bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — Det innebär bl.a. att EU och ska respektera och samarbeta för att genomföra åtaganden i multilaterala avtal och konventioner, och . Parterna åtar sig också att främja den positiva roll som handel kan ha för en utveckling mot låga klimatgasutsläpp och en ökad förmåga att anpassa sig till effekterna av klimatförändringar. Parterna ska också samarbeta i frågor som handlar om handel och klimat, både bilateralt och regionalt samt i internationella forum. beslutade regeringen att ge i uppdrag att analysera hållbarhetskapitel. I uppdraget ingår bl.a. att analysera hur hållbarhetskapitlet kan bidra till implementering av och andra åtaganden på miljö- och klimatområdet samt en analys av kapitlet i relation till befintliga miljöregler, ”parternas rätt att reglera” samt parternas åtaganden att inte sänka skyddsnivåer i syfte att vara mer attraktiva för handel och investeringar. ska även redovisa ett resonemang om relationerna mellan de olika miljöaspekter som kapitlet omfattar och eventuella målkonflikter mellan dem samt ett resonemang om möjligheterna att främja samarbete kring hållbarhetsfrågor redan innan handelsavtalet träder i kraft. Uppdraget redovisades och bereds inom . fick vidare i uppdrag att göra en analys av frihandelsdelen i avtalet som ska redovisas . enades om ett mandat till kommissionen för förhandlingarna om ett nytt partnerskap med . Förhandlingsmandatet är mycket brett och omfattar många olika politikområden, inklusive handel. En första förhandlingsrunda hölls . Enligt planen ska en förhandlingsrunda äga rum varje , och planeras för ett högnivåmöte för att göra en bedömning av hur långt förhandlingarna har kommit. Den planerade andra förhandlingsrundan har dock med anledning av det nya coronaviruset och dess effekter skjutits . När lämnade EU trädde ett utträdesavtal mellan parterna i kraft. Avtalet innebär att företag och privatpersoner får en möjlighet att förbereda sig ytterligare innan står helt utanför EU:s inre marknad. Senast måste förhandlingarna om ett nytt partnerskapsavtal vara klara för att avtalet ska hinna granskas och antas innan utträdesavtalet löper ut. Tidsperioden då utträdesavtalet ska vara giltigt kan förlängas med ett eller . Ett beslut om förlängning måste fattas gemensamt av EU och före . Förhandlingar om ett multilateralt tjänstehandelsavtal () påbörjades , och utöver EU deltar 22 WTO-medlemmar i samtalen. Vid slutet av 2016 uppges de flesta av parterna ha indikerat vilka av deras tjänstemarknader som de var villiga att öppna upp och i vilken utsträckning. genomfördes den 21:a förhandlingsrundan. Därefter har förhandlingarna pausats i väntan på klarhet i ståndpunkt. Frihandelsavtal för gröna varor pågår plurilaterala förhandlingar om ett frihandelsavtal för gröna varor (Environmental Goods Agreement, ) mellan EU och 16 andra medlemsländer i WTO. Syftet med avtalet är att ta bort tullar på sådana miljövaror som har betydelse för att skydda miljön och motverka klimatför-ändringar genom att de renar luft och vatten, hjälper till med avfallshantering, bidrar till energieffektivisering, kontrollerar luftföroreningar eller producerar förnybar energi. genomfördes en 18:e förhandlingsrunda som följdes upp med ett ministermöte . Trots de ansträngningar som gjordes kunde man inte nå ett avtal. avvaktar man att nästa steg ska kunna tas. Utskottet har i ett tidigare betänkande om handelspolitik (bet. 2015/16:NU9) beskrivit WTO:s bakgrund och organisation. Här nämns även WTO:s tre huvudavtal (, GATS och TRIPS). Det högsta beslutande organet i WTO är den s.k. ministerkonferensen som vanligtvis möts och fattar beslut om riktlinjerna för samarbetet. Förhandlingarna i WTO och Doharundan bröt samman , och har det varit ett låst förhandlingsläge. Avtal inom WTO fattas med konsensus och det räcker därmed med att ett av organisationens medlemsländer motsätter sig ett beslut för att blockera det. För att komma