bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — Motionärerna anser därför att bör få i uppdrag att införa en genomlysning av besöksnäringens infrastruktur och transportbehov. m.fl. (SD) understryker i kommittémotion 2019/20:366 yrkande 2 vikten av att stärka infrastrukturen kopplat till gruvnäringens behov. Motionärerna pekar på att en av grundförutsättningarna för tunga industri, dit gruvindustrin hör, är en fungerande infrastruktur då produktionen av många av råvaror och produkter ligger långt ifrån marknaderna. I kommittémotion 2019/20:367 anför motionärerna i yrkande 2 att en väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikation utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. Motionärerna pekar bl.a. på att flaskhalsar uppstår i transportkedjorna när spårkapaciteten delas mellan snabba persontåg och långsamma godståg, vilket har en hämmande inverkan på näringslivet som är beroende av snabba och effektiva transporter. I kommittémotion 2019/20:372 yrkande 2 framhåller motionärerna betydelsen av infrastruktur för stålindustrin. Motionärerna påminner om att stålindustrin är en bransch som i hög grad är beroende av stabila och tillförlitliga leveranser av råvara för att undvika kostsamma stopp i produktionen. Motionärerna anser att ett större fokus behöver riktas mot industrins villkor i infrastrukturplaneringen. I kommittémotion 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 10 framhålls betydelsen av att prioritera industrins villkor inom infrastrukturplaneringen. Motionärerna anser att transportinfrastrukturen är avgörande för tillverkningsindustrin dels för frakt av gods, dels för arbetskraft. m.fl. (SD) pekar i kommittémotion 2019/20:615 yrkande 13 på vikten av att utreda skogs- och gruvindustrins behov av nya järnvägsspår i . I yrkande 33 anser motionärerna att man bör se över vilka sträckningar som snabbt kan åtgärdas för att få till ökad kapacitet. Motionärerna menar även i yrkande 35 att man bör ge förutsättningar för snabbregiontåg mellan regioner och i yrkande 36 att bör ha en positiv grundsyn på olika länstrafikbolags önskemål om nya stationer. Motionärerna framhåller bl.a. att det är viktigare än tidigare att förbättra möjligheten till regional pendling eftersom bostadsbrist och höga fastighetspriser gör att människor flyttar från städerna till kranskommuner. Motionärerna understryker att goda kommunikationer med regionaltåg är en förutsättning för att arbetspendling ska fungera. I motion 2019/20:1176 av (M) önskas att riksvägarna i gles- och landsbygdsområden värnas och prioriteras. Motionären påminner om att riksvägarnas kvalitet är av central betydelse för gles- och landsbygdslänen och att både gods och individer är i behov av möjligheter till snabba och säkra transporter. (S) framhåller i motion 2019/20:1201 yrkande 1 vägunderhållets betydelse för jobb och tillväxt i hela landet. Motionären pekar på att dåliga vägar utöver försvårad tillgång till arbete, skola och servicefunktioner även innebär ökade driftskostnader och försämrad trafiksäkerhet för den enskilde. Motionären påminner om att försämrad tillgång till och möjlighet att transportera råvara minskar möjligheten för företag att växa och skapa nya jobb. I motion 2019/20:1797 begär Per Åsling och (båda C) att ska få i uppdrag att tillsammans med näringslivet och övriga berörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa infrastrukturen till turistresmål. Motionärerna framhåller att ett fungerande transportsystem är en grundbult för att bedriva företagsverksamhet på landsbygden och att en näringsverksamhet som är beroende av detta är turistsektorn. (L) anser i motion 2019/20:2082 att prioriteringen av godstransporternas och de regionala pendlingstransporternas betydelse ska öka vid järnvägsinvesteringar. I motionen framhålls att en stabil regional tillväxt och utveckling är viktiga aspekter för ett välfungerande . Motionären anser därför att näringslivets och arbetskraftens behov måste prioriteras högre än och de regionala transporterna få ökad vikt. I motion 2019/20:2604 av och (båda M) anser motionärerna att man bör se över möjligheterna att göra en konsekvensanalys för att utjämna orättvisorna inom transportsektorn och göra den likvärdig i hela landet. