller de svenska ståndpunkterna vid beslut i rådet. Man bör nämligen enligt utskottet kunna utgå från att regeringen inte kommer att företräda en ståndpunkt som står i strid med vad har gett uttryck för i samrådet. Det som sagts har betydelse för det politiska ansvarstagandet, anför utskottet. Om redan från början skulle binda regeringen med fastställda förhandlingsdirektiv, skulle regeringens politiska ansvar för agerandet i EU-förhandlingarna uttunnas avsevärt. Det är regeringen som företräder vid ministerrådets möten. Det är därigenom regeringen som har det politiska ansvaret för förhandlingarna. har medverkat vid upplägget av förhandlingarna påverkar därmed enligt utskottet inte möjligheter att med stöd av sin kontrollmakt granska regeringens agerande (bet. 1994/95:KU22 s. 15). Utskottet har också uttalat att det ytterst är regeringens uppgift att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med utskotten och speglar rådande åsiktsförhållanden i (bet. 2005/06:KU21 s. 31 f.). Någon formell skyldighet för regeringen att på eget initiativ överlägga eller samråda med innan kommissionen har lämnat ett aviserat lagstiftningsförslag finns inte. Enligt artikel 240 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska Coreper[5] ansvara för att förbereda rådets arbete och för att utföra de uppdrag som rådet ger den. Enligt rådets arbetsordning (2009/937/EU) ska alla punkter på dagordningen för ett rådssammanträde först behandlas av Coreper, om inte Coreper beslutar något annat. Coreper ska sträva efter att på sin nivå nå enighet om en lösning som ska föreläggas rådet för antagande. Coreper ska också se till att handlingarna i ett ärende presenteras för rådet i lämplig form och ska vid behov lägga fram riktlinjer, alternativ eller förslag till lösningar. I brådskande fall kan rådet enhälligt besluta om att behandla en fråga utan denna föregående behandling (artikel 19.2). Coreperdagordningen innehåller två delar, I och II. Del I innehåller ärenden där den nödvändiga sakdiskussionen har avslutats redan på arbetsgruppsnivå. Dessa kan godkännas av Coreper utan diskussion, såvida ingen medlemsstat motsätter sig detta. Dessa ärenden benämns I-punkter. Del II innehåller ärenden som kräver sakbehandling av Coreper. Dessa benämns II-punkter (cirkulär 4 Riktlinjer för handläggning av I-punkter och A‑punkter i []). Av rådets arbetsordning framgår att rådsdagordningen på motsvarande sätt är indelad i två delar, A-punkter och B-punkter (artikel 3.6). B-punkter kräver mer eller mindre omfattande överläggningar i rådet. A-punkterna däremot fattar rådet beslut om utan överläggning. Kriteriet för en A-punkt är med andra ord att man har konstaterat att ett tillräckligt antal medlemsstater står bakom beslutet och att inget ytterligare behöver sägas i frågan. Förhandlingarna har således avslutats och en överenskommelse nåtts i rådets förberedande organ, dvs. arbetsgrupper och Coreper. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (COM(2016) 593). Förslaget ingick i det som kommit att kallas det ”andra paketet” i kommissionens översyn av upphovsrätten, inom ramen för strategin för en inre digital marknad i . Syftet med förslaget var att skapa rättslig förutsebarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och andra alster samt att förbättra tillgången till sådant innehåll. För att uppnå detta föreslogs ytterligare harmonisering av undantag från och inskränkningar i upphovsrätten och åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll. Förslaget innehöll också åtgärder för att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt. Dessa åtgärder tog sikte på upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. För att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt föreslogs bl.a. en ny rättighet för tidningsutgivare, som ger dem ensamrätt till digital användning av deras presspublikationer under (artikel 11). Förslaget innebar också att leverantörerna ska informera rättighetshavarna om de åtgärder som vidtas och rapportera om identifiering och användning av deras verk i lämplig omfattning (artikel 13). Rådet antog förslaget till direktiv . röstade emot förslaget. Uppgifter i en artikel Enligt en artikel på nyhetssajten Europaportalen med rubriken : Regeringen borde ha överlagt med höll regeringen inte något samråd med i frågan , trots att förslaget till EU:s nya upphovsrättsdirektiv blev mycket ifrågasatt och ändrades . Regeringen lämnade bara aktuell information till nämnden en gång , uppgav Europaportalen. Justitieminister lät sin pressekreterare hälsa följande i ett mejl till Europaportalen: Eftersom frågan ännu inte kommit upp som beslutspunkt vid ett formellt rådsmöte har inte heller något samråd med ägt rum. Någon begäran om överläggning i i utskottets ställe har inte heller begärts. I artikeln uppgavs det vidare att när rådet skulle ta upp ärendet för beslut hade små möjligheter att påverka det. , dåvarande vice ordförande i nämnden, sade till Europaportalen: Det är ett väldigt sent skede att samråda i. Det borde ha skett tidigare. Jag är inte säker på att