bet · H701UbU22 · 2020-05-28 00:00:00 — De nuvarande bestämmelserna om prioritering i skollagen innebär att inom komvux på gymnasial nivå och särvux ska de som fått minst utbildning prioriteras (20 kap. 2 § och 21 kap. 2 § skollagen). Urval ska aldrig göras inom de delar av komvux och särvux där det finns en rätt för behöriga sökande att också tas emot till utbildningen. En sådan rätt att delta i utbildning finns inom komvux och särvux på grundläggande nivå samt inom sfi. En vuxen har också rätt att delta i utbildning inom komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller och för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom (20 kap. 11 och 19–19 d §§ skollagen och 3 kap. 7 § förordningen om vuxenutbildning). Därmed handlar frågan om urval i praktiken om urval till gymnasiala yrkesutbildningar. I brist på en reglering om hur en rangordning ska göras mellan de elever som har sökt sådan utbildning och som inte har kort tidigare utbildning, kan kommunerna tillämpa egna prioriteringsregler, vilket i sin tur kan innebära att urvalet görs på olika sätt i olika kommuner. Dagens prioriteringsregler riskerar att göra att kvinnor och män med längre utbildning blir utan plats på en yrkesutbildning även om hon eller han behöver den för att t.ex. kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Den med störst behov av utbildning ska prioriteras Regeringen föreslår att utgångspunkten för utbildningen i komvux av en enskild elev ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras. Regeringen anser att det finns starka skäl att ändra skollagens prioriteringsregel så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Bland annat menar regeringen att det finns behov av att ge ökad tillgång till yrkesutbildningen för vuxna som inte har kort tidigare utbildning, och därmed inte prioriteras vid urval, men har ett stort behov av en gymnasial yrkesutbildning. En förenklad betygsskala införs Dagens betygsskala för komvux på grundläggande nivå och för sfi har sex steg som betecknas med A–F. Högsta betyg betecknas med A och betyg för icke godkända resultat betecknas med F. Betygsskalan är densamma som för bl.a. , gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå (10 kap. 17 §, 15 kap. 23 § och 20 kap. 36 § skollagen). Betygsskalan för särvux på grundläggande nivå omfattar endast de fem stegen för godkända resultat, A–E. Denna betygsskala har i likhet med grundsärskolans och gymnasiesärskolans betygsskala inte något betygssteg för icke godkända resultat. För en elev som inte uppnår betygssteget E utfärdas i stället ett intyg om att eleven har deltagit i kursen (11 kap. 20 §, 18 kap. 23 § och 21 kap. 19 § skollagen). En viktig funktion för betyg är att ligga till grund för urval till vidare studier. Betyg i sfi, komvux på grundläggande nivå och särvux på grundläggande nivå ger dock inte behörighet till vidare studier. De utgör inte heller grund för urval, men trots det används samma betygsskala med fem eller sex betygssteg som i större delen av det övriga skolväsendet. En förenklad betygsskala bör införas Regeringen föreslår att en förenklad betygsskala ska införas för – komvux på grundläggande nivå – komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå – komvux i svenska för invandrare. Betygsskalan ska inom komvux på grundläggande nivå och komvux i svenska för invandrare bestå av betygen Godkänt och Icke godkänt. Inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå ska endast betyget Godkänt användas. För den elev som inte uppnår betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. Ett komvuxarbete ska ersätta gymnasiearbetet och gymnasiesärskolearbetet Regeringen föreslår att gymnasiearbetet inom komvux och gymnasiesärskolearbetet inom särvux ska ersättas av ett komvuxarbete inom dels komvux på gymnasial nivå, dels komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet. En av de största utmaningarna i komvux är att kunna anpassa utbildningen efter varje elevs behov och förutsättningar, vilket i sin tur kan kräva mer flexibla bestämmelser än i t.ex. gymnasieskolan där elevgruppen i många avseenden är mer homogen. Bestämmelserna om gymnasieexamen inom komvux, där gymnasiearbetet är en del, är i stort sett desamma som reglerna för gymnasieskolan och blir därmed enligt regeringen förhållandevis rigida och saknar den flexibilitet som annars i många avseenden präglar komvux. Regeringen vill därför skapa mer flexibla regler för examen inom komvux. Betygsrätt för enskilda utbildningsanordnare inom vuxenutbildningen bör omfatta komvuxarbete