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2019/20:2746 yrkandena 1 och 2 att en fungerande infrastruktur är hela blodomlopp och binder samman landet. Motionärerna anser därför att det är avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att öka kapaciteten och tillförlitligheten i transportsystemet. I yrkande 15 pekar motionärerna på att hamnar, godsterminaler och stationer är av gemensamt intresse för flera aktörer i transportkedjan där den totala funktionen för en transport från en punkt till en annan ska vara i fokus. I motionen påtalas att tåg och lastbilar utan svårighet behöver kunna lasta om i hamnarna för att vattenvägarna ska nyttjas i högre utsträckning än . I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 32 framhålls behovet av resurser för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden, och i yrkande 71 framhålls behovet av investeringar i kollektivtrafik på landsbygden. Motionärerna menar att detta är viktiga åtgärder för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo och leva i hela landet. m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2019/20:3251 yrkande 19 på behovet av en infrastruktur som gör att den tekniska utvecklingen kommer hela landet till del och som gör det möjligt att driva företag i hela landet. I kommittémotion 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 3 framhålls betydelsen av en konkurrenskraftig infrastruktur för basindustrin. Motionärerna påminner om att pålitliga och miljövänliga transporter blir allt viktigare i en globaliserad värld och att är ett av EU:s mest glest befolkade länder. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2019/20:3334 att resurserna till upprustning och underhåll av vägar och mindre järnvägsspår på landsbygden bör öka (yrkande 9), att basindustrins rälskapacitet bör prioriteras i den nationella infrastrukturplaneringen (yrkande 10), att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för regional tillväxt (yrkande 11) och att staten bör initiera ett samtal mellan de branscher som har de tyngsta transportbehoven för bättre nyttjande av befintlig infrastruktur (yrkande 12). Motionärerna framhåller att infrastruktur-investeringar är avgörande för framtida utveckling, inte minst för att underlätta människors vardag men också för att minska arbetslösheten och möjliggöra en rörligare arbetsmarknad. Vidare påminner motionärerna om att när godstrafiken blir försenad kan det innebära stora ekonomiska förluster för den basindustri som finns runtom i landet. I motionen framhålls därför att för att uppnå en högre flexibilitet och bättre punktlighet för såväl person- som godstrafik krävs bl.a. utökad rälskapacitet speciellt för basindustrin. I kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 16 pekas på vikten av att planera för fler säkra pendelparkeringar. Motionärerna framhåller att alla har olika förutsättningar att resa och klara av sin vardag och för många är bilen det enda alternativet. Vidare konstaterar motionärerna att för andra kan bilen vara nödvändig för att ta sig till närmaste knutpunkt för kollektiva färdmedel. m.fl. (L) konstaterar i motion 2019/20:3358 yrkande 5 att effektiva transporter spelar en avgörande roll för att säkerställa företagens konkurrenskraft och jobben samt för att säkra tillväxt i hela landet. Motionärerna framhåller därför att detta kräver fortsatta investeringar i järnväg, väg och annan infrastruktur. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 7 vikten av att beakta trygga och tillgängliga trafikmiljöer i planeringsarbetet för infrastrukturinvesteringar. Motionärerna pekar bl.a. på utformning och ljussättning av gångtunnlar, återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. I yrkande 13 understryker motionärerna att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att påverka planeringen av transporter och transportinfrastruktur. Motionärerna pekar på att det krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som berör transportsystemet för att utforma ett mer jämställt sådant. Motionärerna konstaterar att ett flertal studier visar att kvinnor inte i lika hög utsträckning som män är representerade vid planering av nya bostadsområden, vägar och annan infrastruktur. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2019/20:868 yrkande 3 att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar minskat behov av att äga egen bil samt ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel. Motionärerna framhåller att sådana tjänster kan utföras av olika leverantörer men samordnas i ett gemensamt system. I motionen anges att dessa nya mobilitetstjänster kan bidra till ökad valfrihet och minskat behov av att äga en egen bil, särskilt i större städer och storstadsregioner. I yrkande 5 framhåller motionärerna att det bör införas en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på gröna res- och transportplaner vid nyetableringar och större ombyggnationer. Motionärerna pekar på att det både i och internationellt har visat sig vara ett sätt att minska bil- och lastbilstrafiken till och från en verksamhet. Motionärerna begär i yrkande 7 att det genomförs en översyn av lämpliga styrmedel, inklusive stadsmiljöavtal, för att stimulera en samhällsplanering som minskar