regeringen gjort något formellt fel, men det är ju en så omdiskuterad fråga. Enligt borde regeringen ha överlagt med både näringsutskottet och . Information till och överläggning med näringsutskottet Regeringen lämnade information till näringsutskottet vid följande tillfällen: , , , , , , och . Regeringen hade en överläggning med utskottet . Vid sammanträdet lämnade statssekreterare , , information till näringsutskottet inför konkurrenskraftsrådets möte (näringsutskottets prot. 2016/17:11 § 3). Underlaget inför informationen till utskottet bestod av den kommenterade dagordningen () inför konkurrenskraftsrådets möte . Av denna framgick om förslaget till upphovsrättsdirektiv bl.a. följande: Förslaget innehåller också åtgärder för att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt. Dessa åtgärder tar sikte på upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. Det handlar i första hand dels om en ny typ av rättighet för tidningsutgivare som ger dem ensamrätt att under från publiceringen framställa exemplar av och tillgängliggöra sina nyhetspubliceringar på internet, dels om en skyldighet för vissa internetplattformar att tillsammans med rättighetshavarna vidta åtgärder för att förhindra att material olovligen görs tillgängligt på plattformarna och dels om ett krav på transparens i avtal mellan upphovsmän/artister och förvärvare av upphovsrätt och rätt för upphovsmän/artister att omförhandla oskäliga avtal. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för immaterialrätt. Vid det ena tillfället presenterade kommissionen förslaget och vid det andra tillfället gicks den bakomliggande konsekvensanalysen igenom. lämnade statssekreterare , , information om direktivförslaget om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (näringsutskottets prot. 2016/17:16 § 2). Av en promemoria från () inför informationen till näringsutskottet framgick bl.a. följande: Direktivet syftar också till att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt genom åtgärder för att förbättra upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar online. Här föreslås en ny rättighet för tidningsutgivare till deras presspublikationer på nätet. Det föreslås också en ny skyldighet för onlinetjänster som lagrar och ger tillgång till stora mängder material som laddas upp av deras användare att – i samarbete med rättighetshavarna – vidta åtgärder för att säkerställa att rättighetshavarna får betalt eller att material som laddats upp olovligen kan tas bort. Slutligen föreslås ett antal åtgärder för att stärka upphovsmäns och utövande konstnärers position i förhållande till de företag som förvärvar deras rättigheter. Bl.a. ska avtal kunna omförhandlas om den ursprungligen avtalade ersättning visar sig vara oproportionerligt låg och det ska finnas möjligheter till frivillig alternativ tvistlösning. överlade med statssekreterare , , om direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden. Regeringens ståndpunkt framgick av en promemoria som hade upprättats vid (): På upphovsrättsområdet har länge förespråkat att punktinsatser ska göras på EU-nivå där verkligt behov har konstaterats, i stället för stora harmoniseringsinsatser eller grundläggande förändringar av regelverket. bör därför välkomna att kommissionen valt att lägga fram förslag i väl avgränsade frågor. Det finns enligt regeringen anledning att se positivt på ambitionen att anpassa det upphovsrättsliga ramverket till den digitala miljön och förbättra villkoren för kulturskapare. bör vikten av att lagstiftningen är balanserad och tillvaratar både rättighetshavares och användares intressen, liksom andra allmänna och enskilda intressen betonas. Det är också viktigt att den kommande lagstiftningen inte försämrar möjligheterna att nationellt använda och utveckla avtalslicenslösningar. När det gäller inskränkningar i upphovsrätten finns det ofta ett behov av att anpassa dessa till nationella förutsättningar, t.ex. i förhållande till de alternativa lösningar som kan finnas tillgängliga. Om det gränsöverskridande inslaget är begränsat, bör enligt regeringen tvingande inskränkningar utformas så att de ger medlemsstaterna största möjliga handlingsutrymme. På undervisningsområdet finns anledning att bevaka att de nuvarande avtalslicenserna kan användas, som möjliggör breda avtal om användning och ersättning till upphovsmännen. Den inskränkning som syftar till att möjliggöra text- och datautvinning bör enligt regeringen omfatta inte bara forskningsorganisationer utan även kulturarvsinstitutioner, där det bedrivs forskning under liknande förutsättningar. Regeringen anser vidare att det bör bevakas att befintliga inskränkningar i svensk rätt inte begränsas av förslaget. När det gäller förslagen som syftar till att underlätta licensiering anser regeringen att bör verka för att det ska vara möjligt att använda den avtalslicensordning som finns i svensk rätt för att möjliggöra kulturarvsinstitutionernas användning av verk i sina samlingar. Den är betydligt mindre komplicerad än det som kommissionen föreslår. Regeringen anser att bör kunna