bet · H701AU9 · 2020-03-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. mottagande och etablering av nyanlända invandrare, samhällsinformation och samhällsorientering samt civilsamhällets betydelse för integrationen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsprocesser och till reformarbete inom ramen för januariavtalet. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, V, KD, L) och åtta särskilda yttranden (C, KD, L). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mottagandet av nyanlända invandrare Särskilt om nyanlända kvinnors etablering Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation Civilsamhällets betydelse för integrationen 1.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (SD) 2.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (V) 3.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (L) 4.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (M) 5.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (SD) 6.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (V) 7.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (KD) 8.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (L) 9.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 3 (M) 10.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 3 (V) 11.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (M) 12.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (SD) 13.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (KD) 14.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (M) 15.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (KD) 16.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (L) 1.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (C) 2.Mottagandet av nyanlända invandrare, punkt 1 (KD) 3.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (C) 4.Nyanlända invandrares etablering, punkt 2 (L) 5.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 3 (C) 6.Särskilt om nyanlända kvinnors etablering, punkt 3 (L) 7.Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation, punkt 4 (L) 8.Civilsamhällets betydelse för integrationen, punkt 5 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mottagandet av nyanlända invandrare 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 25, 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 5 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 22, 2019/20:239 av (S), 2019/20:822 av m.fl. (SD), 2019/20:892 av (M), 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 1, 9 och 10, 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 10, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 8–10 och 17. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Reservation 8 (L) Särskilt om nyanlända kvinnors etablering 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:1086 av (S), 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (M) Reservation 10 (V) Särskilt om samhällsorientering och samhällsinformation 2019/20:646 av (KD) yrkande 1, 2019/20:964 av m.fl. (SD), 2019/20:1478 av (M), 2019/20:2726 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkandena 24, 25 och 33 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) Civilsamhällets betydelse för integrationen 2019/20:1473 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 25, 2019/20:3124 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2019/20:3265 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 20. Reservation 14 (M) Reservation 15 (KD) Reservation 16 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (SD), (C), (M), (SD), Ciczie Weidby (V), (KD), (M), (L), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (MP) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet 41 motionsyrkanden om integration från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. insatser , frågor om mottagande samt om samhällsorientering och samhällsinformation. Motionsyrkandena återges i bilagan. Mottagandet av nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. bosättning av nyanlända invandrare. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsprocesser. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V) och 3 (L) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (KD). I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. kritiserar den s.k. bosättningslagen och menar att kommunernas självbestämmande måste respekteras. anser att den nuvarande regleringen bör ersättas med ett system där kommuner frivilligt tecknar avtal med om mottagande av asylsökande i den omfattning kommunen själv anser vara lämplig och önskvärd (yrkande 27). Även i kommittémotion 2019/20:608 av m.fl. har invändningar mot lagstiftningen när det gäller mottagandet. Det är kommunernas förmåga att ta emot asylsökande som ska vara avgörande, och därför bör anvisningslagen avskaffas och migranter ska inte ges förtur till bostäder (yrkande 5). I kommittémotion 2019/20:3265 av m.fl. anser att det bör utredas hur rutiner för utbetalning och uppföljning av kommunersättningarna för asylmottagande kan förbättras (yrkande 3). Vidare i samma motion framför att det är upp till varje kommun att tolka bosättningslagen och om en nyanländ ska ha rätt till boende efter etableringstiden, som kommunen har fortsatt försörjningsansvar för den nyanlända även . föreslår i ljuset av detta att det görs en uppföljning av bosättningslagens syfte att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar (yrkande 5). anser i kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. att det behöver genomföras en översyn av bosättningslagen, bl.a. för att åtgärda bristen på sanktionsmöjligheter mot de kommuner som inte följer lagen och för att förtydliga tidsgränsen för kommunernas åtagande när det gäller bosättning (yrkande 25). Liberalerna föreslår i kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta både jobb och bostad, t.ex. genom att ställa sig i bostadskö (yrkande 26). har tagit ett stort ansvar för att ta emot skyddsbehövande på flykt undan krig, konflikter och förföljelse, inte minst . Olika delar av samhället har mobiliserat och bidragit med insatser för att erbjuda asylsökande och nyanlända ett bra mottagande. Liksom regeringen anser utskottet att som det har varit en utmaning för olika verksamheter innebär mottagandet också stora möjligheter i kommunerna och för . Kritiska synpunkter på bosättningslagen och hur lagstiftningen kan modifieras och utvecklas förs fram i ett antal motioner. Det är som har hårdast kritik och vill avskaffa bosättningslagen till förmån för att låta kommunernas ansvar vara helt frivilligt. När det gäller bosättningslagen anser utskottet att den bidragit till ett bättre fungerande mottagande och att inriktningen bör vara att vidta åtgärder för att få lagen att fungera väl i tillämpningen. Utskottet delar därmed inte uppfattning om en frivillig ansvarsfördelning för mottagandet kommunerna emellan. Mottagandet av nyanlända invandrare måste vara ett gemensamt ansvar för alla kommuner. En ordning där ett begränsat antal kommuner tar ett oproportionerligt stort ansvar är varken rimlig eller hållbar och också något som ger ett totalt sett otillräckligt mottagande. När det gäller möjligheten att införa sanktioner för de kommuner som inte följer beslut om anvisning är utskottet dock inte berett att gå till mötes. När det gäller bosättningslagen vill utskottet också nämna förslag om en uppföljning av lagstiftningens syfte att alla kommuner ska ta ett långsiktigt delat ansvar. Utskottet kan i och för sig instämma i att en viktig del i att skapa effektiva åtgärder och ändamålsenlig lagstiftning är att följa upp och utvärdera de reformer som görs på olika områden. Utskottet är dock inte övertygat om nödvändigheten i att redan nu tar initiativ till en utvärdering av bosättningslagen. Vidare när det gäller mottagande av nyanlända invandrare, liksom tidiga insatser för asylsökande, bör slutbetänkande uppmärksammas (SOU 2018:22). Utredningen har haft i uppdrag att se över systemet för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system. Det är utskottets bedömning att utredningens förslag rör flera av de frågor som tas upp i motionerna, bl.a. fördelningen av kostnader mellan staten och kommunsektorn för åtaganden inom mottagandet av nyanlända invandrare, som tas upp av . Det samma gäller Liberalernas yrkande om att nyanlända invandrare redan vid anvisningen till en kommun ska få vetskap om sitt eget ansvar för att hitta jobb och bostad. Utskottet vill här framhålla betydelsen av att börja med insatser på ett så tidigt stadium som möjligt när människor kommer till och noterar att föreslår att kommunen ska erbjuda asylsökande möjlighet att delta i undervisning i svenska, samhällsinformation och insatser som syftar till att ge kunskap om och kontakter med den svenska arbetsmarknaden. Utskottet noterar även att januariavtalet innebär att samhällsintroduktion och undervisning i svenska ska bli obligatoriskt från dag ett i . Utskottet vill avvakta såväl den pågående beredningen i av förslag som annat pågående arbete innan det kan bli aktuellt att överväga något initiativ från sida i de frågor som tas upp i motionerna. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser för att underlätta nyanlända invandrares etablering. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående reformarbete. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (V), 7 (KD) och 8 (L) samt särskilt yttrande 3 (C) och 4 (L). framhåller i partimotion 2019/20:2833 av m.fl. att det svenska språket är nyckeln till det svenska samhället – till arbete, social rörlighet och förståelse för våra institutioner (yrkande 1). vill införa tydliga krav på att invandrare ska lära sig grundläggande svenska så att fler kan komma in på arbetsmarknaden snabbare än . konstaterar även att Arbetsförmedlingens arbete med nyanlända invandrares etablering inte är tillfredsställande. Därför bör de kommuner som så vill kunna ta över ansvaret för integrationen och etableringen av nyanlända invandrare (yrkande 10). I samma partimotion uppmärksammar att en form av utbildningsplikt för vuxna nyanlända invandrare med kort utbildning har införts inom etableringsprogrammet. Resultatet är dock enligt partiet blygsamt, och förslaget är därför att innehållet i utbildningsplikten förtydligas (yrkande 9). argumenterar i kommittémotion 2019/20:822 av m.fl. för att integrationspolitiken tvärtemot intentionerna inte har minskat utan i stället ökat det s.k. utanförskapet. Detta är enligt partiet en starkt bidragande orsak till den växande kriminaliteten, och för att lösa den uppkomna krisen bör det tillsättas en expertkommission för att analysera problemen med integrationspolitiken och föreslå framtida lösningar. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. framhåller att asylprocessen enligt deras mening borde kortas avsevärt och att den sökandes rätt att vistas i landet och ta del av samhället ska vara begränsad innan formellt beslut om uppehållstillstånd fattats. Att genomföra olika integrationsåtgärder, t.ex. undervisning i svenska, sänder enligt partiet felaktiga signaler om att den berörda personen oavsett utfall ska stanna i landet (yrkande 6). I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. beskriver en dåligt fungerande integration där nyanlända invandrare ofta möts av en kravlös tillvaro och bidragsberoende. Den som kommer till måste mötas av höga förväntningar, höga krav, hårt arbete och fler timmar av svenskundervisning och praktik (yrkande 10). Vidare anser i kommittémotion 2019/20:3265 av m.fl. att nyanlända invandrare i högre grad ska kunna bidra till den långsiktiga finansieringen av sin försörjning och föreslår därför etableringslån i stället för etableringsbidrag (yrkande 4). I kommittémotion 2019/20:220 av m.fl. betonar vikten av att tidigt kartlägga nyanlända invandrares hälsotillstånd och prestationsförmåga och anpassa insatserna därefter. föreslår att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att samarbeta med relevanta aktörer, t.ex. Röda Korset, när de ska ta fram flexibla etableringsplaner (yrkande 11). I samma kommittémotion beskriver också en situation där utrikes födda akademiker är överrepresenterade bland dem som har ett arbete under sin kvalifikationsnivå. För att förbättra rörligheten och matchningen vill partiet utreda möjligheten att införa ett valideringsår (yrkande 22). I kommittémotion 2019/20:3124 av m.fl. pekar på den grupp av nyanlända invandrare som inte skriver in sig i etableringsprogrammet och därmed missar bl.a. svenskundervisning och samhällsorientering. anser att den i etableringsprogrammet bör vara obligatorisk och att sanktionssystemet i etableringsersättningen skärps så att fler väljer att fortsätta i etableringsprogrammet (yrkande 24). Liberalerna framhåller i kommittémotion 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. att förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka. Bland annat måste kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få etableringsersättning göras tydlig, t.ex. genom en nedsättning till vid frånvaro på grund av vård av barn (yrkande 9). I samma motion understryker Liberalerna språkets betydelse för integrationen (yrkande 10). Att behärska språket ger frihet och självbestämmande samt möjlighet att få ett jobb och delta i samhället. Liberalerna lyfter också fram frågan om att bättre måste ta vara på nyanlända invandrares potential som företagare (yrkande 8). Företagandet kan för många vara en viktig väg till egen försörjning, och för att enkelt komma igång behövs det bl.a. praktisk information. Liberalerna framhåller vidare att eftersom många som kommit till har levt i samhällen där kvinnan ofta är underordnad mannen handlar integrationspolitik bl.a. om att befästa liberala och demokratiska värderingar. Liberalerna anser att mer måste göras för att bekämpa framväxten av parallellsamhällen där människor hindras från att utöva sina självklara rättigheter som gäller lika för alla (yrkande 17). I motion 2019/20:239 vill (S) undersöka möjligheten för anhöriginvandrare att bli integrerade i det svenska samhället genom