bilberoendet. Motionärerna lyfter fram att det har visat sig att effektiva helhetssatsningar som innehåller stadsplanering för minskat utrymme för bilar samt ökat utrymme för kollektivtrafik, cykel och gång är framgångsrikt för att bygga hållbara städer. m.fl. (V) framför i partimotion 2019/20:1623 yrkande 9 att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel, inklusive reformerad miljökompensation, med incitament för att stärka transportköpares val för att välja transportalternativ med låg klimat- och miljöpåverkan. Motionärerna framhåller att korrekta värderingar av de negativa effekter som utsläpp av växthusgaser orsakar samhället är grunden för att styrmedel ger tillräckliga incitament att genomföra överflyttning av passagerare och gods till mer klimatsmarta transporter där det är möjligt. (M) anser i motion 2019/20:2490 yrkande 4 att man bör överväga att låta trafikavgifter spegla samhällsnytta och hållbara och klimatsmarta transportsystem. Motionären framhåller därför att avgifter mellan trafikslag bör justeras på ett sätt som speglar utvecklingen av ett hållbart transportsystem. m.fl. (M) understryker i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 49 vikten av att infrastrukturen till och från hamnarna fungerar väl, inte minst för att få mer hållbara transporter. Motionärerna framhåller bl.a. att sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen och att drygt 50 hamnar tillsammans innebär goda möjligheter att i större utsträckning än avlasta vägnätet och på så sätt minska klimatbelastningen. I kommittémotion 2019/20:2775 framhåller m.fl. (KD) i yrkande 2 vikten av att prioritera arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045. I yrkande 15 begär motionärerna att det tas fram en strategi för hur vätgas kan användas för transporter och inom industrin. I motionen pekar motionärerna på att det krävs en omställning och smart utformning av infrastrukturen. Vidare framhåller motionärerna att fördelen med vätgas är att den kan produceras av exempelvis solenergi och lagras i form av vätgas som sedan används för transporter. m.fl. (C) pekar i partimotion 2019/20:3107 yrkande 13 på behovet av att fasa ut fossila bränslen i transportsektorn till 2030, med vissa undantag. Motionärerna lyfter fram att för att nå utsläppsmålen i transportsektorn krävs en mångfald av tekniker och drivmedel och att det därför är viktigt att bygga ut en grundläggande fossilfri tankning och laddning för en mängd olika bränslen. I kommittémotion 2019/20:3246 understryker m.fl. (C) i yrkande 1 att för att nå målet om minskade utsläpp från transportsektorn till 2030 behövs det starkare incitament för en omställning av alla transporter. Motionärerna pekar på att det är ett ambitiöst mål som också innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara, energi- och resurseffektiva. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2019/20:3264 yrkande 12 att fossila bränslen i transportsektorn till 2030, med vissa undantag, bör fasas ut. Motionärerna framhåller att det är oerhört angeläget att öka användningen och produktionen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i både personbilar, tunga transporter, flyg, sjöfart och arbetsmaskiner. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2029/20:3347 yrkande 7 att det är positivt att kommuner kan söka stöd för att stärka kollektivtrafik och exempelvis satsningar på ökat cyklande. Motionärerna ställer sig dock frågande till s.k. motprestationer i form av bostadsbyggande. m.fl. (L) framför i partimotion 2019/20:3351 yrkande 12 att möjligheten att flytta över gods från vägtransport till järnväg bör få större påverkan vid prioritering av infrastruktursatsningar. Det kan gälla upprustning och nybyggnation av järnväg liksom för att effektivisera i hamnar och på andra ställen där gods flyttas från vägtransporter till järnväg alternativt sjöfart. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2019/20:615 yrkandena 62 och 63 att utvecklingen när det gäller maglevtåg och hyperloop bör bevakas. Motionärerna pekar bl.a. på att kostnaden för maglevtåg ständigt har minskat och att utvecklingen av hyperloop är en vision om framtidens transportmedel. I motion 2019/20:1527 lyfter (MP) i yrkande 1 fram den roll friflytande mobilitetslösningar kan ha i det framtida transportsystemet. Motionären anser att det är en överlag positiv utveckling att människor delar på en tjänst i stället för att alla själva ska äga sin bil, elcykel eller andra transportslag. Motionären pekar på att det underlättar inte minst bytet mellan olika transportslag, vilket även innebär nya alternativ till bilen. I motion 2019/20:1991 önskar (M) att man överväger möjligheterna att genomföra ett fullskaletest med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer. Motionären framhåller att nya tekniska lösningar för modern mobilitet kommer att ge oss många, nya spännande möjligheter. m.fl. (S) påtalar i motion 2019/20:2276 behovet av en handlingsplan för framtidens transporter. Motionärerna framhåller att en sådan handlingsplan tydligt bör beakta andra transportpolitiska mål, inklusive samhällsnytta, samt eventuella målkonflikter och ge förutsägbarhet samt långsiktiga spelregler. Det bidrar, menar motionärerna, till att minska osäkerheten vid större investeringsbeslut och till att tydligt visa omställningen i dess helhet. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 5 att bör få i uppdrag att utreda möjligheter och utmaningar med framtida transportlösningar i syfte att snabbt inkludera nya transporttekniker i den framtida infrastrukturplaneringen. Motionärerna understryker vikten av att ligger i framkant när det gäller att anamma teknikutveckling och innovation. m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 40 vikten av att vidta åtgärder för att främja autonomi och teknikutveckling inom transportsystemet samt för att förbättra mobilitetstjänster över hela landet. Motionärerna framhåller även att lagstiftningen bör följa teknikutvecklingen och inriktas på funktionalitet framför teknikspecifika krav. I kommittémotion 2019/20:3342 påminner m.fl. (L) i yrkande 7 om betydelsen av att utnyttja digitaliseringens möjligheter för en smartare infrastruktur. Motionärerna pekar bl.a. på att klimatsmarta val i trafiken kan underlättas genom digitaliseringslösningar. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2019/20:615 yrkande 25 att regeringen bör inleda samtal med den danska regeringen i syfte att få till stånd en ny förbindelse mellan och för såväl tåg- som biltrafik. I yrkande 27 påtalar motionärerna att det bör tas fram en strategi för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och . Motionärerna anser även i yrkande 28 att det bör tas fram en strategi för förbättrade järnvägskommunikationer mellan och . Motionärerna framhåller betydelsen av förbättrade förbindelser med grannländer. (M) anser i motion 2019/20:876 att stråket –ska utpekas som en stomnätskorridor för EU:s transeuropeiska transportnät (TEN-T). Motionären framhåller bl.a. att stråket –är folkrikaste korridor och innefattar ett femtiotal kommuner och närmare 3,4 miljoner människor. I motion 2019/20:1215 i denna del framhåller och (båda S) att man bör se över möjligheten att utarbeta en nationell strategi för att möta den ökade utrikeshandeln österut. Motionärerna pekar på att detta är avgörande för hela den exportberoende svenska ekonomin. och (båda L) menar i motion 2019/20:2098 yrkande 1 att man bör göra snabba tågförbindelser på sträckan –och vidare söderut till en del av . m.fl. (M) påtalar i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 4 vikten av att verka för en gränsöverskridande infrastrukturplanering med våra grannländer. Motionärerna framhåller att detta är nödvändigt för att infrastrukturen ska användas så effektivt som möjligt och för att investeringar i densamma ska få största möjliga effekt. I motion 2019/20:2837 lyfter Boriana m.fl. (M) fram i yrkande 9 att det bör inrättas en infrastrukturkommission tillsammans med för att säkerställa en samlad gränsöverskridande planering av infrastrukturen i . På så sätt, menar motionärerna, kan det säkerställas att planeringen för infrastruktur sker utifrån gemensamma förutsättningar och prognoser. Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela Utskottet vill inledningsvis påminna om det övergripande transportpolitiska målet om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utskottet vill understryka att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi, ökad befolkning och förbättrade möjligheter till pendling, besök och ökad sysselsättning. Ett väl fungerande transportsystem är också en förutsättning för att företagen ska kunna verka i hela landet. Utskottet instämmer därför med det som regeringen framförde i den senaste infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) om att väl fungerande transporter bidrar till en fungerande arbetspendling och därmed till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Utskottet delar även regeringens bild av att investeringar i bl.a. järnvägar och vägar sysselsätter många människor och i förlängningen leder till sänkta kostnader för företagen. I regeringens beslut om den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 framhålls att planen bl.a. ska bidra till omställning till världens första fossilfria välfärdsland, ett ökat bostadsbyggande, förbättrade förutsättningar för näringslivet, ökad sysselsättning, digitalisering samt ett inkluderande