Dagens bestämmelser om betygsrätt innebär att den enskilde anordnaren kan få rätt att sätta och utfärda betyg för olika kurser men inte för gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Utbildningsanordnaren kan därmed inte heller utfärda betygsdokument eller ta fram utdrag ur betygskatalogen som innehåller uppgifter om gymnasiearbeten eller gymnasiesärskolearbeten (6 kap. 8 och 16 §§ förordningen om vuxenutbildning). Att den enskilde anordnaren inte har rätt att sätta och utfärda betyg för gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet skapar problem för såväl enskilda som anordnar sådana utbildningar som för eleverna som går där. För att komma till rätta med detta avser regeringen att se över nu aktuella bestämmelser i 6 kap. förordningen om vuxenutbildning. Översynen bedöms leda till ändringar i regleringen som avviker från tidigare propositionsuttalanden. Handels- och administrationsprogrammet ska byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet Regeringen föreslår att handels- och administrationsprogrammet inom gymnasieskolan ska byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet. Justeringar av programmets struktur och innehåll är anledningen till namnbytet. Regeringen föreslår följande när det gäller ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. De ändringar i skollagen som innebär att särvux blir en del av komvux och följdändringar i andra lagar med anledning av den förändringen ska träda i kraft . Detsamma gäller de ändringar som innebär att det övergripande målet för komvux kompletteras. Bestämmelserna om rätten att genomgå prövning ska dock inte tillämpas inom komvux som särskild utbildning förrän efter utgången av . Den nya bestämmelsen om prioritering inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå och bestämmelserna om ett komvuxarbete inom dels komvux på gymnasial nivå, dels komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, ska träda i kraft . Den nya prioriteringsbestämmelsen ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet. De lagändringar som innebär att det införs en ny betygsskala inom vissa delar av komvux ska träda i kraft . De ändringar i skollagen som innebär att handels- och administrationsprogrammet byter namn till försäljnings- och serviceprogrammet ska träda i kraft . Bestämmelserna i den nya lydelsen ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Bestämmelserna i den äldre lydelsen ska fortfarande gälla för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. Det ska införas övergångsbestämmelser som innebär att en enskild som har ett godkännande som huvudman för utbildning inom handels- och administrationsprogrammet ska anses ha ett godkännande för försäljnings- och serviceprogrammet. Det ska också införas övergångsbestämmelser som innebär att den som har tagits emot eller antagits till särvux enligt äldre bestämmelser och som bedriver studier efter ikraftträdandet i fortsättningen ska anses mottagen eller antagen till komvux som särskild utbildning enligt de nya bestämmelserna. I vissa av de lagar där följdändringar görs ska det införas övergångsbestämmelser som innebär att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla. Utskottet välkomnar regeringens förslag till ändringar av den kommunala vuxenutbildningen. En väl fungerande vuxenutbildning anpassad till dagens behov är av avgörande betydelse för det svenska samhället bl.a. för att kunna möta en föränderlig arbetsmarknad och tillgodose behovet av omställning på densamma. Detta tydliggörs inte minst i den tid vi nu befinner oss i. Komvux behöver också anpassas till vuxenutbildningens förändrade målgrupp. Utskottet är av uppfattningen att de förändringar som görs i komvux och särvux sammantaget kommer att höja kvaliteten i utbildningen. Det gäller bl.a. införandet av en förenklad betygsskala för komvux på grundläggande nivå, komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå och komvux i svenska för invandrare, som enligt utskottet kan leda till en mer effektiv och därigenom mer kvalitativ utbildning. Utskottet anser att propositionens förslag är behövliga och väl avvägda. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition och avstyrker motion 2019/20:3533 (SD). Utskottet övergår nu till att i de följande avsnitten behandla övriga motionsyrkanden som innehåller begäranden om tillkännagivanden. Särvux ska upphöra som egen skolform Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om hur samarbetet mellan komvux och särvux kan stärkas utan att slå ihop verksamheterna, att tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning bör förbättras samt att förändringen av särvux senare bör utvärderas. Jämför reservation 2 (M), 3 (C) och 4 (KD). I kommittémotion 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 5 anför motionärerna att komvux och kommunerna är under stor press att kunna leverera utbildningar. För att klara uppgiften bör kommunerna enligt motionärerna fokusera på att erbjuda komvuxutbildning i första hand och inte på att omorganisera sina organisationer. Vidare har det enligt motionärerna framkommit att det saknas statistik och fördjupad analys av skolformen särvux som en grund för förslaget, vilket gör att de vill avvakta tills det finns ett bättre underlag. Motionärerna vill därför att regeringen återkommer till med ett förslag om hur samarbetet mellan komvux och särvux kan stärkas utan att slå ihop verksamheterna. I kommittémotion 2019/20:3536 av Per Lodenius m.fl. (C) begärs att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Motionärerna anser inte att tillkännagivande om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras är uppfyllt. Enligt motionärerna kvarstår fortfarande betydande hinder för elever med intellektuell funktionsnedsättning för att ta del av eftergymnasial utbildning och frågan bör därför utreds ytterligare. I kommittémotion 2019/20:3551 av m.fl. (KD) yrkande 1 anför motionärerna att de ställer sig bakom att särvux ska ingå i komvux. Motionärerna önskar dock att frågan följs noga och utvärderas efter ikraftträdandet. Enligt yrkande 2 bör rätten att läsa i en annan kommun begränsas till att gälla utbildningar som inte erbjuds i hemkommunen eller samarbetsområdet. I yrkande 3 uppmärksammar motionärerna de ekonomiska riskerna för små kommuner när rätten att studera i en annan kommun utvidgas till att även inkludera komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Särvux ska upphöra som egen skolform Det är möjligt för en person som tillhör målgruppen för särvux att kombinera studier inom komvux och särvux. Komvux på grundläggande och gymnasial nivå och särvux ska utformas så att den enskildes utbildning inom någon av dessa skolformer kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer. Utbildningen i sfi ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med andra studier inom skolväsendet. (21 kap. 11 och 16 §§ skollagen och 1 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning). Regeringen bedömer att den strukturella förändring av vuxenutbildningen som föreslås kommer att underlätta sådana kombinationer. Förslaget om att särvux ska bli en del av komvux innebär dock inte några ytterligare krav på huvudmännen att organisera verksamheten på ett visst sätt eller att utöka denna. Regeringen fäster stor vikt vid att de som är i behov av komvux som särskild utbildning inte missgynnas. Regeringen bedömer att möjligheterna överväger riskerna och vill understryka att huvudmännen även i fortsättningen har ansvar för att dessa elever får den utbildning som de har behov av och förutsättningar för. Förslaget innebär inte någon förändring av innehållet i utbildningen. Innehållet i komvux som särskild utbildning kommer att vara detsamma som i särvux. Samma kursplaner som används inom särvux kommer fortsättningsvis att användas inom komvux som särskild utbildning, och utbildningen ska precis som utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Det är enligt regeringen viktigt att poängtera att den förändring som innebär att särvux blir en del i komvux inte innebär någon förändring av regleringen av elevernas rätt till stöd. Det finns indikationer på att personer som tillhör målgruppen för särvux undviker att studera inom denna skolform för att den upplevs som stigmatiserande. Genom att särvux blir en del av komvux inkluderas eleverna inom särvux i det större sammanhang som komvux är. Detta kan enligt regeringen förhoppningsvis minska känslan av utanförskap och i stället underlätta för personer som har behov av komvux som särskild utbildning att också söka sig till sådan utbildning. Förslaget kan därmed bidra till att utbildningen kommer dem till del som har behov av den. Komvux och särvux är ett ansvar för den kommunala huvudmannen som själv beslutar om vilka resurser som kommer skolformerna till del och hur dessa fördelas. Det är också huvudmannens ansvar att organisera skolformerna på det sätt man finner lämpligast. Den här föreslagna förändringen innebär endast ökade möjligheter för samordning av resurserna men inte att huvudmännens ansvar förändras. Om inte skolorna tillgodoser elevernas