bet · H701UU18 · 2020-06-08 00:00:00 — Om utrikesutskottet väljer att gå fram med ett initiativ till tillkännagivande om ett system för granskning av utländska direktinvesteringar anser näringsutskottet att utrikesutskottet bör beakta följande. vill inledningsvis framhålla den betydelse utländska investeringar har för svensk ekonomi och sysselsättning. Statistik från visar att inflödet av utländska direktinvesteringar i uppgick till , vilket var en ökning med i förhållande till 2018 och i förhållande till 2017. De utländska direktinvesteringstillgångarna i uppgick till , vilket är en ökning i jämförelse med 2018. Utländska direktinvesteringar tillför inte bara kapital utan även kunskap och kompetenser samt nya marknader till svenskt näringsliv och har även betydelse för svensk export. är ett litet handelsberoende land som konkurrerar i en global ekonomi och det är viktigt att även förblir attraktivt för utländska investeringar. Protektionism är ett av de största hoten mot en väl fungerande världshandel, och grunden måste därför vara en öppen och fri handel. vill också påminna om att genom EU ingått internationella överenskommelser som innebär att den svenska marknaden i princip ska vara öppen för utländska investeringar. Genom WTO:s tjänstehandelsavtal (GATS) har EU åtagit sig att öppna upp för investerare inom många sektorer. GATS ger dock möjlighet till undantag med hänsyn till säkerhet eller allmän ordning, och även om utländska direktinvesteringar framför allt innebär många möjligheter så finns det även fall där de kan medföra risker. Även om grundinställningen enligt näringsutskottets uppfattning måste vara att utländska investeringar är något bra menar näringsutskottet att det finns ett behov av att kunna stoppa investeringar som innebär ett hot mot säkerhet eller allmän ordning. Ett system för granskning av direktinvesteringar finns redan i 14 av EU:s medlemsstater. konstaterar att utredningen av investeringsfrämjandet i sitt slutbetänkande (SOU 2019:21) pekade på att myndigheter uppmärksammat att säkerhetsproblem kan uppstå när utländska aktörer förvärvar verksamheter som hanterar kritisk infrastruktur och säkerhetskänsliga uppgifter. Utredningen menade att det förändrade globala säkerhetsläget innebar ett behov av verksamhet mot vissa typer av utländska direktinvesteringar. välkomnar mot den bakgrunden EU:s förordning om utländska direktinvesteringar och det pågående arbetet inom ramen för . är ödmjukt inför att utformandet av ett system för granskning av direktinvesteringar är en komplicerad fråga som kräver noggranna överväganden. ser näringsutskottet mot bakgrund av det rådande ekonomiska läget på grund av coronapandemin ett behov av att skyndsamt vidta åtgärder på området. Krisen kan göra att svenska företag och immateriella tillgångar värderas lågt, och därmed kan såväl möjligheterna som riskerna med uppköp och investeringar från utlandet öka. vill understryka vikten av att åtgärder som vidtas är väl avvägda. Det behöver finnas en bra balans mellan att säkra svenska intressen och att se till att är ett attraktivt land för utländska investerare genom att inte införa åtgärder som innebär för stora hinder för investeringar. har i tidigare sammanhang betonat vikten av att företag som utvecklar känsliga teknologier eller bedriver säkerhetskänslig verksamhet skyddas och vill framhålla att detta inkluderar små och medelstora företag så väl som större företag. Dessa företag kan också finnas inom många olika sektorer, som t.ex. kritisk infrastruktur och säkerhetskänsliga uppgifter och teknologier, men behöver inte bara omfatta företag som mer direkt bedriver säkerhetskänslig verksamhet. Vad som definieras som kritisk kan också komma att variera , särskilt i fråga om teknologi. vill i detta sammanhang särskilt framhålla den svenska innovationsscenen som har många startup- och scaleup-företag som är beroende av utländskt kapital. Vid införandet av åtgärder behöver gedigna analyser göras om vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av utifrån en riskanalys. vill vidare påminna om att investeringsgranskning är förbjuden mellan EU-länder och vill därför också framhålla vikten av att överväga den särskilda problematik som s.k. bulvanköp ger upphov till då ett tredjeland först köper ett företag i ett annat EU-land för att därefter förvärva ett företag i . Avslutningsvis vill näringsutskottet framhålla vikten av att inte enbart se lagstiftning som en väg framåt för att skydda svenska tillgångar utan att även vidta andra åtgärder, som t.ex. ekonomiska stödpaket, för att dämpa coronapandemins negativa ekonomiska effekter för svenskt näringsliv och på så vis motverka oönskade strategiska utländska investeringar. Oavsett vilka åtgärder som vidtas vill utskottet understryka vikten av skyndsamhet. Utskottet konstaterar i likhet med förslagsställarna att det allvarliga ekonomiska läget till följd av coronapandemin kan göra att svenska företag och immateriella tillgångar värderas lågt, vilket kan medföra att intresset för utländska direktinvesteringar ökar. Utskottet erinrar om att det genom lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. och tillhörande förordning fanns möjlighet att begränsa utländska aktörers möjlighet att förvärva aktier i svenska aktiebolag och andelar i svenska handelsbolag eller rörelser som drevs i . Sedan lagen upphävdes 1992 finns endast begränsade möjligheter att påverka och i förekommande fall förhindra utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Inrikesminister och utrikeshandelsminister informerade utskottet om regeringens arbete för att möjliggöra granskning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden. Ledamöter från försvarsutskottet och näringsutskottet deltog vid föredragningen. Av föredragningen framgick följande: • Regeringen avser att skyndsamt genomföra de lagförslag som föreslår i sitt delbetänkande och utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen om utländska direktinvesteringar. Kontaktpunkten kommer att kunna inhämta information om utländska direktinvesteringar från andra medlemsstater, som sedan kan användas i arbetet med att förhindra oönskade uppköp av skyddsvärda verksamheter i . • Regeringen avser noggrant följa utvecklingen på området för att vid behov kunna vidta åtgärder, med syfte att skapa en trygghet för de som vill investera i med legitima intressen och hindra investerare med andra syften. Ett led i detta arbete är att låta genomföra en studie för att öka kunskapen om den aktuella situationen och vilka tendenser vi ser nationellt och internationellt. Studien ska koordineras med . • Regeringen avser skyndsamt ta fram förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen som gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Avsikten är att en lagrådsremiss ska kunna beslutas så att lagstiftningen snabbt ska kunna träda i kraft. Den underliggande utredningens förslag innebär att det införs en skyldighet för verksamhetsutövare att samråda med tillsynsmyndighet innan vissa överlåtelser genomförs. Myndigheterna ska få besluta att en överlåtelse inte får genomföras (förbud). En överlåtelse i strid med ett förbud blir då ogiltig. Regeringen kommer under arbetet med lagrådsremiss överväga närmare hur regleringen ska utformas. Utskottet noterar det arbete som pågår inom och delar uppfattningen att utformandet av ett komplett system för granskning av direktinvesteringar är en komplicerad fråga som kräver noggranna överväganden. vill utskottet, liksom försvarsutskottet och näringsutskottet, understryka att arbetet, mot bakgrund av den pågående ekonomiska krisen till följd av coronapandemin, är tidskritiskt och måste genomföras skyndsamt. Utskottet vill, liksom näringsutskottet, betona att lagstiftning inte är den enda vägen framåt för att skydda svenska tillgångar utan att även andra åtgärder, som t.ex. ekonomiska stödpaket, är viktiga för att dämpa coronapandemins negativa ekonomiska effekter för svenskt näringsliv och