acceptera förslaget om en förhandlingsordning för ingående av avtal om visst tillhandahållande av film och tv online, även om det inte har framkommit något särskilt behov av en sådan på den svenska marknaden. När det gäller den del av direktivet som syftar till att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt bedöms förslaget om en ny ensamrätt för tidningsutgivare för digital användning av deras presspublikationer riskera att ytterligare komplicera det upphovsrättsliga regelverket, utan att ge större intäkter till tidningsutgivarna. Förslaget synes även leda till att tidningsutgivarna ges ett starkare skydd än de enskilda upphovsmän vars verk ingår i publikationen och riskerar också att omöjliggöra viss länkning på internet som är tillåten. bör därför verka för att den föreslagna ensamrätten för tidningsutgivare inte införs eller åtminstone blir så begränsad som möjligt. Regeringen menar att bör stödja förslaget som ger medlemsstaterna en möjlighet, men inte en skyldighet, att föreskriva viss grund för kompensation till förlag. När det gäller förslaget att vissa leverantörer av onlinetjänster tillsammans med rättighetshavarna ska vidta lämpliga åtgärder (t.ex. tekniska lösningar för att identifiera innehåll) för att säkerställa att upphovsmännen kan få betalt för användningen av innehållet eller förhindra att det finns där, så anser regeringen att ambitionen att säkerställa att också tjänsteleverantörerna tar ett ansvar för att identifiera det material som laddas upp är bra. Regeringen anser dock att ett antal frågor måste klargöras och bestämmelserna konkretiseras för att ska kunna ställa sig bakom detta. Regeringen menar att bör ställa sig positivt till kravet på transparens i avtal mellan upphovsmän eller utövande konstnärer, å ena sidan, och användarna av deras verk och prestationer, å andra sidan. bör enligt regeringen även ställa sig positivt till möjligheten till omförhandling av avtal vid oproportionerligt låg ursprungsersättning. Det bör dock enligt regeringen säkerställas att det ges utrymme för att beakta varje marknads särskilda förutsättningar. Då det i grunden är fråga om förhandlingar mellan näringsidkare finns inte någon anledning att staten ska ta på sig kostnaderna för eventuella tvister i vidare mån än som gäller då de förs vid domstol. bör därför i första hand motsätta sig den föreslagna bestämmelsen om alternativ tvistlösning och i andra hand verka för att bestämmelsen utformas på ett sådant sätt att medlemsstaterna kan uppfylla sina förpliktelser genom hänvisning till t.ex. sedvanligt skiljeförfarande. Med tanke på den nationella lagstiftningsprocess som kommer att krävas för att implementera direktivet bör enligt regeringen verka för en betydligt längre genomförandeperiod än de föreslagna 12 månaderna. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt i promemorian (näringsutskottets prot. 2016/17:30 § 2). lämnade statssekreterare , , information om direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (näringsutskottets prot. 2017/18:14 § 7). Av en promemoria från () inför informationen till näringsutskottet framgick – utöver den ovan nämnda informationen till utskottet – att förhandlingarna i rådet hade pågått och att det bedömdes fortsätta i vart fall en bit in . lämnade statssekreterare , , information om direktivförslaget om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (näringsutskottets prot. 2017/18:17 § 4). Av en promemoria från () inför informationen till näringsutskottet framgick – utöver tidigare lämnad information till utskottet – följande: När det gäller förslagen som tar sikte på tidningsutgivarnas rättigheter respektive onlinetjänsterna skyldigheter har alternativa förslag flutit in i förhandlingarna i rådet. togs detta upp i Coreper, men förhandlingarna fortsätter alltjämt på teknisk nivå i rådsarbetsgruppen. lämnade statssekreterare , , information inför konkurrenskraftsrådet den 28–(näringsutskottets prot. 2017/18:29 § 6). Underlaget inför informationen till utskottet bestod av den kommenterade dagordningen () inför konkurrenskraftsrådets möte . Av denna framgick om förslaget till upphovsrättsdirektiv bl.a. följande: Förslaget syftar också till att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt genom åtgärder för att förbättra upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som deras verk och prestationer generar online. Här märks dels en ny rättighet för tidningsutgivare som ger dem ensamrätt att framställa exemplar av och tillgängliggöra sina publiceringar på internet, dels bestämmelser om ansvar för vissa internetplattformar som ger tillgång till stora mängder användaruppladdat och dels ett antal åtgärder för att stärka upphovsmäns och utövande konstnärers position i förhållande till de företag som förvärvar deras rättigheter. Efter initiativ från bl.a. har det i rådets version av direktivet också flutit in en artikel som syftar till att säkerställa att medlemsstaterna även fortsättningsvis kan behålla och utveckla s.k. avtalslicenser (en i första hand nordisk lösning för enkel