samhälle. Regeringen bedömer vidare att investeringarna bidrar till att inkludera fler människor i vidgade bostads- och arbetsmarknader och ger förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Utskottet välkomnar uttalandena. Utskottet vill vidare framhålla att det i regeringens skrivelse om den nationella planen framförs att satsningar på infrastrukturen i sig skapar jobb i de direkt berörda bygg- och anläggningsbranscherna, men att det framför allt ger bättre förutsättningar för företag och näringsliv. Utskottet vill understryka att behoven av infrastruktur mellan städer och landsbygd ser olika ut, och utskottet ser därför med tillfredsställelse på att det i regeringens uppdrag till att ta fram ett inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 bl.a. underströks att förutsättningarna ser olika ut i städerna och på landsbygden och att dessa områden därför delvis behöver mötas med olika åtgärder. I uppdraget angavs att den snabbt växande befolkningen i de svenska storstäderna innebär särskilda utmaningar men även goda möjligheter för resurseffektiv samhällsplanering. Vidare framfördes att för att fler ska kunna leva hållbart, för att arbetsgivare ska hitta rätt kompetens och för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmål behövs tätt bebyggda städer med god tillgänglighet, attraktiva livsmiljöer och väl fungerande samhällsservice. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. När det gäller motionsförslagen om åtgärder för att främja godstransporter vill utskottet påminna om att regeringen har betonat att effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter är en prioriterad fråga för regeringen och att det bl.a. genom satsningar i den nationella planen och regeringens godstransportstrategi skapas förutsättningar för dessa. I den nationella godstransportstrategi som regeringen presenterade framhålls bl.a. att strategins inriktning och tillhörande insatser ska bidra till att de transportpolitiska målen nås, stärka näringslivets konkurrenskraft och främja en överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen framhåller vidare att väl fungerande transporter är en förutsättning för ett livskraftigt och för att svenska företag ska kunna exportera sina varor, vilket i sin tur skapar förutsättningar för fler jobb och en starkare ekonomi i hela landet. Utskottet välkomnar uttalandena liksom det godstransportråd som har inrättats och som ska möjliggöra ett löpande utbyte av erfarenheter och synpunkter mellan regeringen och företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, statliga myndigheter, kommuner och landsting m.fl. Utskottet vill även påminna om att sedan strategin presenterades har regeringen gett 13 särskilda regeringsuppdrag som knyter an till en eller flera insatser och insatsområden i strategin. Utskottet vill i sammanhanget särskilt peka på att har fått i uppdrag att skapa bättre förutsättningar för godstransporter på järnväg och med fartyg och att främja intermodala järnvägstransporter. Vidare har Trafikanalys fått i uppdrag att analysera hur intermodala godstransporter kan främjas. I för ökad andel godstransporter på järnväg och med fartyg framförs att för att öka kapaciteten och nyttjandegraden för godståg i järnvägssystem kan flera olika åtgärder genomföras, bl.a. att öka kapaciteten genom att bygga ut fler spår (dubbelspår eller fyrspår), mötesstationer och förbigångsspår, att öka kapaciteten genom att bygga ut längre mötes- och förbigångsspår, att utöka lastprofilen, öka axellasten och öka hastigheten för godståg, att öka fyllnadsgraden i godstransporterna, att förbättra punktligheten för godstrafiken, att utveckla arbetet med kapacitetstilldelning och tågplan och att utveckla lok och vagnar. Företrädare för godstransportrådet har även informerat utskottet om sitt viktiga arbete vid ett seminarium . Utskottet har tagit del av att Trafikanalys har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera genomförandet av den nationella godstransport-strategin. Den första rapporten publicerades , och utskottet noterar med tillfredsställelse att det av denna framgår bl.a. att strategin initialt har haft ett stort genomslag. Sammanfattningsvis är aktörerna positiva till strategin och flera av insatserna och samverkan inom det nationella godstransportrådet. Flera aktörer ser samverkan som avgörande för att verkställa de ambitioner som beskrivs i strategin. Trots den relativt korta tidsrymden sedan strategin antogs har ett stort antal av insatserna som nämns i strategin startats. Trafikanalys uppger att de konkreta resultaten i termer av effekter på strategins mål är begränsade, vilket är naturligt både med tanke på den korta tiden och den huvudsakliga inriktningen på de aktiverade insatserna.