bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — Programmet syftar till att bidra till omställningen mot ett hållbart och förnybart energisystem genom forskning om och utveckling av tekniker, system, metoder och frågeställningar relaterade till vattenkraft. Programmet omfattar totalt –2021. Programmets totala omfattning är dock större, eftersom de olika projekten samfinansieras. Utskottet redovisar sina ställningstaganden under följande rubriker: – Övrigt om vattenkraft. Utskottet anser att den småskaliga vattenkraftens betydelse för det svenska energisystemet behöver lyftas fram. Ny lagstiftning har skapat enklare regler och rimligare krav som på ett bättre sätt än tidigare balanserar miljöåtgärder med en långsiktig lönsamhet för vattenkraften, ökad produktion av förnybar el och fortsatt skydd för utveckling av infrastruktur, bostadsbyggandet och de gröna näringarna. Trots detta och trots att staten dessutom uppmuntrar folk att bli mikroproducenter av el har ägarna till de småskaliga vattenkraftverken fått det allt kämpigare . Krav på kostsamma miljöanpassningar och omprövningar av tillstånd har resulterat i en betydande oro hos många ägare av små vattenkraftverk. Utskottet instämmer därför i det som sägs i motion 2019/20:3264 (C) om att arbetet med att reformera vattenlagstiftningen och vattenförvaltning måste fortsätta och att minskat regelkrångel, respekt för äganderätten och effektiva miljöåtgärder med rimliga kostnader ska vara vägledande för detta arbetet. Utskottet vill i detta sammanhang även framhålla att det är angeläget att regeringen ser till att den småskaliga vattenkraften i möjligaste mån säkras och att regelkrångel från myndigheter undanröjs. Vidare behöver de beslut som har fattat om bl.a. möjligheter till undantag från EU-reglerna på området, nyttjas och få genomslag i praktiken. Det gäller inte minst hos berörda myndigheter såsom Havs- och vattenmyndigheten, länsstyrelserna, vattendelegationerna, och . Enligt utskottets uppfattning bör genom ett tillkännagivande till regeringen tydliggöra att arbetet framöver behöver drivas med denna inriktning. Detta synsätt stämmer också överens med det som framförs i motion 2019/20:3333 (KD) om att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att värna den småskaliga vattenkraften och att säkerställa goda villkor för den fortsatta driften. Genom det tillkännagivande utskottet förordar tillgodoses även den motionen i den berörda delen. Med det anförda tillstyrker utskottet de omnämnda motionerna i de berörda delarna. Utskottet har ingen annan uppfattning än att vattenkraften har stor betydelse för det svenska kraftsystemet och konstaterar att det pågår ett arbete med att modernisera miljövillkoren och att effektivisera de tillståndsprocesser som kan kopplas till vattenkraften. Med hänvisning till detta anser utskottet inte att det är motiverat för att ställa sig bakom några mer allmänt hållna yrkanden om vattenkraftens betydelse i linje med vad som föreslås i motionerna 2019/20:389 (SD) eller 2019/20:3351 (L). Motionerna avstyrks därför i dessa delar. Den förstnämnda motionen avstyrks också i den delen som gäller en utökad magasineringskapacitet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vindkraft. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredning inom av förslag som gäller havsbaserad vindkraft och till pågående kunskapsuppbyggnad inom ramen för programmet Vindval. Jämför reservation 14 (SD) och 15 (C). I motion 2019/20:2168 av och (båda M) anför motionärerna att enskilda planeringsmål för vindkraften på 2020, som innebär en fördubbling av nuvarande vindkraftsproduktion, inte är helt genomtänkt. Målet för den framtida vindkraftsproduktionen verkar enligt motionären något överdimensionerat, och en helhetssyn på samhällsnyttan saknas. Motionärerna förordar därför i yrkande 1 att det bör göras en översyn av möjligheten till en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i . Vidare menar motionärerna i yrkande 2 att det är underligt att det inte finns några siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta eller vad den har kostat, och de förordar därför att möjligheterna att redovisa kostnaderna för den vindkraftsutbyggnad som har gjorts och att totalkostnaden för när det är färdigbyggt ses över. Även i kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) ifrågasätts planeringsmålet om vindkraftsel för vindkraftsutbyggnaden. Motionärerna menar bl.a. att under hela livscykeln genererar vindkraft något mer koldioxid än t.ex. kärnkraft per enhet producerad energi. Därtill kräver den väderberoende vindkraften reglerkraft, och eftersom vindkraften levererar som allra sämst då