vidare med förhandlingarna inom WTO förhandlade man under ministerkonferenserna på (2013), i (2015) och i (2017) om s.k. minipaket där några frågor lyftes ut ur Doharundan, vilket ledde till att man kunde nå några överenskommelser både på och i . Utsikterna att nå en överenskommelse i var redan på förhand små, och där nådde man inte några liknande överenskommelser. saknar WTO möjlighet att hantera överprövningar av handelstvister då blockerat beslutet om att utse en ny domare efter det att en av domarna pensionerats. Nästa ministerkonferens var planerad att äga rum i , , den 8–. Mot bakgrund av den rådande situationen med Covid-19 är dock WTO:s bedömning att det inte kommer att vara möjligt att genomföra ministerkonferensen enligt tidigare beslut. WTO:s generaldirektör kommer därför att rådgöra med medlemmarna för att fatta beslut om hur man ska gå vidare med reviderade planer för nästa ministerkonferens. Kommissionen uppger att man inför ministerkonferensen arbetar aktivt i för framsteg bl.a. i förhandlingarna om inhemska regler för tjänster, om fiskerisubventioner och om elektronisk handel. Kommissionen verkar även för att finna vägar framåt i de strukturella utmaningar som hämmar WTO. I förslaget till svensk ståndpunkt inför rådet för utrikesfrågor – handel, som skulle ha ägt rum i , uppger regeringen att man verkar för att EU ska ha en fortsatt ledande roll i moderniseringsarbetet inom WTO. Regeringen anser även att EU bör agera pådrivande och konstruktivt i de pågående förhandlingarna om t.ex. inhemska regler för tjänster, fiskesubventioner och elektronisk handel, med sikte på att uppnå resultat eller delresultat vid det kommande ministermöte i . Regeringens ståndpunkt fick stöd i . bjöd regeringen in ett antal likasinnade EU-medlemsländer till ett möte i för att inleda ett nära samarbete med syftet att verka för en ambitiös handelspolitik inom EU grundad på öppna marknader, regler och värderingar. Vid mötet behandlades möjliga handlingsvägar framåt inför och bortom nästa ministermöte. Enligt ordförandeskapets () sammanfattning från mötet framgår att länderna bl.a. enades om att de ska arbeta för att höja ambitionsnivån när det gäller handelns bidrag till miljö och klimat med målet att nå en ambitiös deklaration om handeln och miljömässig hållbarhet vid ministermötet med största möjliga antal WTO-medlemmar. Deklarationen ska bl.a. innehålla ett löfte om att återuppta EGA-förhandlingarna. Länderna kommer vidare att uppmuntra kommissionen att arbeta aktivt för att nå konkreta resultat vid ministermötet när det gäller hållbar utveckling, särskilt i fråga om de multilaterala förhandlingarna om fiskesubventioner. Länderna uppmuntrar vidare kommissionen att arbeta proaktivt för ambitiösa resultat i de pågående förhandlingarna om e-handel. Länderna bekräftade även behovet av att hitta framkomliga vägar för att uppdatera reglerna om särskild och differentierad behandling för utvecklingsländer för att underlätta dessa länders deltagande i global handel, baserat på verkliga behov och från fall till fall, som länderna kommer att fortsätta vara öppna för utvecklingsländernas berättigade oro. Länderna enades även om att de kommer att mötas igen före ministermötet och anförde att de ser fram emot att arbeta nära EU, andra medlemsländer i EU och andra partner för dessa och andra viktiga frågor för att nå ett ambitiöst och framåtblickande resultat vid och bortom ministermötet. I kommissionens arbetsprogram , som antogs , presenteras kommissionens prioriteringar för mandatperioden –2024. Bland listade förslag och åtgärder som kommissionen avser att lägga fram nämns initiativ till en reform av WTO. Kommissionen framhåller att en fri, rättvis och öppen handel endast kan fungera om WTO är starkt och effektivt. Kommissionen anför att den har för avsikt att leda internationella insatser och samarbeta med partner för att reformera WTO. I en uttalad ambition att efterlysa rättvisa, effektiva och verkställbara regler som skapar lika villkor för alla handelspartner avser kommissionen att inleda ett brett initiativ till reformer av WTO efter WTO:s nästa ministerkonferens, i syfte att nå en övergripande överenskommelse. I arbetsprogrammet konstaterar kommissionen vidare att en stor utmaning kommer att bli att förhandla om ett nytt partnerskap med . Kommissionen anger att den är beredd att göra detta till ett partnerskap som sträcker sig långt utöver handel och är av rekordstor omfattning. överlämnade regeringen proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan till . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Av propositionens avsnitt om klimat- och handelspolitik framgår att handel ses som ett viktigt verktyg för hållbar utveckling och att bör verka för att handeln bidrar till ett effektivt användande av globala resurser. bör vara pådrivande i rollen att visa på möjligheterna att förena klimatåtgärder med ekonomisk utveckling. bör vidare verka för att kopplingen mellan och handel stärks, så att exempelvis handels- och investeringsavtal samt EU:s unilaterala handelspreferenser för utvecklingsländer inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP plus) kan vara ett instrument för att uppfylla mål. stöder att EU ska säkra och främja genomförandet av och uppmanar därför kommissionen att utföra en analys i det avseendet, inklusive av möjligheten att inkorporera som en väsentlig klausul i samarbetsavtal inklusive frihandelsavtal med tredje part. bör fortsätta verka för att handelsavtal särskilt ska belysa klimataspekter och genomförande, och att dessa får en framträdande roll i frihandelsavtal. avser vidare att fortsätta driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder, inklusive för klimatvänliga varor, tjänster och teknik, i EU:s handelsavtal så att dessa kan bidra till att öka takten i klimatomställningen. I propositionen framhålls vidare vikten av analysarbete om handelsaspekter av cirkulär ekonomi för att förstärka synergier mellan handel och klimat och att detta arbete bör stödjas. Propositionen bereds av miljö- och jordbruksutskottet och planerad justering är . beslutade att yttra sig över propositionen. Den europeiska gröna given I meddelandet Den europeiska gröna given (COM(2019) 640) presenterade kommissionen en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som kommissionen menar krävs för att ställa om EU:s politik och nå visionen om nettonollutsläpp . Meddelandet innehåller ett avsnitt om hur handelspolitiken kan stödja EU:s gröna omställning. Kommissionen framhåller att handelspolitiken fungerar som en plattform för samarbete med handelspartner i klimat- och miljöåtgärder och konstaterar att åtaganden om hållbarhet kontinuerligt stärkts i EU:s handelsavtal, särskilt vad gäller åtgärderna mot klimatförändringar. Kommissionen anför att man också har intensifierat insatserna för att genomföra åtagandena för hållbar utveckling i EU:s handelsavtal, och framhåller att dessa insatser kommer att förstärkas ytterligare när en ansvarig för efterlevnaden av handelsavtal utnämns. I fråga om klimatförändringarna konstaterar kommissionen att alla EU:s senaste avtal omfattar ett bindande åtagande för parterna att ratificera och verkningsfullt genomföra . Kommissionen anger att den kommer att föreslå att efterlevnaden av ska bli ett viktigt inslag i alla framtida övergripande handelsavtal. Kommissionen framhåller vidare att EU:s handelspolitik underlättar handel och investeringar i miljövänliga varor och tjänster och främjar klimatvänlig offentlig upphandling. Kommissionen betonar att handelspolitiken också måste säkerställa icke-snedvriden, rättvis handel och investering i råvaror som EU:s ekonomi behöver för en grön övergång. Detta kan enligt kommissionen bidra till att motverka skadliga metoder som olaglig avverkning, förbättra det rättsliga samarbetet, främja EU:s standarder och undanröja icke-tariffära hinder inom sektorn för förnybar