bet · H701KU12 · 2020-06-04 00:00:00 — I 3 kap. 1 § vallagen anges att det ska finnas en central valmyndighet som har det övergripande ansvaret för frågor om val. Enligt 3 kap. 2 § är regional valmyndighet med ansvar i länet för frågor om val och för utbildning av valnämnderna. I varje kommun ska enligt 3 kap. 3 § finnas en valnämnd, som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. I förarbetena till vallagen anfördes att ett lågt valdeltagande riskerar att urholka den representativa demokratins legitimitet (prop. 2004/05:163 s. 104). En valmyndighet har en viktig funktion när det gäller att sakligt och opartiskt informera väljarna om de allmänna valen. Detta kan bidra till att väljare använder sin rösträtt. Den informativa verksamheten kan handla om hur den representativa demokratin fungerar och att de fria och allmänna valen är en del av denna. Den kan också handla om att beskriva och förklara de administrativa rutinerna kring valen, t.ex. personvalet. Denna informationsuppgift gäller självklart inte bara för den centrala valmyndigheten utan för alla delar av valadministrationen – inte minst när kommunerna får en viktig funktion att fylla på detta område. Vidare anfördes i propositionen att det i vallagen inte behövs någon uttrycklig bestämmelse om den centrala valmyndighetens informationsansvar. Det följer av allmänna principer att en myndighet på lämpligt sätt ska informera allmänheten och andra berörda om verksamheten inom dess ansvarsområde. Som framgår av förarbetena till vallagen har både den centrala valmyndigheten och andra delar av valadministrationen, t.ex. kommunerna, en viktig uppgift att fylla när det gäller information om valen. Det följer av allmänna principer att en myndighet på lämpligt sätt ska informera allmänheten och andra berörda om verksamheten inom dess ansvarsområde. Utskottet, som förutsätter att och andra berörda myndigheter på lämpligt sätt informerar allmänheten om reglerna för röstning, anser inte att det behöver tas något initiativ om information till nyblivna 18-åringar. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om rösträtt och valbarhet. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhålls medborgarskapets betydelse. Rösträtt och valbarhet är enligt motionärerna sådana grundläggande rättigheter som följer av medborgarskapet. Motionärerna anser att rösträtt och valbarhet endast bör – med undantag för vad som följer av EU-rätt eller andra konventioner – vara förbehållna svenska medborgare. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för en ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt tredje stycket i samma paragraf, på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. I 1 kap. 4 § vallagen (2005:837) anges att den som har rösträtt vid val till också har rösträtt vid val till . Medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) som har rösträtt vid val till region- och kommunfullmäktige och som vid val till inte röstar i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, har rösträtt vid ett sådant val i . I 5 § anges att var och en som har rösträtt enligt 4 § är valbar till . En unionsmedborgare som inte är svensk medborgare är dock valbar endast under den ytterligare förutsättningen att han eller hon i sin hemstat inte förlorat sin valbarhet vid val till . Enligt 5 § folkomröstningslagen (1979:369) har den som är röstberättigad vid val till rösträtt vid folkomröstning. Enligt 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är svensk medborgare eller annan unionsmedborgare, är medborgare i eller , eller varit folkbokförd i i följd före valdagen. Rösträtt har också unionsmedborgare som är bosatta i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. Enligt 1 kap. 8 § kommunallagen tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i regionfullmäktige den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom regionen. Enligt 9 § i samma kapitel avgörs frågor om rösträtt enligt 7 och 8 §§ på grund-val av en röstlängd som upprättas före valet. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen väljs ledamöter och ersättare i fullmäktige bland dem som har rösträtt enligt 1 kap. 7 och 8 §§. Av 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar framgår att rösträtten vid kommunala folkomröstningar överensstämmer med den vid val till kommunfullmäktige. Rösträtt vid folkomröstning i en kommun har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen, inte ska folkbokföras där. Rösträtt vid en folkomröstning i en region har den som har rösträtt vid folkomröstning i en kommun inom regionen. framhöll utskottet att det hade ingått i uppdrag att överväga om det fanns anledning att ändra de kriterier som gäller för bl.a. rösträtt i riksdagsval och val till (bet. 2009/10:KU19). hänvisade till att dubbelt medborgarskap nu godtas fullt ut och ansåg att ett av de påtalade problem som man avsett att lösa med boenderösträtt nu torde ha fått sin lösning. Utskottet gjorde inte någon annan bedömning och avstyrkte följaktligen de motionsyrkanden som då var aktuella. Utskottet behandlade en motion om att endast personer med enbart svenskt medborgarskap skulle kunna vara valbara till i betänkande 2011/12:KU15. Utskottet fann inte skäl att förorda en översyn av frågan om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i . Utskottet vidhöll därmed sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte motionerna. Vid sin behandling av yrkanden om rösträttens anknytning till medborgarskap vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gäller sambandet mellan medborgarskap och rösträtt samt såg inte skäl att överväga andra förändringar som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap (bet. 2011/12:KU3). reserverade sig även då. I betänkande 2015/16:KU13 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning om sambandet mellan medborgarskap och rösträtt, och avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena. och reserverade sig. Utskottet ansåg i betänkande 2016/17:KU22 att det inte fanns skäl för någon förändring av villkoren för valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige. I samma betänkande avstyrktes i förenklad ordning motioner om rösträtt och medborgarskap. avstyrkte utskottet återigen motioner om rösträtt och valbarhet (bet. 2017/18:KU35). Utskottet fann inte skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige. Utskottet fann liksom inte skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet (bet. 2018/19:KU25). Utskottet finner liksom inte skäl för någon förändring när det gäller medborgarskap för rösträtt och valbarhet till eller till region- och kommunfullmäktige. En valkrets för utlandssvenskar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en valkrets för utlandssvenskar. I motion 2019/20:719 av (SD) yrkande 1 föreslås att det bildas en egen valkrets för utlandssvenskar. Motionären anför att antalet utlandssvenskar är ca 660 000. Vidare anför motionären att utlandssvenskarnas svårigheter att vara delaktiga i det svenska samhället gör att valdeltagandet bland dessa är förhållandevis lågt. Det har också enligt motionären framkommit att vissa utlandssvenskar känner sig exkluderade i valen som i stor utsträckning är fokuserade på inrikesfrågor. Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar som framgår av 4 kap 2 § vallagen (2005:837). Enligt 4 kap. 16 § första stycket ska varje kommun delas in i geografiska röstningsområden (valdistrikt). Enligt 5 kap. 4 § andra stycket vallagen ska de som inte är folkbokförda på någon fastighet eller inte är folkbokförda här i landet tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till ett visst valdistrikt men däremot en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer i vilken röstlängd de skall tas upp. Frågan om en särskild valkrets för utlandssvenskar behandlades av utskottet (bet. 2013/14:KU22). Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande om att utreda en särskild valkrets för utlandssvenskar. Även behandlade utskottet frågan (bet. 2015/16:KU14). Utskottet vidhöll sin tidigare inställning. I betänkande 2016/17:KU22 avstyrkte utskottet efter förenklad beredning ett motionsyrkande om en särskild valkrets för utlandssvenskar. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionsyrkandet. Valfrågor - förenklad behandling Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (SD), 2 (V) och 3 (L). I motioner från allmänna motionstiden /20 har väckts förslag som rör valinformatörer, rösträttsålder, personval, skilda valdagar och namn på valkretsar. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KU25, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till detta. Rapport över uppföljningen av 2018 och val Gruppen för uppföljning av 2018 och val har i sin rapport valt att belysa följande frågor: formella krav på överklaganden, rapportering av incidenter och klagomål samt Valprövningsnämndens kansliorganisation och resurser. Formella krav på överklaganden Av rapporten framgår att en relativt stor del av överklagandena som kom in till var mycket allmänt hållna. Det rörde sig t.ex. om påståenden om valfusk och att webbplats hade legat nere under rösträkningen. Många överklaganden saknade uppgifter om bl.a. vilket val som överklagades. Dessa allmänt hållna överklaganden avslogs samlat i ett antal beslut I rapporten anförs att antalet överklaganden efter de allmänna valen 2018 var det största i historia. Vid valen 2010 hade antalet överklaganden som kom in till nämnden ökat från tidigare som mest ett trettiotal till över 200. Vid de allmänna valen 2018 mer än tredubblades överklagandena till strax över 700. Det stora antalet överklaganden tillsammans med att många överklaganden saknande uppgifter om bl.a. vilka val överklagades ledde till en ökad arbetsbelastning för nämnden. Uppföljningsgruppen framhåller vikten av att överklaganden kan behandlas effektivt som ett led i att hantera en ökad ärendetillströmning. är vissa formella krav på överklaganden nödvändiga att upprätthålla. Gruppen anser inte att det ökade antalet överklaganden ska hanteras genom att möjligheten att överklaga val begränsas. Den ökade ärendetillströmningen bör i första hand mötas med ökade resurser och informationsinsatser. En av grundtankarna bakom införandet av var just att en mer effektiv organisation skulle kunna hantera en förväntad ökad mängd överklaganden efter införandet av det nya valsystemet. För att talerätten ska kunna bedömas bör ett överklagande, som framhållit, åtminstone innehålla uppgifter om klagandens namn och postadress. En sådan förändring kan inte bedömas på något fundamentalt sätt begränsa möjligheten till att överklaga val. Vidare framhåller gruppen att mycket kan göras för att underlätta för väljare när det gäller hur de kan delge sina synpunkter eller överklaga ett val. Kontinuerliga informationsinsatser spelar en viktig roll, särskilt med tanke på att det går mellan valen. Gruppen noterar att inslag i valsystemet kan ha haft en påverkan på antalet och typen av överklaganden samt att flera instanser har förordat en översyn av valsystemet när det gäller t.ex. valsedelssystemet och valadministrationens organisation. Rapportering av incidenter och klagomål I rapporten anges att i samband med valet till införde en ordning för händelserapportering inom valadministrationen i vilken kommuner, utlandsmyndigheter och länsstyrelser ombads att på frivillig basis rapportera in händelser under valen till . Gruppen framhåller att det är av stor vikt att ta till vara det engagemang som finns hos allmänheten för att förbättra regelverk och rutiner inom valadministrationen. Det finns också ett ökande intresse hos allmänheten att få reda på hur synpunkter och klagomål behandlas av valmyndigheterna. Att skapa tydligare processer för att ta emot och sammanställa medborgares synpunkter och klagomål kan enligt rapporten bidra till en ökad transparens, säkerställa valsystemets legitimitet och utveckla arbetet inom valadministrationen. Vidare anförs i rapporten att en incidentrapportering eller andra sätt att på ett mer strukturerat vis ta hand om synpunkter och observationer från väljare även kan ha positiva effekter på överklagandeprocessen. Gruppen ser positivt på vad som har gjorts av och det kan enligt gruppen övervägas om inte ordningen med incidentrapportering kan byggas ut ytterligare inför nästa val. Valprövningsnämndens kansliorganisation och resurser I rapporten anförs att det är av vikt för valsystemets legitimitet att överklaganden behandlas av på ett korrekt och effektivt sätt. För att kunna möta det ökande antalet överklaganden finns det ett behov av att stärka kansliorganisationen. Genom detta ges nämnden förutsättningar att ha en god beredskap inför de utmaningar som ett ökat antal överklaganden innebär på ett administrativt plan. Gruppen förordar att före nästa val inleder en dialog med nämnden om vilket kanslistöd nämnden är i behov av för att den inom en rimlig tid ska kunna hantera de överklaganden som kommer in. Formella krav på överklaganden Som framgår av uppföljningen var antalet överklaganden efter de allmänna valen 2018 det största i