därigenom motverka oönskade strategiska utländska investeringar. Utskottet delar också försvarsutskottets synpunkt att en studie av utländska direktinvesteringar är nödvändig för att både förstå de strategiska motiv som kan ligga bakom vissa utländska investeringar och att kunna vidta nödvändiga åtgärder för att skydda svenska totalförsvarsintressen. Utskottet anser liksom regeringen att en sådan studie bör koordineras med . Vidare vill utskottet liksom försvarsutskottet betona vikten av att de åtgärder som vidtas blir effektiva ur ett totalförsvarsperspektiv. Utskottet delar näringsutskottets uppfattning att de åtgärder som vidtas måste vara väl avvägda. Det behöver finnas en bra balans mellan att säkra svenska intressen inom skyddsvärda områden och att se till att är ett attraktivt land för utländska investerare genom att inte införa åtgärder som innebär för stora hinder för investeringar. Vid införandet av åtgärder behöver gedigna analyser göras för att avgöra vilka utländska direktinvesteringar som ska omfattas av regelverket. Utskottet konstaterar att investeringsgranskning är förbjuden mellan EU-länder. Regeringen bör mot den bakgrunden överväga den särskilda problematik som s.k. bulvanköp ger upphov till då ett tredjeland först köper ett företag i ett EU-land för att därefter förvärva ett företag i t.ex. . Utskottet vill också betona vikten av att regeringen möjliggör samarbete och informationsutbyte mellan den myndighet som utses till kontaktpunkt enligt EU-förordningen och andra relevanta myndigheter. Beträffande frågan om att granska utländska direktinvesteringar i svenska medieföretag anser utskottet liksom förslagsställarna att det är viktigt att säkerställa möjligheten till fria och oberoende medier i hela . Utskottet utgår från att regeringen utreder de risker som den ekonomiska krisen kan innebära på detta område. Självklart ska åtgärder vidtas inom ramen för grundlagarna, framför allt yttrandefrihetsgrundlagen och tryckfrihets-förordningen. Även på detta område vill utskottet peka på att lagstiftning inte är den enda möjligheten att skydda svenska intressen. I sammanhanget vill utskottet också nämna försvarsutskottets påpekande om vikten av att vidta åtgärder för att stärka det psykologiska försvaret, vars syfte är att kunna upptäcka, möta och förebygga påverkanskampanjer och desinformation både nationellt och internationellt. Det psykologiska försvaret ska även stärka befolkningens motståndskraft att själva upptäcka påverkanskampanjer och desinformation. Även i övrigt delar utskottet de synpunkter som framförs av försvarsutskottet respektive näringsutskottet och förutsätter att regeringen beaktar dem i det fortsatta arbetet. Mot bakgrund av vad som här anförts bedömer utskottet att det är nödvändigt att möjliggöra granskning av utländska uppköp och strategiska förvärv av bolag med säte i vars verksamhet eller teknologi har betydelse för säkerhet eller allmän ordning. Regeringen bör därför genomföra åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska investeringar inom skyddsvärda områden, däribland återkomma till med förslag till ändringar i säkerhetsskyddslagen vad gäller överlåtelser av säkerhetskänslig verksamhet. Regeringen bör också skyndsamt utse den myndighet som ska vara kontaktpunkt enligt EU-förordningen (2019/452) om utländska direktinvesteringar. Vad utskottet här anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska direktinvesteringar (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi förhåller oss positiva till att utskottet funnit enighet i frågan om en granskningsfunktion av utländska strategiska förvärv av svenska bolag. Vi välkomnar förslaget men håller fast vid vår uppfattning om det brådskande behovet av att omgående få en granskningsfunktion och ett regelverk för utländska direktinvesteringar och bolagsförvärv på plats. Vår uppfattning är att behöver mer än bara tillfälliga lösningar i i denna fråga, och vi har därför förespråkat ett mer permanent regelverk