energi. Kommissionen betonar att alla kemikalier, material, livsmedel och andra produkter som släppts ut på den europeiska marknaden fullt ut måste följa relevanta EU-förordningar och standarder. Kommissionen anser att EU bör använda sin expertis inom grön lagstiftning för att uppmuntra parterna att utforma liknande bestämmelser som är lika ambitiösa som , vilket kommissionen menar skulle kunna underlätta handeln och öka miljöskyddet och begränsningarna av klimatförändringarna i de här länderna. Kommissionen framhåller vidare att EU som världens största inre marknad kan fastställa standarder som gäller för globala värdekedjor. Kommissionen anger att man kommer att fortsätta arbeta på nya standarder för hållbar tillväxt och använda sin ekonomiska tyngd för att utforma internationella standarder som överensstämmer med EU:s miljö- och klimatambitioner. Vidare anför kommissionen att den kommer att verka för att underlätta handeln med miljövaror och miljötjänster, i bilaterala och multilaterala forum, och stödja öppna och attraktiva marknader för hållbara produkter i EU och världen. Kommissionen avser också att arbeta med globala partner för att säkerställa EU:s tillgång till resurser och strategiska råvaror. Kommissionen kommer också att arbeta för att EU ska fortsätta ligga i framkant när det gäller satsningarna att etablera ett finansiellt system som stöder global hållbar tillväxt. EU kommer att bygga på den internationella plattform för hållbar finansiering som inrättades för att samordna insatserna för miljömässigt hållbara finansieringsalternativ som taxonomier, offentliggörande, standarder och märkning. Kommissionen anger att den också kommer att uppmuntra diskussioner i andra internationella forum, särskilt G7 och G20. Miljö- och jordbruksutskottet skriver ett utlåtande över kommissionens meddelande med planerad justering . yttrade sig utskottet till miljö- och jordbruksutskottet i de delar som berör utskottets beredningsområde (bet. 2019/20:NU5y). I sitt ställningstagande berörde utskottet bl.a. de handelspolitiska aspekterna i meddelandet. fattade regeringen beslut om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. En av de fem målsättningarna i strategin är att ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. I strategin konstateras att handelns betydelse för genomförandet av Agenda 2030, de globala målen och blir alltmer framträdande. Förutom att bidra till ekonomisk utveckling kan handel enligt vad som anförs i strategin bidra till att göra miljösmart och fossilfri teknik mer tillgänglig och till att förbättra den globala hälsan genom att lyfta bort handelshinder för exempelvis läkemedel. Vidare framhålls att det är angeläget att handelspolitiken även i ännu högre grad bidrar till en positiv utsläppsutveckling såväl nationellt som internationellt, inte minst genom att främja spridning av utsläppsminskande teknik och tjänster för att nå utsläppsmålen i och hållbarhetsmålen. I WTO-förhandlingarna avser att driva på för att generellt avskaffa tullar och handelshinder, inklusive för klimatvänliga varor, tjänster och teknik, så att dessa kan bidra till att öka takten i klimatomställningen. För att möjliggöra en fortsatt stark utrikeshandel, med positiva effekter på ekonomin som helhet, verkar regeringen för en öppen och fri internationell handel och främjar användningen och utvecklingen av internationella standarder i linje med och Agenda 2030. Detta sägs gå hand i hand med en ansvarsfull globalisering som tar hänsyn till miljö, klimat, social trygghet, anständiga arbetsvillkor, hälsa och djurvälfärd. Regeringen ska ha en nära dialog med näringslivet i handelsfrågor och uppmuntra konkreta inspel i WTO:s förhandlingsarbete. ska vara pådrivande för att stärka och modernisera WTO t.ex. genom att presentera analyser och policyförslag i samverkan med likasinnade länder. För , som är ett handelsberoende land, är en regelbaserad, fri och rättvis multilateral världshandel en