historia. Av Valprövningsnämndens erfarenhetsrapport framgår att ett stort antal överklaganden var mycket allmänt hållna och saknade i många fall uppgifter om den klagandes namn och vilket eller vilka val som överklagades. På grund av den extremt stora mängden överklaganden valde nämnden på ett tidigt stadium att – i stället för att skicka ut hundratals förelägganden till de klagande – göra en generös tolkning när det gällde vilka val som överklagades. Även när det gällde de åberopade grunderna i överklagandena gjorde nämnden en generös bedömning. Uppföljningsgruppen framhåller vikten av att överklaganden kan behandlas effektivt som ett led i att hantera en ökad ärendetillströmning. är vissa formella krav på överklaganden nödvändiga att upprätthålla. Gruppen anser inte att det ökade antalet överklaganden ska hanteras genom en begränsning av möjligheten att överklaga ett val. Den ökade ärendetillströmningen bör i första hand mötas med ökade resurser och informationsinsatser. Utskottet anser i likhet med gruppen att den ökande ärendetillströmningen inklusive problemet med ofullständiga överklaganden i första hand bör mötas med ökade resurser och informationsinsatser. Att i lagstiftningen införa ytterligare formella krav på överklagandena framstår således inte som en lämplig åtgärd, enligt utskottet. har både och information om hur man överklagar ett val på sina respektive webbplatser. Utskottet förutsätter att informationen på och webbplatser ses över och vid behov förtydligas för att ge ytterligare vägledning om hur ett överklagande bör utformas för att minska antalet ofullständiga överklaganden. Rapportering av incidenter och klagomål När det gäller gruppens överväganden och förslag om rapportering av incidenter och klagomål delar utskottet gruppens bedömning att det är av stor vikt att ta tillvara det engagemang som finns hos allmänheten för att förbättra regelverk och rutiner inom valadministrationen. Utskottet noterar också att det finns ett ökande intresse hos allmänheten om hur synpunkter och klagomål tas om hand. Ett system för incidentrapportering skulle kunna leda till att allmänt hållna synpunkter och klagomål kan tas omhand av andra myndigheter, medan överklaganden av valresultatet lämnas till . Utskottet noterar att den parlamentariskt sammansatta kommitté som regeringen har tillsatt ska bl.a. analysera behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagning för att stärka allmänhetens tilltro till valsystemet. Valprövningsnämndens kansliorganisation och resurser I likhet med gruppen anser utskottet att det är av vikt för valsystemets legitimitet att överklaganden behandlas av på ett korrekt och effektivt sätt. För att möta det ökande antalet överklaganden anser utskottet att det finns ett behov av att stärka nämndens kansliorganisation. Utskottet förutsätter att före nästa val inleder en dialog med nämnden om vilket kanslistöd nämnden är i behov av för att den inom rimlig tid ska kunna hantera de överklaganden som kommer in Valsedlar m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1582 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3236 av och (båda SD) och 2019/20:199 av (C) och 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del. Vi anser att den nuvarande ordningen innebär att det trycks många fler valsedlar än vad som behövs och att systemet underlättar valfusk och sabotage. Det förekommer att valsedlar försvinner eller att valsedlar från ett parti placeras ovanpå ett annat partis valsedlar. Sedan reglerna om avskärmning av valsedelsställen infördes torde risken för sabotage öka ytterligare. Problemen skulle kunna åtgärdas tämligen enkelt genom att alla partier som sitter i delar på en valsedel. Detta skulle även ge miljövinster eftersom ett betydligt färre antal valsedlar skulle behöva tryckas. Regeringen bör mot denna bakgrund inför valen 2022 utreda hur ett system med gemensamma valsedlar kan införas. I det nuvarande valsystemet räknas valsedlarna manuellt för hand. Vi anser att detta system är föråldrat och framför allt osäkert. Ett betydligt bättre och säkrare förfarande torde vara att läsa av valsedlarna maskinellt genom att väljaren helt enkelt matar in sin valsedel i en maskin i vallokalen för avläsning. Den som röstat kan få ett kvitto som bekräftar att rösten är mottagen. Ett sådant system skulle vara säkrare och också göra att det