bet · H801TU1 · 2020-12-07 00:00:00 — Detta utvecklingsområde är i en fas där det finns behov av att utföra tester på vanliga vägar och vi föreslår därför att anslås för sådan etablering och testning. Vi föreslår vidare att anslås för att lyfta fram den nationella och lokala kulturen, vilket kan ske vid t.ex. infarter till städer eller genom att rastplatser utsmyckas med skyltar eller lokala minnesmärken. Vi anser att det finns ett behov av att bygga fler kontrollplatser riktade mot den tunga trafiken för att stärka polisens arbete och förbättra trafiksäkerheten och föreslår därför att 300 miljoner anslås till detta ändamål. Vi anser att cabotagetransporter ska registreras vid ankomst till vår gräns och förespråkar att ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Mautsystemet, införs för att öka polisens kontrollmöjligheter och därmed förhindra olaglig cabotageverksamhet. För detta ändamål föreslår vi att anslås. Vi föreslår att anslås till ett nytt anslag, Näringslivspott till stöd för järnvägsanslutningar till industrier, från vilket företag och kommuner kan ansöka om medel för att bygga järnvägsanslutningar till nya och etablerade industrier och lager. Vi föreslår även att anslås till ett nytt anslag, Näringslivspott till stöd för väganslutningar till industrier, från vilket företag och kommuner kan ansöka om medel för att underlätta nyetablering av t.ex. industrier och lager. Vi vill peka på att det har saknats medel för underhållet av det statliga vägnätet och att i synnerhet de mindre vägarna har drabbats av bristande underhåll. En väl underhållen infrastruktur lönar sig på lång sikt genom effektivare trafikflöden och färre störningar. Även om det finns skillnader i förutsättningarna mellan landsbygd och större städer har båda ett gemensamt behov av att transportera gods och människor. Vi anser att det finns ett rättviseperspektiv. Även de som är bosatta och verksamma på landsbygden betalar skatt och bör därför kunna förvänta sig en god infrastruktur. Vi föreslår en satsning om sammanlagt till anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur utöver regeringens förslag . Denna kraftfulla satsning motiveras av att såväl väg- som järnvägsunderhållet i har varit underfinansierat och att en alltför stor del av arbetet har kommit att utgöras av akuta åtgärder i stället för förebyggande underhåll. För att täcka den underhållsskuld som finns för vägnätet föreslår vi utöver regeringens förslag. Vi vill vidare anslå utöver regeringens förslag för järnvägsunderhåll. Mot bakgrund av det stora antalet kontaktledningsfel som uppstår och att det därför behövs ett förbättrat underhåll av kontaktledningssystemen föreslår vi att det ur dessa medel anslås för att förhindra nedrivna kontaktledningar och andra förekommande fel och därmed minska driftsstoppen. Vi ser vidare att behovet av ett stärkt underhåll är stort i många kommuner och genom ett statligt anslag ges kommunerna bättre möjlighet att underhålla det kommunala vägnätet. Vi föreslår därmed ett nytt anslag, Upprustning av kommunala vägar, med ett riktat stöd till kommuner till vilket vi anslår . De enskilda vägarna utgör den största delen av vägnät och de väghållare som har ansvar för enskilda vägar är ofta t.ex. en vägförening, samfällighetsförening eller vägsamfällighet och i vissa enstaka fall en enskild markägare. Vi ser ett starkt behov av ökat stöd till de enskilda vägarna och föreslår därför ett nytt anslag, Underhåll av enskilda vägar, till vilket vi anslår . Vi kan vidare konstatera att de regionala flygplatserna har drabbats hårt under coronapandemin. För att förhindra en nedläggning av flera regionala flygplatser anser vi att det behövs ett riktat stöd till dessa eftersom de regionala flygplatserna är en förutsättning för att hela landet ska kunna leva och utvecklas. Vi föreslår därför att ett stöd införs till driften av regionala flygplatser och att anslås till detta. Vi anser vidare att det finns ett behov av att förenkla resandet och öka säkerheten när det gäller t.ex. direktlinjer från . Vi menar att både kapacitet, teknik och anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer och föreslår därför att av anslagsökningen ska användas för detta ändamål. Då vi värnar om sjöfarten vill vi se långsiktiga konkurrensneutrala villkor som skapar rättvisa villkor mellan marknadens olika parter, både nationellt och internationellt. Den svenska sjöfarten konkurrerar på den globala marknaden och vi anser att satsningar och förslag har som främsta uppgift