rättighetsklarering). Förhandlingarna på teknisk nivå har avslutats och ordförandeskapet arbetar nu för att rådet ska nå en överenskommelse i Coreper. lämnade statssekreterare , , information om kommissionens förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (näringsutskottets prot. 2018/19:3 § 5). I en promemoria från () lämnades i huvudsak samma information om förslaget som tidigare till näringsutskottet. När det gäller förhandlingsläget lämnades följande information: Rådet kunde enas om ett förhandlingsmandat för att inleda trilogförhandlingar med . röstade i sin tur igenom sitt förhandlingsmandat . Ett inledande trilogmöte mellan parterna har genomförts. lämnade statssekreterare , , information om kommissionens förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (näringsutskottets prot. 2018/19:20 § 3). I en promemoria från () lämnades i huvudsak samma information om förslaget som tidigare till näringsutskottet. När det gäller förhandlingsläget lämnades följande information: Rådet kunde enas om ett förhandlingsmandat för att inleda trilogförhandlingar med . röstade i sin tur igenom sitt förhandlingsmandat . Fem trilogmöten mellan parterna har genomförts. lämnade statsrådet , , information om förhandlingsarbetet avseende kommissionens förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (näringsutskottets prot. 2018/19:26 § 6). I en promemoria från () lämnades i huvudsak samma information om förslaget som tidigare till näringsutskottet. Utöver den tidigare informationen som hade lämnats tidigare om förhandlingsläget lämnades följande information: Efter sex trilogmöten nådde parterna en preliminär överenskommelse. Denna har godkänts av rådet vid Coreper . planerar att rösta om överenskommelsen i plenum . Av EU-nämndens kallelse- och föredragningslista 2016/17:14 framgår att statssekreterare vid nämndens sammanträde skulle lämna information och samråda inför konkurrenskraftrådets möte . I den kommenterade dagordningen från angavs under punkten Övrigt, 8 e) Aktuella lagstiftningsförslag, att kommissionen förväntades lämna information om förslaget till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden. Under informationspunkten i) angavs bl.a. följande om förslaget: Förslaget innehåller också åtgärder för att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt. Dessa åtgärder tar sikte på upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. Det handlar i första hand dels om en ny typ av rättighet för tidningsutgivare som ger dem ensamrätt att under från publiceringen framställa exemplar av och tillgängliggöra sina nyhetspubliceringar på internet, dels om en skyldighet för vissa internetplattformar att tillsammans med rättighetshavarna vidta åtgärder för att förhindra att material olovligen görs tillgängligt på plattformarna och dels om ett krav på transparens i avtal mellan upphovsmän/artister och förvärvare av upphovsrätt och rätt för upphovsmän/artister att omförhandla oskäliga avtal. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för immaterialrätt. Vid det ena tillfället presenterade kommissionen förslaget och vid det andra tillfället gicks den bakomliggande konsekvensanalysen igenom. Någon muntlig information utöver det skriftliga lämnades inte vid sammanträdet (se stenografiska uppteckningar 2016/17:14). Av EU-nämndens kallelse och föredragningslista 2017/18:36 framgår att statsrådet vid nämndens sammanträde skulle lämna information och samråda inför konkurrenskraftsrådets möte den 28–. Med kallelsen delades en kommenterad dagordning från inför rådets möte . Dagordningspunkten 6 Övriga frågor, a) Aktuella lagstiftningsförslag, ii) Upphovsrättspaketet (Första läsningen) uppgavs vara information från ordförandeskapet om direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden. I den kommenterade dagordningen angavs bl.a. följande om förslaget till upphovsrättsdirektiv: Förslaget syftar också till att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt genom åtgärder för att förbättra upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som deras verk och prestationer generar online. Här märks dels en ny rättighet för tidningsutgivare som ger dem ensamrätt att framställa exemplar av och tillgängliggöra sina publiceringar på internet, dels bestämmelser om ansvar för vissa internetplattformar som ger tillgång till stora mängder användaruppladdat och dels ett antal åtgärder för att stärka upphovsmäns och utövande konstnärers position i förhållande till de företag som förvärvar deras rättigheter. Efter initiativ från bl.a. har det i rådets version av direktivet också flutit in en artikel som syftar till att säkerställa att medlemsstaterna även fortsättningsvis kan behålla och utveckla s.k. avtalslicenser (en i första hand nordisk lösning för enkel rättighetsklarering). Förhandlingarna på teknisk nivå har avslutats och ordförandeskapet arbetar nu för att rådet ska nå en överenskommelse i Coreper. Enligt uppteckningarna från möte (2017/18:36) besvarade statsrådet en fråga om var man låg i förhandlingarna om upphovsrättspaketet. Hon anförde bl.a. följande (anf.