stödbehov är det den kommunala huvudmannens ansvar att komma till rätta med detta. Statens ansvar är att utöva tillsyn, kvalitetsgranska och nationellt följa upp verksamheten. Regeringen anser att det underlag som har tagit fram är tillräckligt för att överblicka konsekvenserna av de föreslagna förändringarna. Uppföljning och statistik behöver visserligen förbättras, men genom en ändring 2018 har fått möjlighet att behandla känsliga personuppgifter som avser hälsa om elever i bl.a. särvux (bilagan till förordningen [2001:100] om den officiella statistiken). pågår också ett arbete inom med att förbättra statistiken. Genom det arbetet kommer det framöver att bli enklare att ta fram statistik över studerande inom komvux som särskild utbildning. Tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning har tillkännagett att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 punkt 8, rskr. 2016/17:249). konstaterade i betänkandet att universitet, högskola och yrkeshögskola inte erbjuder utbildningar som är anpassade efter de personer som har gått i gymnasiesärskolan utom i undantagsfall. Enligt utskottet fanns det ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning för att fler ska komma i arbete och få ett livslångt lärande. Av propositionen framgår bl.a. följande. fick i uppdrag att kartlägga vilka möjligheter det finns till fortsatt utbildning efter gymnasiesärskolan och särvux för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen skulle också analysera om möjligheterna svarade mot behoven i målgruppen och se över hur tillgången på eftergymnasial utbildning kunde förbättras (dir. 2017:21). Utredningen konstaterar i sitt betänkande (SOU 2018:71) att huvudbestämmelserna om behörighet till eftergymnasiala studier stänger ute elever som lämnat gymnasiesärskola och gymnasial särvux. Däremot kan en individ uppfylla kraven genom s.k. reell kompetens om han eller hon genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildning inom och högskolan. Utredningen lyfter också fram att det finns möjlighet att inom högskolan göra undantag från något eller några behörighetsvillkor om en person ändå har möjligheter att tillgodogöra sig en högskoleutbildning på grundnivå (7 kap. 3 och 6 §§ högskoleförordningen [1993:100]). Också inom finns möjlighet att göra undantag från behörighetsreglerna (3 kap. 1 och 4 §§ förordningen om [2009:130]). Ytterligare en möjlighet att delta i eftergymnasiala studier för individer som saknar grundläggande behörighet är att utbildningen ges i form av uppdragsutbildning. Två av de viktigaste faktorerna för framgångsrika studier för individer med utvecklingsstörning är anpassning och stöd, enligt utredningen. I syfte att underlätta jämförelser av nivån på olika kvalifikationer nationellt och internationellt finns en referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF). Referensramen är indelad i åtta nivåer och beskriver det resultat av lärande som är av betydelse för respektive nivå, uppdelat på kunskaper, färdigheter och kompetenser. Kvalifikationer ska placeras på den nivå de bäst motsvarar. Utredningen gör en genomgång av de olika SeQF-nivåerna och konstaterar att gymnasiesärskolan och särvux på gymnasial nivå är skolformer som leder till en kvalifikation på nivå 2 på SeQF-skalan. En logisk vidareutbildning för dessa elever vore studier med målet att nå en kvalifikation på SeQF-nivå 3. finns dock inga utbildningar som ger en kvalifikation på nivå 3. konstaterar vidare att både gymnasial komvux och folkhögskolans allmänna linje leder till en kvalifikation på SeQF-nivå 4. Studier vid har ett mål på kvalifikationsnivå som är lägst SeQF 5 och högskolan har SeQF 6. Med tanke på att gymnasiesärskolan och särvux på gymnasial nivå leder till en kvalifikation på SeQF 2, är steget långt till eftergymnasiala studier för en individ som genomgått en sådan utbildning. föreslår utifrån detta att ska få i uppdrag att för de nu aktuella målgrupperna definiera och utveckla nationella yrkespaket, dvs. sammanhållna utbildningar som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden, som leder fram till en kvalifikation på SeQF-nivå 3. Frågan bereds inom . Regeringen delar utredningens bedömning att det finns vissa möjligheter för de nu aktuella målgrupperna till eftergymnasial utbildning, via bedömning av deras reella kompetens, undantag från behörighetskrav och uppdragsutbildning, men konstaterar att det kan vara mycket svårt för elever från gymnasiesärskolan eller särvux på gymnasial nivå att gå direkt in i en utbildning som ska leda till