att trygga svensk sjöfart genom att minimera utflaggningar, förlorade arbetstillfällen och negativ miljöpåverkan. Vi föreslår därmed att anslaget 1:15 Sjöfartsstöd ska tillföras utöver vad regeringen föreslår . Av dessa medel ska användas som stöd till för införandet av miljöstyrande farledsavgifter och för att täcka kostnaderna för ett statligt övertagande av kostnaderna för isbrytning. För att kunna nyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste farleder och hamnar vara tillräckligt djupa för de nya och större fartyg som byggs. Vi vill här lyfta fram Malmporten in till hamn som är kopplad till gruvnäringen och som är i behov av farledsfördjupning. Vi föreslår därför att anslås till detta . För att få mer plats och effektivare flöden i hamnar anser vi att antalet säkerhetsklassade torrhamnar ska utökas och föreslår därmed att anslås för detta ändamål. Det förekommer tyvärr inom färjetrafiken att förare intar alkoholhaltiga drycker under resans gång och det behövs därför alkobommar vid hamnar som proaktivt signalerar att alkohol inte accepteras vid framförande av fordon. Vi föreslår därför att tillförs som även ska kunna nyttjas för att förbättra flödet i en hamn i samband med införandet av alkobommar i hamnområden. Trots att har ett större behov av att rusta upp den svenska järnvägen har regeringen beslutat om att upphandla nattåg till . Vi anser att det är fel att satsa på nattåg till när behovet är avsevärt större i vårt eget land. Vi avvisar därmed regeringens förslag om en satsning på till anslaget 1:16 Internationell tågtrafik. På grund av coronapandemin har kollektivtrafiken tappat många resenärer och vi ser att de olika kollektivtrafikbolagen kommer att gå med ett gigantiskt underskott, vilket drastiskt försämrar möjligheterna att fortsätta upprätthålla kollektivtrafiken på en hållbar nivå. Mot denna bakgrund föreslår vi utöver regeringens förslag ytterligare till anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik. För att ytterligare underlätta för den spårbundna kollektivtrafiken föreslår vi ett nytt anslag, Ersättning för inbetalade banavgifter , med för att kunna återbetala de redan inbetalade banavgifterna . Vi vill avslutningsvis understryka att bredband på landsbygden är en grundförutsättning för en befolkning som blir alltmer beroende av en snabb och stabil internetuppkoppling för såväl arbete som fritid. Vidare är tillgång till internet en demokratifråga, och tack vare internet ges medborgare möjlighet att både ta del av information och delta i den digitala samhällsdebatten. Vi kan dessvärre konstatera att utbyggnaden av bredband inte har nått så långt som vi anser önskvärt och att det är landsbygden som blivit mest eftersatt. Att gräva för fiber på landsbygden är kostsamt sett per hushåll, men detta får enligt vår uppfattning inte hindra utbyggnaden. För att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband på landsbygden behöver mer pengar anslås och större samordning ske vid dragning av fiber. Vi föreslår därför att ytterligare anslås till detta. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2021 jämfört med regeringens förslag. Tabell 16 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Underhåll av kommunala vägar Kontrollplatser för tung trafik Transpondrar för internationell tung trafik Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Underhåll av det statliga vägnätet Ersättning avseende icke statliga flygplatser Stöd till för införande av miljöstyrande farledsavgifter Säkerhet och logistik kring torrhamnar Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Ersättning för inbetalade banavgifter (nytt anslag) Ökad säkerhet på flygplatser (nytt anslag) Näringslivspott till stöd för järnvägsanslutningar till industrier (nytt anslag) Näringslivspott till stöd för väganslutningar till industrier (nytt anslag) Upprustning av kommunala vägar (nytt anslag) Underhåll av enskilda vägar (nytt anslag) Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 73 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170 Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i partimotion 2020/21:3195 (V). Jag vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Jag vill framhålla att ett robust jämlikt samhälle förutsätter tillgängliga och fungerande hållbara transporter. För att möta klimatkrisen och effekterna av pandemin krävs åtgärder som stärker medborgarnas möjligheter att resa hållbart och för att gods ska kunna transporteras med liten klimatpåverkan. Jag vill även ge ökade resurser