efterfrågan på energi är som allra högst behövs även andra produktionsslag. Sammantaget ser motionärerna stora problem med planeringsmålet om vindkraftsel , varför de i yrkande 12 efterfrågar ett tillkännagivande om att målet bör upphävas. I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) framhålls behovet av att öka den lokala kraftproduktionen, överföringskapaciteten samt att förkorta tillståndsprocesserna för nya ledningar och för nya produktionsanläggningar. Utan närmare motivering begär motionärerna ett tillkännagivande om att möjligheten för havsbaserad vindkraft i är en viktig resurs som måste utnyttjas (yrkande 37). Utbyggnaden av vindkraft i fortsätter att öka. fanns totalt ca 3 569 vindkraftverk och den installerade effekten var ca 7 300 MW. fanns vindkraftverk i 174 av 290 kommuner och i samtliga län. Elproduktionen från vindkraft var , vilket var lägre än 2017 som en följd av att det blåste mindre . Vindkraften svarar för av elproduktion. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos förväntas vindkraften öka till närmare och upp emot 2021. När utskottet behandlade energipolitiska motioner (bet. 2018/19:NU14) tog det även ställning till yrkanden som överensstämde med de nu aktuella i motionerna 2019/20:389 (SD) och 2019/20:2168 (M). Utskottet konstaterade då att det har behandlat liknande förslag tidigare, , och anförde att det inte hade ändrat uppfattning i frågan och avstyrkte därför motionerna i de aktuella delarna med hänvisning till vad utskottet anfört tidigare. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Som har nämnts tidigare presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse . Punkt 24 i överenskommelsen handlar om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land. finns en planeringsram för vindkraft omfattande vindkraft på land och lokaliserat i havet (i vattenområden). Planeringsramen beslutades om av (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Planeringsramen är inte ett betrakta som utbyggnadsmål. Den syftar i stället främst till att synliggöra vindkraften bl.a. i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Planeringsramen kan ge uttryck för en högre ambitionsnivå än ett utbyggnadsmål. Något specifikt utbyggnadsmål för vindkraft finns emellertid inte utan det är systemet med elcertifikat som avgör vilka förnybara kraftproduktionsslag som tillkommer. Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet överstiger de planmässiga förutsättningarna de värden som anges i planeringsramen. presenterade generaldirektörerna för och ett gemensamt initiativ för att utarbeta en strategi för hållbar vindkraftsutbyggnad. Strategin innebär bl.a. att man kommer att undersöka hur vindkraftsutbyggnaden hanteras och ta fram förslag på vad som skulle kunna utvecklas för att göra en hållbar storskalig utbyggnad möjlig. Strategin har som mål att • bidra till energiomställningen • nå en bred samsyn om hållbar vindkraftsutbyggnad • visa vägen för hur olika intressen och målkonflikter kan hanteras • staten ska upplevas som en tydlig och entydig aktör. I uppdraget ingår även att titta på olika möjliga utbyggnadsscenarier. Målsättningen är att strategin ska vara klar . är expertmyndighet för vindkraft och stöder och underlättar utbyggnaden av vindkraft i . Nätverket för vindbruk grundades på uppdrag av regeringen och är en del av arbete med att främja utbyggnaden av vindkraft. Nätverket sprider kunskap och information om vindkraft och verkar för lokal förankring och regional utveckling. Nätverkets mål är en väl förankrad och väl lokaliserad utbyggnad av vindkraft som också genererar mervärde lokalt. Forskning om vindkraftens samhällsnytta m.m. Forsknings- och innovationsprogrammet Vind-El omfattar totalt –2021. Tillsammans med kunskapsprogrammet Vindval samlar Vind-el-programmet Energimyndighetens forsknings- och innovationsinsatser inom vindkraftsområdet. Vindval ska bidra till omställningen mot ett hållbart och förnybart energi-system genom forskning om vindkraftens miljöeffekter. Programmet syftar till att ta fram kunskap och metoder som ger väl avvägda beslut om planering och etablering av vindkraft och som även sätter vindkraftens miljöeffekter i ett bredare sammanhang. Programmet är inriktat på frågor om driften av vindkraften och om vindkraften byggs ut med hänsyn till social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Vindvals fjärde etapp löper . I linje med förslag gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för och hur anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft kan slopas. redovisade uppdraget (ER 2018:6) och rapporten remissbehandlades. avrapporterade ett tilläggsuppdrag om att