viktig förutsättning. WTO är det främsta forumet för att arbeta mot en sådan ordning, men för att vara relevant i en föränderlig värld är det viktigt att organisationen reformeras och moderniseras. ska arbeta för ett ambitiöst resultat i WTO-förhandlingarna om e-handel. Detsamma gäller i EU:s frihandelsavtal. Globala regler för e-handel ökar förutsägbarheten och underlättar för företag och konsumenter att dra nytta av de möjligheter som den digitala handeln erbjuder. Sådana regler skapar också bättre förutsättningar för företag i utvecklingsländer att delta i globala värdekedjor. Ett arbete inleds för att lyfta fram hållbarhetsdimensionen som utgångspunkt för nya frihandelsförhandlingar. ska verka för fler djupa och breda frihandelsavtal mellan EU och tredje part samt att dessa tar hänsyn till miljö och hållbarhet, inklusive . ska agera för att klimatsmarta svenska lösningar ges bästa förutsättningar på andra marknader. När det gäller relationen till efter brexit konstaterar regeringen att landet är en av allra viktigaste handelspartner och framhåller att den fortsätter arbeta för att den nära handelsrelationen med vidmakthålls. Gränshinder i handeln med har på regeringens uppdrag genomfört en företagsundersökning för att kartlägga vad som hindrar svensk utrikeshandel (rapport 2016:5). Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2016/17:NU13) redogjort för resultatet av undersökningen. Här framgår bl.a. att det helt dominerande problemet i handeln med är tullhanteringen. Utskottet har också i tidigare betänkanden redogjort för det arbete som utförs inom ramen för , och deras gränskommittéer. har de nordiska regeringarnas uppdrag att bekämpa gränshinder som bromsar jobb och tillväxt i . uppger att de prioriterar de viktigaste gränshindren och sedan försöker driva fram en lösning hos berörda departement. fick ett förstärkt mandat som bl.a. innebär att de nationella representanterna har fått större frihet att agera genom att t.ex. kalla till möten med berörda ministrar, arbetsmarknadens parter och andra aktörer som kan bidra till att lösa gränshindren. lämnar en årlig rapport där det framgår vilka gränshinder som varit prioriterade och vilken status de har, t.ex. om de är borta, om det pågår ett arbete med att ta bort hindren eller om det inte är prioriterat vid berörda departement eller myndigheter. Av verksamhetsrapporten framgår att rådet arbetar efter tre prioriterade insatsområden – att eliminera eller avklara existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, att förebygga uppkomsten av nya gränshinder och att öka och effektivisera informationstjänsterna. uppges att 22 av de prioriterade gränshindren har avvecklats. Av dessa har 19 lösts och 3 har berörda departement beslutat att avskriva. Ett problem som är prioriterat av rådet men ännu inte löst är tull och deposition i samband med överförsel av varor till exempelvis . I sammanhanget kan även nättjänsten Solvit nämnas dit företag och personer kostnadsfritt kan vända sig för att få hjälp med problem som de upplever på den inre marknaden. I varje EU-land samt i , och finns ett Solvitcentrum som tar emot anmälningar om hinder och lägger dem i en gemensam databas för att sedan analysera problemet och i samarbete med andra Solvitcentrum och myndigheten i det land där problemet uppstått försöka komma till rätta med det. En lösning på problemet kan vara att myndigheten ändrar sitt agerande, men ett resultat av Solvits arbete kan också vara ett konstaterande att inget EU-rättsligt brott har begåtts. Solvit har inga sanktionsmöjligheter och kan inte tvinga myndigheter att agera i enlighet med vad Solvit kommit fram till. infördes ett förbud mot import och försäljning av sälprodukter inom EU till följd av oro för sälarnas välfärd. Som ett resultat av bl.a. svenskt påverkansarbete tillkom dock ett undantag för fortsatt försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU. och inledde 2011 en tvist i WTO mot EU