så att hela , oavsett geografiskt läge och inkomst, får dessa möjligheter. Jag anser att staten i ökad utsträckning bör stimulera att nödvändiga resor med bil sker med lägre klimatpåverkan och att en ökad andel resor görs med cykel, kollektivtrafik och tåg. För att våra godstransporter i ökad utsträckning ska kunna ske på spår och till sjöss i stället för på väg anser jag att det krävs ytterligare styrmedel och investeringar för att stärka järnvägens och sjöfartens konkurrenskraft. För att uppnå ett transportsystem med låga klimatutsläpp måste investeringsnivåerna öka för hållbara person- och godstransporter på järnvägen och jag föreslår därför bl.a. ökade resurser för att jämfört med den nationella planen tidigarelägga byggandet och färdigställandet av Norrbotniabanan och Nya Ostkustbanan. Jag föreslår därmed en ökning av anslaget för järnvägsinvesteringar med jämfört med regeringens förslag . Jag anser vidare att staten måste ta ett ökat ansvar för att öka andelen kollektivtrafikresenärer för att både minska transporternas klimatpåverkan och stärka tillgängligheten för dem som har låga inkomster. Jag föreslår därför satsningen Förbättrad kollektivtrafik för att möjliggöra billigare och utbyggd kollektivtrafik både i tätorter och i våra lands- och glesbygder. Det statliga stödet ska kunna användas såväl för drift som till investeringar i nya miljöanpassade fordon som t.ex. bussar som går på el eller biogas. Jag föreslår följaktligen en ökning av anslaget till statligt stöd för förbättrad kollektivtrafik till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna med jämfört med regeringens förslag. Investeringsbehovet är vidare stort för nattågsfordon både nationellt och för trafik till och jag föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Coronakrisen visar att behoven av hållbara godstransporter för näringslivet kan öka med mycket kort varsel. För att möjliggöra sådana investeringar som inte ingår i den nationella planen föreslår jag en flexibel investeringspott om , utöver nuvarande näringslivpott, för stöd till kombiterminaler/omlastningscentraler, triangelspårsutbyggnader eller andra investeringar som underlättar ökad överflyttning av godstrafik till sjöfart och järnväg samt investeringar som bidrar till en mer hållbar inhemsk åkerinäring. Mot bakgrund av att har stort behov av järnvägssatsningar de närmaste decennierna föreslår jag också att anslaget för stärkt kompetensförsörjning inom järnvägsbranschen ökas med så att i samverkan med järnvägsbranschen kan vidta åtgärder för att stärka kompetensförsörjningen. Sammantaget föreslår jag därmed att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur tillförs mer än regeringens förslag . Jag kan konstatera att de nuvarande anslagsnivåerna för järnvägsunderhållet i den nationell planen endast är dimensionerade för att bibehålla dagens funktionalitet i järnvägssystemet. För att även åtgärda den eftersläpning av underhållet som vuxit menar jag att det behövs ytterligare mycket betydande resurstillskott . Det bristande underhållet på järnvägen är en viktig faktor för det tågkaos som ofta uppstår i järnvägssystemet och jag föreslår därför att medel anslås för att successivt nå en nivå som åtgärdar det eftersläpande underhållet. Jag vill även tidigarelägga satsningar på och föreslår därför en ökning av anslaget för drift och underhåll av järnväg med jämfört med regeringens förslag . Redan före coronakrisen var konkurrensläget tufft för järnvägsoperatörerna gentemot vägtransporterna och jag föreslår därför att tågoperatörerna får en halverad banavgift som en tillfällig åtgärd. Då intäkterna från banavgifterna går till järnvägsunderhåll föreslår jag en anslagsökning med för detta ändamål. På ett antal regionjärnvägar har man lagt ned underhållet helt, och många regionala banor får inte heller något investeringsstöd i den antagna nationella planen –2029. Detta får effekter för landsbygd och regioner i form av bristande kapacitet för hållbara person- och godstransporter, och jag anser därför att det behövs ett ökat riktat stöd och föreslår en ökning av anslaget för underhåll av regionjärnvägar och regionala järnvägsbanor med jämfört med regeringens förslag . Sammantaget föreslår jag att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur tillförs mer än enligt regeringens förslag . Jag föreslår även att det införs ett nytt anslag, Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer, och att det tillförs 2021. Jag vill framhålla att har stor potential att följa den