genomföra en fördjupad analys om statsstödsregler och samhällsekonomiska konsekvenser av slopade anslutningsavgifter till havsbaserad vindkraft. Myndigheten konstaterade att slopade anslutningsavgifter troligtvis inte är förenliga med . Den samhällsekonomiska analysen visade vidare att ett stöd till havsbaserad vindkraft skulle kunna medföra relativt stora snedvridande effekter på marknaden, framför allt genom en utträngning av landbaserad vindkraft. Systemkostnaderna beräknades även kunna bli relativt stora som det inte går att identifiera något marknadsmisslyckande som motiverar ett stöd som är riktat specifikt till havsbaserad vindkraft. I budgetpropositionen angav regeringen att , som ett led i arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen, bereder frågan om att avskaffa avgifterna för anslutning till stamnätet för el för vindkraftsparker till havs (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21 Energi). Enligt uppgift från Infrastrukturdepartementet har det inom ramen för beredningen även pågått diskussioner med på tjänstemannanivå om hur ett avskaffande av anslutningsavgifterna bör utformas för att det ska vara förenligt med . kraftförsörjning och vindkraft till havs behandlade utskottet motioner om kraftöverföringssituationen på (bet. 2019/20:NU10). I betänkandet redovisades bl.a. de överväganden som gjort när det gäller en ny kraftöverföringsförbindelse mellan ön och fastlandet. Där framgår också att regeringen har gett i uppdrag att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. publicerade – Färdplan för att möjliggöra att blir pilot för ett hållbart energisystem (ER 2019:9). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21 Energi) angav regeringen att det är angeläget att har en trygg och säker elförsörjning och att lösningar för detta tas fram bl.a. inom ramen för uppdrag om som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem. Åtgärderna anges bidra till ökad försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. I sitt ställningstagande i det betänkande som nämns ovan (bet. 2019/20:NU10) konstaterade utskottet bl.a. att avbröt planeringen av en ny kraftförbindelse till och att överlämnade en färdplan till regeringen med förslag till hur kan ställa om till ett hållbart energisystem. Utskottet underströk i det sammanhanget också att hela ska ha en trygg energiförsörjning och även i fortsättningen ha goda förutsättningar att bygga ut förnybar energi. Utskottet såg inga skäl att förorda några tillkännagivanden om kraftförsörjning, inklusive frågan om en ny kabel mellan ön och fastlandet i linje med vad som hade föreslagits i ett par motioner. Vindkraften har växt fram som ett allt viktigare förnybart kraftproduktionsslag. Utskottet noterar att och arbetar gemensamt med att ta fram en strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad. Utskottet ser positivt på detta initiativ. Havsbaserad vindkraft kan öka vindkraftsproduktionen ytterligare. För att öka intresset för att etablera vindkraftsanläggningar till havs har utrett förutsättningarna för och hur anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft kan slopas. Utskottet noterar att det inte är helt okomplicerat att avskaffa anslutningsavgifterna, dels av statsstödsskäl, dels för att marknadssnedvridande effekter kan tränga undan landbaserade vindkraftsalternativ. Eftersom frågan dock fortfarande bereds inom anser utskottet inte att det finns skäl att tillstyrka det motionsförslag som gäller havsbaserad vindkraft. bör därför avslå motion 2019/20:3264 (C) i den delen. I motion 2019/20:389 (SD) omnämns ett planeringsmål för utbyggnaden av vindkraften. Utskottet vill här inledningsvis understryka att det inte handlar om ett planeringsmål utan om en planeringsram. Vidare konstaterar utskottet att de planmässiga förutsättningarna överstiger de värden som anges i den drygt planeringsramen samt att planeringsramens tidshorisont endast sträcker sig till innevarande år. Mot den bakgrunden anser utskottet att det saknas skäl för att hörsamma förslaget om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att avskaffa planeringsramen i fråga. Motionen avstyrks således i den berörda delen. Avslutningsvis avstyrker utskottet även motion 2019/20:2168 (M). Denna motion har behandlats av utskottet . Utskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden samt till att den typ av studier som efterfrågas i motionen bör kunna ingå i den kunskapsuppbyggnad som bedrivs inom ramen för kunskapsprogrammet Vindval. Programmet är bl.a. inriktat på att besvara frågor om huruvida vindkraften byggs ut med hänsyn till social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till