preliminära valresultatet skulle kunna räknas fram mycket snabbare. Den slutliga kontrollräkningen bör dock även i fortsättningen göras manuellt. Vi anser att regeringen bör utreda om ett sådant system kan införas till valen 2022. Valsedlar m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3245 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del och 2019/20:199 av (C), 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2019/20:1582 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3236 av och (båda SD). Ett tillförlitligt valsystem är av yttersta vikt. De som röstar ska kunna vara säkra på att deras röst verkligen räknas. Jag anser därför att valsedelssystemet behöver ses över. Legitimationskrav vid röstning, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 4. är det möjligt att rösta utan att legitimera sig, exempelvis genom att en annan person intygar den röstandes identitet. Vi anser att det bör införas ett absolut krav på att de röstande ska legitimera sig. Även om det kan inträffa att någon får sina identitetshandlingar stulna nära inpå valet, och därför inte kan rösta, anser vi att fördelarna med ett krav på legitimation överväger nackdelarna. Om man inför obligatorisk id-kontroll vid röstningen är det också möjligt att införa maskinell avprickning i röstlängden, vilket skulle ta bort risken för felaktig avprickning i röstlängden. Vi anser att regeringen bör utreda hur ett absolut krav på id-kontroll vid röstningen kan införas till valen 2022. bör det utredas hur systemet med budröstning kan bli säkrare, som det säkerställs att de som behöver budrösta kan göra det. Politisk propaganda vid röstmottagningsställen, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det är viktigt att de platser där röstmottagning sker är strikt neutral och utan politisk propaganda. Vi anser att det är olyckligt att bestämmelsen i 8 kap. 3 § vallagen om att det inte får förekomma propaganda vid ett röstmottagningsställe tolkas olika i olika kommuner. Vi anser att ett förbud mot all propaganda, t.ex. partipolitisk verksamhet och valsedelsutdelning, invid röstmottagningsställen bör utredas. Vad som ska definieras som propaganda bör också utredas. Rösträtt och valbarhet, punkt 7 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:546 av m.fl. (SD) yrkande 1. Medborgarskapet måste enligt vår mening få ett större värde än , och det måste bli en tydligare skillnad mellan att vara medborgare och att inte vara det. Valbarhet och rösträtt såväl till som till region- och kommunfullmäktige ska självklart vara kopplat till medborgarskapet. Till region- och kommunfullmäktige har , förutom svenska medborgare, även unionsmedborgare samt medborgare i och rösträtt och är valbara. Dessutom har andra utlänningar som varit folkbokförda i i följd före valdagen rösträtt och är valbara. Vi anser att regeringen bör utreda och återkomma med förslag om att i största möjliga utsträckning – med beaktande av gällande EU-rätt – begränsa rösträtten i valen och valbarheten till region- och kommunfullmäktige till svenska medborgare. Valfrågor - förenklad behandling, punkt 9 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Vi hänvisar när det gäller valinformatörer till ställningstagande i motsvarande fråga i betänkande 2018/19:KU25. Vi vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande mening i en reservation. Valfrågor - förenklad behandling, punkt 9 (V) (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Jag hänvisar när det gäller rösträtt från det kalenderår man fyller och försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till till ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:KU25. Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande mening i en reservation. Valfrågor - förenklad behandling, punkt 9 (L) (L) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Jag hänvisar när det gäller personval och skilda valdagar till Liberalernas ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkande 2018/19:KU25. Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande mening i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:151 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nationella riktlinjer för utbildning och kontroll av kommunala s.k. valinformatörer bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:199 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:454 av (S):