globala trenden och bygga transporteffektiva städer som minskar utsläppen och stärker jämlikheten. Genom konsekventa satsningar som minskar utrymmet för bilismen, och därmed de som har högst inkomster, kan vi ge förutsättningar för en mer jämlik tillgång till det offentliga rummet och allas rätt till tillgängligt hållbart resande. Jag anser att detta kommer att gynna alla invånare i samhället, men i synnerhet arbetarklass och låginkomsttagare, grupper som drabbas värst av utsläpp och buller, och att det ger oss möjlighet att bygga moderna städer. Jag vill genom satsningen ge ökat utrymme efter coronapandemin för människor att gå, cykla, dela på tillgång till en bil i stället för att äga en egen samt resa kollektivt. Jag föreslår det nya anslaget för att främja följande: – utbyggnad av gång- och cykelbanor – omdaning av parkeringsplatser till grönområden enligt principen om "nature based solutions" alternativt områden för gång, cykel och kollektivtrafik – cykelpooler, bilpooler och bildelning genom gratis parkering, informationsinsatser och erbjudanden till anställda – bilfria städer och områden till ombyggnad, skyltning och informationsinsatser – smarta och hållbara godstransportlösningar, upprättande av smarta logistikcenter, it-lösningar för koordinering av transporter – intelligenta trafikljus för att motverka köbildning och folksamlingar vid övergångsställen – ombyggnad av kontor till bostäder eller andra lokaler för allmänt nyttjande. Jag föreslår vidare att ett nytt anslag införs för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och att anslaget tillförs 2021. Jag kan konstatera att är ett affärsverk som huvudsakligen finansieras genom farleds- och lotsavgifter. Med anslagsfinansiering kan farledsavgifterna halveras 2021 och kan genom detta kompenseras för de minskade intäkter som coronapandemin har inneburit. Jag vill även peka på att isbrytarflotta måste förnyas. När detta sker bör kapitalkostnaderna för isbrytarna åtminstone delvis finansieras via anslag. Jag föreslår slutligen ytterligare ett nytt anslag för statlig medfinansiering, ERTMS. Den nuvarande planen är att en stor andel av lokflottan ska vara anpassad till ERTMS till och jag vill därför framhålla att staten bör finansiera kostnaden för ombordutrustning för ERTMS för att stärka järnvägens konkurrenskraft och därmed dess klimatnytta. Kostnaden för att anpassa tekniken i loken till det nya signalsystemet ERTMS uppgår för varje lok till som ett tusental lok behöver denna åtgärd. Jag vill peka på att branschen själv förväntas bära kostnaden i till skillnad från ett antal andra länder där staten tar ett betydande ansvar för finansieringen. Mot denna bakgrund föreslår jag att det nya anslaget tillförs . I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2021 jämfört med regeringens förslag. Tabell 17 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur och vagnar för nattågsfordon Investeringspott för hållbara godstrafiklösningar Stärkt kompetensförsörjning – järnväg Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av järnväg Miljökompensation för godstransporter på järnväg Underhåll av regionala järnvägsbanor Hållbara, jämlika och transporteffektiva städer Statens budget inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 2 (KD) (KD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 22 inte får överstiga 73 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 22. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530 budgetmotion – förtjänar bättre. I den motionen finns också ett förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2020/21:2809 (KD). Jag vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Jag vill framhålla att goda kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. Jag anser att människor måste kunna bo och arbeta i hela landet. Därför är ett väl utbyggt och effektivt transportsystem av vägar, järnvägar, flygförbindelser, sjöfart, välfungerande postservice samt snabba tele- och datakommunikationer en förutsättning för utveckling är ett omtyckt och klimateffektivt transportslag som behöver utvecklas mot större kapacitet och driftssäkerhet för att förbättra transportsystemets funktionalitet. Jag föreslår att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med totalt jämfört med regeringens förslag. Eftersom den summa som tidigare anslagits för stadsmiljöavtal tidigare inte blivit fullt tagen i anspråk till åtgärder anser jag att resurserna till detta ska minskas. Jag anser vidare att det behövs en resursförstärkning