regeringens avsikt att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel avslår förslag i motioner som gäller solcellsstöd. Förslag som gäller elnät och solceller avslås med hänvisning till pågående beredning inom av förslag från . Jämför reservation 16 (SD) och 17 (KD). m.fl. (SD) konstaterar i kommittémotion 2019/20:389 att det ges investeringsstöd för installation av solceller som uppgår till av kostnaden för företag och för privatpersoner. Ett väsentligt problem med solceller i är enligt motionärerna emellertid den oregelbundna elproduktionen eftersom solceller av naturliga skäl är beroende av solljus, vilket gör att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader när elbehovet är som störst. Detta innebär att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet, utan det behövs ändå kapacitet att möta efterfrågan på effekt under de dagar då efterfrågan är som störst. Motionärerna anser därför i yrkande 19 att investeringsstödet till solceller bör avvecklas. Under andra förhållanden, i andra delar av världen, kan solceller dock komma till sin rätt. Satsningar på forskning kring solkraft i ska, enligt motionärerna, därför vara exportorienterad och gälla marknader där potentialen för solkraft är mycket större och troligtvis därför kommer att utgöra en stor del av energisystemet. Motionärerna anser i yrkande 20 att bör framföra detta till regeringen i ett tillkännagivande. I motion 2019/20:488 av och (båda C) slås det inledningsvis fast att vill ha ett helt förnybart energisystem till 2040. En viktig beståndsdel kommer att vara mikroproduktion av förnybar el. För att bättre kunna nyttja möjligheterna för solenergi vill motionärerna att det blir tillåtet att dra elledningar mellan husen (yrkande 1). På det sättet kan husägare i ett område dela på elen från de soligaste och därmed bästa taken, vilket inte är tillåtet . Om inget tak i kvarteret lämpar sig för solceller ska man dessutom kunna göra gemensam sak och investera i en solpark med solenergiproduktion, som man sedan gemensamt konsumerar, framför motionärerna i yrkande 2. Med mer tillåtande regelverk för ledningar och för var anläggningen får etableras blir det fler investeringar som räknas som egen konsumtion i stället för produktion, vilket gör det mer lönsamt och intressant för fler att investera i förnybar energi. Motionärerna begär i yrkande 3 ett tillkännagivande om att gränsen för när elen från solceller är för eget bruk och när man räknas som producent bör ses över för en ökad flexibilitet. Solenergi är en viktig klimatsmart del i det svenska energisystemet. Denna uppfattning återfinns i kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD). kan den som installerar solcellssystem få investeringsstöd. Stödet uppgår numera till av investeringskostnaden. Kostnaden för solceller har reducerats och marknaden har mognat och växt sig allt starkare. Stödet har kritiserats av bl.a. som pekat på bristande kostnadseffektivitet. Motionärerna anser att en stegvis utfasning av solcellsstödet är motiverad med målet att branschen ska kunna stå på egna ben. I yrkande 13 förordar motionärerna därför att stödnivån sänks från till . Motionsyrkanden om att avveckla solcellsstödet liknande de nu aktuella avstyrktes av utskottet (bet. 2018/19:NU14). Utskottet noterade att det inom ramarna för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, finns förslag om att det ska bli enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme. Dessutom påminde utskottet om att regeringen föreslår en satsning på solceller i vårändringsbudgeten (prop. 2018/19:99). Utskottet noterade även regeringens avsikt att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. I detta ingår att redovisa vilka långsiktiga finansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Solenergi och stöd till installation av solceller Det finns flera olika stöd och förenklingar som berör solelproduktion utöver stöd till installation av solceller, såsom ROT-avdraget, mervärdesskattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning (omsättningsgräns för mervärdesskatt), befrielse och nedsättningar för egenproducerad och egenanvänd el från små anläggningar, undantag från nätavgift, elcertifikatssystemet och bidrag till lagring av egenproducerad el. Stöd för installation av solceller infördes och riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel-/solvärmehybridsystem. I Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) angav regeringen att satsningar på solceller är önskvärt även fortsättningsvis för att göra det lättare för fler att installera sådana. Regeringen föreslog därför att anslaget 1:7 Energiteknik skulle tillföras . Regeringen