någon form av etableringsplan som innefattar sfi-undervisning, arbetsförberedande insatser och samhällsorientering. (M) anser i motion 2019/20:892 att det är önskvärt att regeringen ser över hur integrationen på arbetsmarknaden kan förbättras genom att man tar vara på de erfarenheter som finns hos de mest framgångsrika kommunerna. Utgångspunkten för nyanlända invandrares etablering är delaktighet i arbets- och samhällslivet. Nyanlända och utrikes födda som deltar i arbets- och samhällslivet bidrar till att bygga vårt gemensamma samhälle starkare. Och det är språket som är nyckeln till samhället. Utskottet kan här inte annat än instämma i vad och Liberalerna var för sig säger om språkets betydelse för integrationen. När det kommer till praktisk politik vill utskottet peka på januariavtalets överenskommelse om ett integrationsår som en del i en svensk nystart för att nyanlända invandrare snabbare ska komma in på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnade under höstens budgetbehandling regeringens förslag att detta ska ske i form av ett intensivår inom ramen för etableringsprogrammet, med en kedja av språkintensiva och yrkesnära insatser som ges parallellt eller efter varandra under en relativt kort sammanhängande period (bet. 2019/20:AU2). Utskottet ser positivt på denna reform som bör ge goda förutsättningar för nyanlända invandrare att tillägna sig språket och därmed också bli delaktiga i samhällslivet. ingår även förslag om ett språkkrav för medborgarskap. Utskottet noterar att regeringen beslutat att en utredare ska lämna förslag som innebär att godkänt prov i svenska och i grundläggande samhällskunskap ska vara ett krav för medborgarskap i (dir. 2019:70). I sammanhanget vill utskottet bemöta förslag om att så långt det är möjligt begränsa integrationsåtgärder för asylsökanden. Utskottet för sin del anser att det är viktigt att börja med insatser på ett så tidigt stadium som möjligt när människor kommer till . Det är också viktigt att samhällets insatser hänger samman och bildar en effektiv kedja från asylmottagande via etableringsinsatser till arbete eller utbildning. Tidig introduktion till det svenska språket och samhället underlättar etableringen för dem som senare beviljas uppehållstillstånd. har förslag om att ändra ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller etableringsinsatser. Utskottet konstaterar att när det nuvarande regelverket för etableringsinsatser beslutades, tog ställning till att det även i fortsättningen ska vara staten som genom Arbetsförmedlingen har ansvaret för etablering av nyanlända invandrare i arbets- och samhällslivet (prop. 2016/17:175, bet. 2016/17:AU15, rskr. 2016/17:340). Utskottet anser fortfarande att det är en lämplig ordning att Arbetsförmedlingen pekas ut som den myndighet som ansvarar för etableringsinsatserna. Med detta sagt konstaterar utskottet att det pågår omfattande förändringar av Arbetsförmedlingens uppdrag. I detta ligger såväl januariavtalets överenskommelse om en reformerad Arbetsförmedling som förslag. Därutöver påminner utskottet om att regeringen, och Liberalerna kommit överens om en delvis förändrad inriktning av reformarbetet. Mot denna bakgrund ser inte utskottet, i varje fall inte , skäl att överväga en annan ordning när det gäller ansvaret för etableringsuppdraget. Det pågående reformarbetet om Arbetsförmedlingens uppdrag och verksamhet innebär att utskottet inte heller vill överväga förslag om att tillsätta en expertkommission för att föreslå framtida lösningar för integrationspolitiken. Utskottet noterar att såväl som och Liberalerna var för sig har förslag med det gemensamma budskapet om stärkta aktivitetskrav och högre ställda förväntningar från samhällets sida . Här vill utskottet påminna om att under den förra mandatperioden ställde sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om ett liknande förslag (bet. 2017/18:AU7). Utskottet har inte ändrat uppfattning utan ser fram emot åtgärder från regeringen med denna inriktning. Vidare kan utskottet konstatera att januariavtalet innefattar ett antal reformer med fokus på att nyanlända bl.a. med hjälp av krav på ökat deltagande i etableringsinsatser snabbare ska komma in på arbetsmarknaden. När det gäller förslag om utbildningsplikten vill utskottet framhålla att den infördes för att tydliggöra individens ansvar för att inom ramen för etableringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att matchas till arbete, eller för att kunna tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier. Utskottet upprepar därmed sitt ställningstagande från förra årets behandling av ett liknande förslag och utgår från att regeringen vid behov förtydligar