för utländska bolagsförvärv med en granskningsfunktion som inte bara instiftas temporärt. Det nya regelverket och granskningsfunktionerna bör komma på plats omgående. Eventuella justeringar kan lämpligast göras utifrån de slutsatser , vilken inte levereras förrän , kommer fram till. Vi anser att tidsfaktorn i denna fråga är av central betydelse för regeringens förmåga att hantera hotet från . var tidiga med att föreslå en ny granskningsfunktion och ett nytt regelverk för hanteringen av bl.a. kinesiska intressen inom samhällskritiska områden så som infrastruktur och 5G. Vår uppfattning är att hade kunnat nå konsensus kring vårt tidigare förslag om att utestänga företag med kopplingar till icke-demokratiska regimers underrättelsetjänster Mot bakgrund av det ökande hotet från och för förmåga att möta detta hot hade det varit önskvärt att vi som utskott förhöll oss till innehållet i de politiska förslag som läggs snarare än att lägga mer vikt vid vem som äger förslaget. Vi är måna om att prestige inte ska få utgöra ett hastighetshinder för utskottets förmåga att nå lösningar till de problem vi står inför. Att få ett permanent regelverk och en ny granskningsfunktion för att stärka förmåga att hantera hotet från är vår främsta prioritering. Åtgärder för att möjliggöra granskning av utländska direktinvesteringar (C) (C) och Per Lodenius (C) anför: Förordningen om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen trädde i kraft och ska tillämpas från . Av artikel 4 framgår vilka faktorer medlemsstaterna eller kommissionen får beakta. Vid granskning ska fastställas om en direktinvestering sannolikt inverkar på säkerhet och allmän ordning. Bland de potentiella effekter som får övervägas anges fem områden. Mediernas frihet och mångfald är ett av dem De utmaningar som även mediahus möter i spåren av covid-19 kan öppna för att exempelvis ryska eller kinesiska statsaktörer köper upp fri och oberoende media i . För att inte öppna dörrarna på vid gavel vore det betydelsefullt att söka vägar att höja trösklarna på lämpligt sätt. Självklart måste detta ske med respektavstånd till grundlagarna. Hur nationella säkerhetsintressen kan säkerställas vid tillståndsprövning för TV, text-tv och ljudradio har behandlats i särskild utredning. Frågan om hur det säkerställs för att hävda övrig fri och oberoende media måste också hanteras. Vi förutsätter att regeringen säkrar att så sker. När det gäller tidpunkten för införande av investeringsgranskning så uppfattar vi att det, även om utredningens uppdrag är komplicerat, bör finns möjligheter att snabbare kunna införa en lagstiftning. Det vore mycket angeläget. Förteckning över behandlade förslag Utskottsinitiativ (M) Utländska investeringar i svenska företag har varit, och kommer att vara, viktiga för att skapa arbetstillfällen och stärka svensk konkurrenskraft i en global ekonomi. Det kan dock så kan det finns en överhängande risk att svenska företag i stort behov av kapital som ett resultat av coronakrisen kan bli föremål för investeringar eller uppköp. Den risken kommer med största sannolikhet att bli en reell utmaning . har ännu inget regelverk för att granska och ytterst stoppa utländska direktinvesteringar som skulle kunna hota nationella svenska intressen. Det kan handla om infrastruktur och energi. Det kan också handla om att statsägda företag i centralstyrda länder vill köpa upp teknikföretag i framkant. Frågan väcktes från början av EU . Än så länge finns bara en svensk utredning, Ett system för granskning av utländska direktinvesteringar (dir. 2019:50), och den ska inte vara klar förrän . En granskningsfunktion och ett temporärt regelverk för utländska direktinvesteringar skulle därför behövas omgående. Mot denna bakgrund ser anledning att väcka ett utskottsinitiativ för att regeringen i närtid ska ges möjlighet att återkomma med förslag om myndighetsinstruktioner och andra åtgärder i enlighet med nedanstående inriktning. Utredningen om ett system för utländska direktinvesteringar