angav vidare att en lämplig stödnivå är . Regeringen fattade senare beslut om en revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller med innebörden att stöd endast får lämnas med högst av de stödberättigande kostnaderna. Förordningsändringen trädde i kraft . För att fortsätta satsningen på stöd till solceller och mot bakgrund av det stora intresset för sådan kraftproduktion föreslog regeringen i budgetpropositionen en ökning av anslaget 1:7 Energiteknik med . granskning av det statliga stödet till solel har i rapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29) granskat det statliga stödet till solel. övergripande slutsats var att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet om ökad förnybar el inte har belysts i tillräcklig omfattning. I en skrivelse till med anledning av granskning (skr. 2017/18:181) välkomnade regeringen synpunkter som den i stora delar ansåg vara relevanta. Vidare konstaterade regeringen bl.a. att det vid den aktuella tidpunkten pågick flera utredningar som kommer att kunna bidra med underlag till en mer omfattande samhällsekonomisk analys och att regeringen har för avsikt att utförligt redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden ger och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Här hänvisade regeringen till de kontrollstationer som ska genomföras med start för att följa upp energiöverenskommelsen (se vidare nedan). Vid behandlingen av övergångsregeringens budgetproposition (prop. 2018/19:1) anförde utskottet att stödet till solceller bör fasas ut stegvist. Utskottet ansåg att subventionsgraden för stöd till solceller ska sänkas möjligt till (bet. 2018/19:NU3). Denna sänkning överensstämmer med rekommendationer i rapporten administration av solcellsstödet (ER 2018:19). Utskottet framhöll att stödet därigenom dels kan räcka till fler sökande, dels kommer i nivå med subventionen i ROT-avdraget. konstaterade i ett yttrande till (yttr. 2018/19:NU3y) med anledning av regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) att utskottet inte delar regeringens bedömning att ärendet kan anses vara slutbehandlat. Utskottet anförde i yttrandet att regeringen i den aktuella skrivelsen inte redovisar vilken åtgärd som har vidtagits med anledning av utskottets ställningstagande i betänkande 2018/19:NU3 om en minskning av subventionsgraden för stöd till solceller. Beträffande näringsutskottets uttalande om att subventionsgraden för stöd till solceller skulle sänkas möjligt till beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Ändringarna innebar bl.a. att subventionsgraden sänktes från till . Bestämmelsen om den nya stödnivån trädde i kraft . I budgetpropositionen anförde regeringen att den genom de åtgärder som vidtagits hade verkställt samtliga delar i det aktuella riksdagsbeslutet. Regeringen vidhöll därför sin bedömning att den aktuella riksdagsskrivelsen var slutbehandlad. Regler för elledningar mellan hus och för solkraftsparker Med anledning av det som tas upp i motion 2019/20:488 (C) om elledningar mellan hus kan det nämnas att det krävs nätkoncession för att dra en ledning över en fastighetsgräns. Motionärerna anser att man ska utvidga undantagen från nätkoncession så att det ska vara möjligt för fastighetsägarna att själva dra ledningar över fastighetsgränsen utan att det krävs nätkoncession, dvs. om en fastighet med elproduktion ska kunna distribuera elen direkt till en granne utan sådan produktion. regleras dessa frågor i förordningen (2007:857) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857). (se nedan) föreslog att man delvis skulle göra om regleringen för icke koncessionspliktiga nät, men det fanns inga lagförslag om detta eftersom utredningen förslog en framtida reglering i förordning och genom föreskrifter. I bedömningsrutor förordade utredningen dock vissa ändringar i den befintliga regleringen som i huvudsak tycks stämma överens med det som motionärerna nu föreslår. Beträffande det som anförs i motion 2019/20:488 (C) om solparker kan det slås fast att det inte finns något generellt förbud eller specifikt hinder mot att bygga och driva solparker. Däremot kan även denna frågeställning hänga samman med det ovan omnämnda förbudet att dra elledning över fastighetsgräns, dvs. en situation där ett antal fastighetsägare vill bygga och driva en solpark gemensamt på någon av fastigheterna. En bestämmelse i det nya elmarknadsdirektivet innebär en möjlighet för medlemsstaten att införa en reglering i denna riktning (artikel 16 punkt 4). har haft regeringens uppdrag att utreda och ta fram förslag till hur direktivet ska genomföras, men myndigheten har inte föreslagit någon ny reglering på denna punkt.