för utbyggnaden av statlig infrastruktur för cykling liksom för att öka säkerheten vid järnvägsstationer. Jag anser här att i samarbete med kommuner och regioner omgående bör arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för terror. Jag motsätter mig avslutningsvis en omfördelning av medel från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för att finansiera utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur på det sätt som regeringen föreslår. Jag anser även att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ska minskas med totalt jämfört med regeringens förslag. I denna ändring ingår en ökning med för att finansiera en utökning av stödet till enskilda vägar samt en satsning på ökat järnvägsunderhåll med . anser jag att det bör göras en minskning med av den årliga miljökompensationen till järnvägen. Jag föreslår även att anslaget 1:3 ska ökas med för att finansiera ett intensifierat arbete med att godkänna BK4-vägar. Vidare anser jag att ska få ett utökat uppdrag att påskynda tillståndsgivningen i fråga om BK4-vägar. En väl fungerande luftfart spelar en betydande roll för ekonomiska och sociala utveckling, och de regionala flygplatserna har en stor betydelse för att kommunikationerna inom ska fungera. De mindre icke-statliga flygplatserna finns i hela landet och är mycket viktiga för kommunerna och regionerna. har de inte samma möjlighet till hög omsättning som de statliga flygplatserna och de har svårt att skapa egna konkurrensfördelar. Detta riskerar att leda till att stora delar av går miste om den tillväxt som flyget bidrar till. För att stödja de icke-statliga flygplatserna föreslår jag att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökas med . Jag föreslår att anslaget 1:12 Transportstyrelsen ska ökas med i jämförelse med regeringens budgetförslag då jag motsätter mig att medel omfördelas från anslaget för att finansiera utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Sjöfarten är en mycket viktig näring för utveckling och konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. Då sjöfartsstödet är en viktig del i att skapa goda och konkurrenskraftiga förutsättningar för svensk sjöfart föreslår jag en ökning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd med totalt . Här anser jag att ska gå till att motverka ett borttagande av fjärrzonsrabatten och till att återinföra nettomodellen för sjöfarten. Jag anser vidare att miljörabatterna inom sjöfarten ska ökas med . Jag vill även avvisa regeringens satsning på internationell tågtrafik och föreslår därför en minskning av anslaget 1:16 Internationell tågtrafik med . Regeringen föreslår en minskning av anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning på . 2 miljoner av dessa medel flyttas till Digg med motiveringen att denna tagit över verksamhet. återstår som utgör finansiering av en förstärkning av anslaget till Digg. Jag kan konstatera att detta innebär att medlen till tjänster för personer med funktionsnedsättning minskas med , vilket jag motsätter mig. Jag föreslår därmed en ökning av anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning med jämfört med regeringens förslag. Jag vill framhålla att det även på små orter behövs betallösningar som innefattar tillgång till kontanter och att både insättnings- och uttagsmöjligheter av kontanter är viktiga för privatpersoner, föreningar och företag. Dessvärre har regeringen utifrån sänkta ambitioner reducerat anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster inom utgiftsområde 22 och även PTS har tvingats konstatera att infrastrukturen för kontanter är sårbar till följd av nedskärningarna. Jag vill i stället framhålla behovet av grundläggande betallösningar och behovet av att upprätthålla ambitionen om en bibehållen infrastruktur för kontanter då det är en viktig fråga för det civila samhället. Därför föreslår jag en ökning av anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster med . Jag föreslår slutligen att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation minskas med och att anslaget 2:7 Digital förvaltning minskas med jämfört med regeringens förslag. Sammantaget föreslår jag en minskning av anslagen med jämfört med regeringens förslag. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar 2021 jämfört med regeringens förslag. Tabell 18 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Stärkt infrastruktur för cykling Ökad säkerhet vid järnvägsstationer Nej till omfördelning till förvaltningsgemensam digital infrastruktur