har föreslagit att () ska bli den ansvariga myndigheten i ett kommande granskningssystem. ISP har en stor kompetens när det gäller arbete med frågor som rör säkerhet och försvar genom sitt ansvar som tillståndgivande myndighet när det gäller krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. ISP bör därför få uppdraget att börja bygga upp en granskningsfunktion och påbörja en bredare kartläggning. Det finns flera alternativ när det gäller att skapa ett tillfälligt regelverk för kartläggning av direktinvesteringarna. Ett förslag är att komplettera den redan existerande lag (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd (PDA) till att temporärt även innefatta utländska direktinvesteringar. Det förutsätter att regler införs som möjliggör insamlande och rapportering av information om pågående utländska direktinvesteringar till ansvarig myndighet. () skulle vara det naturliga valet av ansvarig myndighet vilken vid behov kunna genomföra en granskning av situationen samt lyfta frågor till regeringen. Utöver förslaget att använda lag om dubbla användningsområden finns även andra alternativ som regeringen bör beakta. Det kan t.ex. handla om att använda säkerhetsskyddslagen eller NIS-direktivet som utgångspunkt för kartläggning av direktinvesteringar. Utskottsinitiativ (SD) förhåller sig positivt till att de idéer vi presenterar i vår motion om kritisk infrastruktur och samhällsviktiga företag har mottagit ett så pass stort stöd. I vår motion (2019/20:759) föreslår vi ny, brett efterfrågad lagstiftning för att utestänga företag med kopplingar till icke-demokratiska regimers underrättelsetjänster från att leverera kritisk infrastruktur, och i motionen nämns också uppköp av svenska företag – två politiska frågor av betydande relevans i relation till ett alltmer auktoritärt, kommunistiskt . var tidiga med att föreslå dessa politiska lagförslag men saknade vid tidigare behandling stöd av övriga partier, varpå politiska åtgärder ännu uteblivit. Vi noterar att , trots att de röstade ned våra förslag, nu föreslår liknande åtgärder, vilket vi förstås välkomnar. hade stått bättre rustat mot hotet från , inte minst i ljuset av den kinesiska kommunistregimens inblandning i spridningen av covid-19 och dess efterföljande strategiska investeringar i , om övriga partier i ett tidigare skede hade ställt sig bakom vårt förslag. ställer sig givetvis dock bakom förslag i utskottet. Det är viktigt att få en granskningsfunktion och ett regelverk för utländska direktinvesteringar på plats omgående. anser dock inte att det bara ska vara ett tillfälligt regelverk utan regeringen bör få uppdraget att låta en granskningsfunktion och regelverk för utländska direktinvesteringar bli permanenta. Eventuella justeringar kan i efterhand göras utifrån den utredning som ska vara klar . Utskottsinitiativ (C) ställer sig bakom förslag i utskottet. måste snabbt få till en granskning av utländska direktinvesteringar som riskerar svensk säkerhet eller allmän ordning. Vi vill dessutom följande: – Att ISP eller den som ges uppdraget tillfälligt får i uppdrag att under ett övergångsskede också granska utländska direktinvesteringar i svenska mediaföretag som riskerar påverka möjligheten till fria och oberoende medier i hela . Det har potentiellt mycket stora konsekvenser för svensk säkerhet om exempelvis ryska eller kinesiska statsmedier köper upp svenska mediehus när de nu går på knäna i spåren av covid-19. – Uppdra åt regeringen att ändra i kommittédirektiven till utredning alternativt uppdra till annan utredning att föreslå ett system för investeringsgranskning som innefattar svenska medier, med självklar respekt för yttrande- och tryckfrihetsgrundlagen. Den långsiktiga placeringen av uppdraget ska om så befinns lämpligt också prövas. – Uppdra åt regeringen att kunna införa ett nytt system för investeringsgranskning av utländska direktinvesteringar som rör svensk säkerhet eller allmän ordning, . yttrande 2019/20.FöU9y yttrande 2019/20:NU9y