innehållet i utbildningsplikten och anser därmed att det inte finns skäl för något initiativ från sida på området. När det gäller förslag om ett valideringsår och bedömningar inom etableringsuppdraget måste utskottet återigen påminna om att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Myndigheten ska fortsätta att ha ett ansvar för arbetsmarknadspolitiken, men det är fristående aktörer som ska matcha arbetssökande och rusta dem för de lediga jobben. Tidsplanen för reformen och delvis inriktningen har som nämnts justerats, men utskottet utgår från att insatser och bedömningar inom etableringsuppdraget kommer att övervägas inom ramen för detta arbete. Här vill utskottet också lyfta fram att har lämnat förslag om en samlad kompetensförsörjningspolitik. När det gäller vikten av att motverka framväxten av parallellsamhällen där människor hindras från att utöva sina självklara rättigheter, som uppmärksammas särskilt av Liberalerna, håller utskottet givetvis med om en sådan målsättning. Mot bakgrunden att många som kommit till har levt i samhällen där kvinnan ofta är underordnad mannen handlar integrationspolitik bl.a. om att befästa liberala och demokratiska värderingar. Utskottet framhåller också att en framgångsrik integration är en nyckel för social sammanhållning, med andra ord motsatsen till parallellsamhällen. I detta ligger också att bekämpa segregationen i s.k. utsatta områden. I sammanhanget välkomnar utskottet det reformerade regelverket för eget boende som innebär att asylsökande som flyttar till områden med socioekonomiska utmaningar som huvudregel inte ska ha rätt till dagersättning (prop. 2019/20:10, bet. 2019/20:SfU11). Tanken med denna ordning är att fler asylsökande ska välja att bo i områden med bättre förutsättningar för ett hållbart mottagande. Vidare vill utskottet framhålla att samhällsorientering och samhällsinformation är viktiga instrument för att öka kunskapen om det svenska samhället och för att tydliggöra rättigheter och skyldigheter. Viktigt är också att utskottet under höstens budgetbehandling ställde sig bakom en förstärkning av anslaget till kommunersättningar vid flyktingmottagande för att utöka undervisningen i samhällsorientering från minst 60 . Utskottet noterar även att det av budgetpropositionen framgår att samhällsorienteringen ska förbättras bl.a. genom att mer fokus läggs på jämställdhet och mänskliga rättigheter. Liberalerna framhåller företagande som ett betydelsefullt inslag i nyanländas etablering. Utskottet delar denna bild och noterar att bl.a. Arbetsförmedlingen och bedriver ett arbete på området. Arbetsförmedlingen erbjuder individuellt anpassad vägledning samt stöd och service vid frågor om att starta och driva företag, och kan bevilja stöd till start av näringsverksamhet. Genom har nyanlända arbetssökande fått möjlighet att delta i projektet nyanländas företagande, och inom ramen för det pågående projektet nyanlända och utrikesfödda kvinnors företagande erbjuds bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. Även om det delvis ligger utanför utskottets beredningsområde förtjänar det att uppmärksammas att ett antal kommuner är involverade i projekt med sikte på att uppmuntra utrikesfödda kvinnors företagande, t.ex. genom social integration, nätverk, individuell rådgivning och genom utbildning i företagande (, rapport 0287). Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett arbete i linje med Liberalernas förslag och ser inget behov av ytterligare åtgärder. Utskottet vill summera avsnittet med att regeringen för en aktiv politik för nyanlända invandrares etablering, som det inom ramen för januariavtalets reformarbete pågår ett viktigt arbete med att identifiera ytterligare önskvärda insatser. Med hänvisning till detta arbete samt till det som i övrigt anförts avstyrks samtliga motionsyrkanden. Särskilt om nyanlända kvinnors etablering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. insatser för att underlätta nyanlända kvinnors etablering. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående reform- och förändringsarbete. Jämför reservation 9 (M) och 10 (V) samt särskilt yttrande 5 (C) och 6 (L). I kommittémotion 2019/20:3189 av m.fl. framhåller betydelsen av att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor (yrkande 1). Att inte ha en egen försörjning innebär antingen ett bidragsberoende eller ett beroende av partnerns eller familjens inkomster, och det förminskar kvinnors handlingsutrymme, slår fast. I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. pekar på att den inledande tiden i för många utrikes födda kvinnor domineras av hushållsarbete och barnpassning, vilket kraftigt minskar chansen att komma i arbete.