en kvalifikation som är minst tre steg högre på SeQF-skalan. Regeringen vill i sammanhanget också lyfta två av förslagen i propositionen som kan leda till förbättrade möjligheter till vidare utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. I propositionen föreslås att det övergripande målet för komvux kompletteras så att utbildningen också ska ge en god grund för fortsatt utbildning samt att särvux blir en del av komvux och att eleverna därmed ges ökade möjligheter att kombinera komvux som särskild utbildning med kurser inom övriga komvux. Detta kan i sin tur leda till att eleven, genom att läsa fler kurser inom behörighetsgivande komvux, på olika sätt kan ta sig vidare i utbildningssystemet. Regeringen bedömer att dessa åtgärder i kombination med de möjligheter till eftergymnasial utbildning som redan finns är de mest ändamålsenliga för den här aktuella målgruppen. Utifrån dessa överväganden anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Rätten att läsa i en annan kommun Regeringen föreslår att den som har rätt att delta i komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå också ska få rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än hemkommunen. Detta ska gälla under förutsättning att den andra kommunen tillhandahåller den sökta utbildningen. Kostnaderna för utbildningen ska ersättas av hemkommunen. Vidare föreslår regeringen att en hemkommun ska vara skyldig att stå för kostnaderna för komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun om en sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att delta i utbildning i den andra kommunen. I båda fallen anser regeringen att studerande inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive på gymnasial nivå ska ges samma rätt till utbildning i en annan kommun som de som studerar på komvux på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Regeringen bedömer att förslagen inte påverkar det sammantagna elevantalet i komvux som särskild utbildning. Därmed bedöms inte kommunernas kostnader påverkas av förslaget, eftersom hemkommunen skulle ha haft en kostnad för elevens utbildning ändå. Däremot kan det för en hemkommun innebära en skyldighet att bekosta en elevs utbildning i en annan kommun. Särvux ska upphöra som egen skolform När det gäller frågan om att särvux ska upphöra som egen skolform och uppgå i komvux vill utskottet framhålla att regelverket för komvux innebär att utbildningen ska utformas så att den enskildes studier inom någon av skolformerna kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer. Utskottet delar regeringens bedömning att den strukturella förändring som föreslås kommer att underlätta sådana kombinationer. Förslaget om att särvux ska bli en del av komvux innebär dock inte några ytterligare krav på huvudmännen att organisera verksamheten på ett visst sätt eller att utöka denna. Vidare framhålls i propositionen att uppföljning och statistik visserligen behöver förbättras men att åtgärder är vidtagna och att det också pågår ett arbete inom med att förbättra statistiken. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i denna fråga. Med det anförda avstyrks motion 2019/20:3550 (M) yrkande 5. Tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning Utskottet anser att det är viktigt att det finns möjligheter till eftergymnasial utbildning för de nu aktuella målgrupperna. har tillkännagett att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Enligt utskottet fanns det ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning för att fler ska komma i arbete och få ett livslångt lärande (bet. 2016/17:UbU16 punkt 8, rskr. 2016/17:249). fick i uppdrag att kartlägga vilka möjligheter det finns till fortsatt utbildning efter gymnasiesärskolan och särvux för personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen skulle också analysera om möjligheterna svarade mot behoven i målgruppen och se över hur tillgången på eftergymnasial utbildning kunde förbättras (dir. 2017:21). Utredningen presenterade i sitt betänkande en sådan kartläggning och analys (SOU 2018:71). Förslag som utredningen lämnat bereds inom . Utskottet anser att frågan är belyst i propositionen och delar regeringens överväganden om att tillkännagivandet är slutbehandlat. Med bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2019/20:3536 (C). Rätten att läsa i en annan kommun Utskottet fäster stor vikt vid att de som är i behov av komvux som särskild utbildning inte missgynnas. Utskottet delar de överväganden regeringen gjort när det gäller rätten att läsa i en annan kommun.