eftersom de ansåg att förbudet var handelshindrande. kom fram till att EU:s förbud var tillåtet enligt gällande handelsregler men att undantaget för skyddsjakten var diskriminerande och därmed inte förenligt med WTO-rätten. EU genomförde WTO-utslaget, och det svenska undantaget togs bort fr.o.m. , trots att och andra aktörer verkade för att undantaget skulle bestå. Det enda kvarvarande undantaget från EU:s förbud är för sälprodukter från inuitsamhällen och andra ursprungsbefolkningar inom och utanför EU. I svaret på en interpellation (ip. 2018/19:274) från (SD) om regeringen tänker inleda ett svenskt påverkansarbete med målet att förändra dagens EU-lagstiftning eller få till stånd ett undantag för försäljning av sälprodukter från skyddsjakten inom EU anförde statsrådet bl.a. att måste rätta sig efter gällande lagstiftning och därmed enligt nuvarande utformning är förhindrat att sälja produkter inom EU. Vidare anförde statsrådet att regeringen delar såväl näringsutskottets som miljö- och jordbruksutskottets tidigare bedömningar att möjligheten att driva frågan är mycket liten. Av debatten framgick vidare att regeringen kontinuerligt rapporterar in effekterna av försäljningsförbudet till EU. Statsrådet framhöll därtill att WTO är ett mycket viktigt organ för som i egenskap av ett litet handelsberoende land är beroende av att det finns en fungerande tvistlösningsorganisation i världen. Statsrådet uttryckte vidare en oro för att WTO inte fullt ut respekteras av alla länder och underströk vikten av att respekterar WTO-utslag. Statsrådets bedömning var att regeringen vidtog alla nationella åtgärder den kunde och att regeringen bedrev ett påverkansarbete såtillvida att regeringen ständigt informerar EU om hur utvecklingen ser ut och regeringens syn i frågan. I en rapport från kommissionen om genomförandet av förordningen om handel med sälprodukter har medlemsstaternas nationella rapporter sammanställts. Medlemsstaterna ombads bl.a. att i sina rapporter göra en övergripande bedömning av förordningens funktion, ändamålsenlighet och verkan (t.ex. förändrad marknad för sälprodukter) av förordningen inom sina respektive territorier. , , och , dvs. de länder där det hade bedrivits säljakt, framförde vissa konkreta synpunkter. framförde bl.a. att förbudet inneburit att jakten på säl minskat medan det växande sälbeståndet överstigit en biologiskt säker nivå. Vidare framförde att ordningen där det är lagligt tillåtet att jaga säl i som fångsten endast får användas i jägarens eget hushåll eller bortskaffas som avfall till deponier kan betraktas som ohållbart ur såväl ett miljömässigt som ett etiskt perspektiv. Av den anledningen bör småskalig handel med sälprodukter tillåtas. Även anser att småskalig försäljning ska vara tillåten, och framförde att EU allvarligt bör överväga att ändra förordningens förbud mot handel med sälprodukter. I rapporten anför kommissionen att den bl.a. med anledning av de frågor och farhågor som tagits upp av de fyra medlemsstaterna som påverkas av det växande sälbeståndet kommer att anordna ett särskilt möte i expertgruppen för de behöriga förvaltningsmyndigheterna (för del ) från medlemsstaterna. Mötet kommer ägnas åt handeln med sälprodukter. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Vissa frågor om internationell handel – Handel med sälprodukter – Reformering av WTO – Den framtida handelsrelationen mellan och EU. Vissa frågor om internationell handel Det nya coronavirusets utbrott har på skapat en global kris som inte bara får humanitära konsekvenser utan även ekonomiska. Effekterna på utrikeshandeln blir stora. Krisen har aktualiserat hur beroende , som en liten handelsberoende nation, är av den globala handeln där det svenska näringslivet är integrerat i internationella värdekedjor. Krisen har skapat stora utmaningar som behöver hanteras på kort sikt, men tydliggör även behovet av att fortsätta reformera handelspolitiken och öka samarbetet med andra länder.