bet · H701SoU12 · 2020-05-29 00:00:00 — Kompetensförsörjning och prioriteringar inom hälso- och sjukvården m.m. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Motionsyrkandena handlar bl.a. om kompetensförsörjning och personalfrågor, behörighet och prioriteringar. I betänkandet finns 36 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 260 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mödrahälso- och förlossningsvård m.m. Vård i livets slutskede Donation av organ och vävnader Motioner som bereds förenklat 1.Kompetensförsörjning, punkt 1 (M) 2.Kompetensförsörjning, punkt 1 (SD) 3.Kompetensförsörjning, punkt 1 (KD) 4.Specialistsjuksköterskor, punkt 2 (C) 5.Arbetsmiljö, punkt 3 (M) 6.Arbetsmiljö, punkt 3 (SD) 7.Fortbildning, punkt 4 (M, SD) 8.Fortbildning, punkt 4 (KD) 9.Vidareutbildning, punkt 5 (M, SD) 10.Legitimation m.m., punkt 6 (SD) 11.Legitimation m.m., punkt 6 (C) 12.Legitimation m.m., punkt 6 (L) 13.Förskrivning, punkt 7 (C) 14.Vård och behandling av olika sjukdomar m.m., punkt 8 (M) 15.Vård och behandling av olika sjukdomar m.m., punkt 8 (SD) 16.Vård och behandling av olika sjukdomar m.m., punkt 8 (L) 17.Nationella riktlinjer, punkt 9 (M) 18.Nationella riktlinjer, punkt 9 (SD) 19.Nationella riktlinjer, punkt 9 (C) 20.Nationella riktlinjer, punkt 9 (V) 21.Nationella screeningprogram, punkt 10 (M, SD) 22.Nationella screeningprogram, punkt 10 (KD) 23.Mödrahälso- och förlossningsvård m.m., punkt 11 (SD) 24.Mödrahälso- och förlossningsvård m.m., punkt 11 (C) 25.Cancervård, punkt 12 (M, SD) 26.Cancervård, punkt 12 (V) 27.Översyn av den palliativa vården, punkt 13 (SD, L) 28.Obligatorisk utbildning i palliativ vård, punkt 14 (SD) 29.Donation av organ och vävnader, punkt 15 (SD, KD) 30.Donation av organ och vävnader, punkt 15 (V, L) 31.Donation av organ och vävnader, punkt 15 (C) 32.Blodgivning, punkt 16 (L) 33.Assisterad befruktning, punkt 17 (SD, KD) 34.Assisterad befruktning, punkt 17 (C) 35.Könstillhörighet, punkt 19 (SD) 36.Statens medicinsk-etiska råd, punkt 20 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 5, 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3291 av (SD) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 4 (C) 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 53, 2019/20:1826 av m.fl. (S) och 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 7 (M, SD) Reservation 8 (KD) 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 9 (M, SD) 2019/20:325 av (S), 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2019/20:1498 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 11, 2019/20:2522 av (M) och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (L) 2019/20:936 av (S) och 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 13 (C) Vård och behandling av olika sjukdomar m.m. 2019/20:94 av (SD) yrkandena 1 och 3–5, 2019/20:452 av (S), 2019/20:567 av (S), 2019/20:2101 av (S) yrkande 2, 2019/20:2274 av (S), 2019/20:2316 av (S), 2019/20:2756 av (L) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2768 av och (båda SD), 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 6, 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2019/20:3003 av (M) och 2019/20:3359 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 14 (M) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (L) 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 6, 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (V) 2019/20:31 av (KD) yrkande 4, 2019/20:1049 av och (båda S), 2019/20:2248 av (M), 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2019/20:2924 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 21 (M, SD) Reservation 22 (KD) Mödrahälso- och förlossningsvård m.m. Mödrahälso- och förlossningsvård m.m. 2019/20:96 av (SD), 2019/20:743 av och (båda SD) yrkandena 1–4 och 7–9, 2019/20:2315 av (S) och 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkandena 13–15. Reservation 23 (SD) Reservation 24 (C) 2019/20:31 av (KD) yrkande 6, 2019/20:670 av m.fl. (V) yrkandena 2–9 och 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkandena 4, 14–19, 24 och 26–30. Reservation 25 (M, SD) Reservation 26 (V) Vård i livets slutskede Översyn av den palliativa vården 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 27 (SD, L) Obligatorisk utbildning i palliativ vård 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 35. Reservation 28 (SD) Donation av organ och vävnader Donation av organ och vävnader 2019/20:1815 av (M) yrkande 1, 2019/20:3142 av och (båda SD) yrkande 3, 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 43. Reservation 29 (SD, KD) Reservation 30 (V, L) Reservation 31 (C) 2019/20:562 av och (båda S) och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 32 (L) 2019/20:972 av och (båda S), 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 117. Reservation 33 (SD, KD) Reservation 34 (C) 2019/20:3290 av (KD). 2019/20:209 av (KD), 2019/20:726 av i (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2019/20:2812 av (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 35 (SD) 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 122. Reservation 36 (KD) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (M), (C), (V), (M), (M), (L), (S), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD), (MP) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet ca 260 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 160 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Information har lämnats vid följande tillfällen: • informerade generaldirektör med medarbetare om nationella riktlinjer och företrädare för Kommuner och Regioner (SKR) om nationella programområden. • besökte ledamöter från utskottet Region i . Besöket var inriktat på hälso- och sjukvård. • informerade om arbetet med att se över uppdraget för . • informerade företrädare för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys om rapporten olika – Socioekonomiska och regionala skillnader i cancervården (2019:8). ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet, eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kompetensförsörjning, specialistsjuksköterskor och arbetsmiljö. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (KD), 4 (C), 5 (M), 6 (SD), 7 (M, SD), 8 (KD) och 9 (M, SD). I partimotion 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att stärka vårdens medarbetare. Motionärerna anser att det skyndsamt bör tas ett större samlat grepp om vårdens kompetensförsörjning. I kommittémotion 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om säkerställande av bemanning och kompetens för vården av de mest sjuka. I kommittémotion 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa tillgången till neurologer i vården. I motion 2019/20:3291 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att fler utbildas till patologer. I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att i enlighet med slutsatserna i utredningen specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77) inrätta yrkeskategorin avancerad klinisk specialistsjuksköterska. Enligt motionärerna är detta ett viktigt led i att möjliggöra fler karriärvägar för sjuksköterskor. I kommittémotion 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för stärkta, hälsofrämjande insatser för vårdens medarbetare. Hälso- och sjukvården ska enligt motionärerna stimulera, uppmuntra och möjliggöra för så många medarbetare som möjligt att stärka sin egen hälsa genom t.ex. fysisk träning. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att stärka uppföljningen och analysen av arbetsmiljöerna i vården. Motionärerna anser att regeringen bör ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att kontinuerligt följa upp, utvärdera, sammanställa och analysera arbetsmiljöerna i vården. I kommittémotion 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 53 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en nationell handlingsplan för nolltolerans mot hot och våld mot vårdpersonal. Motionärerna anför att om personal, patienter eller anhöriga drabbas av våld och aggressioner ska det bemötas med full kraft. är det enligt motionärerna viktigt att vård möjliggörs även för kriminella och aggressiva patienter. I motion 2019/20:1826 av m.fl. (S) föreslås ett yrkande om arbetsmiljön för undersköterskor. Undersköterskor ska enligt motionärerna ha en hållbar arbetsmiljö som inte orsakar skador eller sjukdomar. I kommittémotion 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till stöd för införande av obligatorisk fortbildning för vårdens medarbetare. Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett sådant stöd. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om lagstadgad rätt till fortbildning för legitimerad personal. Motionärerna anför att när legitimation har utfärdats så saknas det reglering för hur man tillförsäkrar den legitimerade yrkespersonen kontinuerlig fortbildning. I kommittémotion 2019/20:2922 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för en nationell modell för vidareutbildning. Motionärerna anser att en nationell modell i samverkan mellan stat och regioner bör utredas. Det behövs enligt motionärerna ett strukturerat samarbete och samordning som underlättar och uppmuntrar till vidareutbildning. Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) innehåller bestämmelser om hur hälso- och sjukvårdsverksamhet ska organiseras och bedrivas. Lagen gäller för samtliga vårdgivare samt regioner och kommuner som huvudmän (1 kap. 1 § första stycket). Där det bedrivs hälso- och sjukvårdsverksamhet ska det finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges (5 kap. 2 §). Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras (5 kap. 4 §). Vidare ska regionen erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen (8 kap. 1 §). I patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser om behörighetsfrågor. En legitimerad läkare, sjukhusfysiker eller tandläkare som har gått igenom viss vidareutbildning ska efter ansökan få bevis om specialistkompetens (4 kap. 8 § första stycket). Om inte annat särskilt föreskrivs får en sjuksköterska använda en titel som motsvaras av en specialistsjuksköterskeexamen endast om han eller hon har avlagt en sådan examen (4 kap. 9 §). Slutligen framgår att prövar ansökningar om legitimation, särskilt förordnande att utöva yrke och bevis om specialistkompetens (4 kap. 10 §). Bakgrund och pågående arbete I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, de gröna ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna följande: Investera i personalen i vården och omsorgen. En nationell samordning vad gäller långsiktig planering av personal- och kompetensförsörjning inom vården införs (). […] Det ska finnas goda möjligheter att läsa till specialistsjuksköterska med bibehållen lön. En satsning på bättre villkor och karriärtjänster för att öka attraktiviteten till att bli specialistsjuksköterska genomförs. I regeringsförklaringen anförs att de anställda i välfärden behöver få en bättre arbetsmiljö och att deras status behöver höjas. Undersköterskor ska få en skyddad yrkestitel och bättre arbetsvillkor. Vidare framgår att antalet ofrivilliga deltider i välfärden minskar. Arbetet fortsätter för att heltid ska vara en rättighet. Välfärdstekniken ska underlätta arbetsmiljön och höja kvaliteten, inte öka stressen, anförs det. Överenskommelse om god och nära vård godkände staten och SKR överenskommelsen God och nära vård 2020 – En omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. Överenskommelsen består av följande utvecklingsområden: • Utvecklingen av den nära vården med fokus på primärvården • Ökad tillgänglighet i barnhälsovården • Goda förutsättningar för vårdens medarbetare • Insatser inom ramen för Vision e-hälsa 2025. Överenskommelsen omfattar totalt 6 . För utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts totalt . Av dessa medel avsätts till regionerna och till kommunerna (för den kommunala hälso- och sjukvården) för övergripande insatser som ska bidra till att stärka huvudmännens planering av sitt kompetensbehov i syfte att utveckla vårdens verksamheter mot en god och nära vård. Medlen till kommunerna kan därmed användas för att stödja omställningen till den nära vården. Dessa medel får användas för gemensamt arbete tillsammans med regionerna eller överlåtas till regionerna. Medlen för utvecklingsområdet får användas för följande områden: • En ändamålsenlig kompetensförsörjning för omställning till en nära vård • Utveckla förutsättningarna på arbetsplatsen • Utbilda vårdens framtida medarbetare. Medlen får användas till att stärka nya, redan pågående satsningar eller bibehålla effekter av redan gjorda satsningar. Därutöver avsätts till regionerna för vidareutbildning av specialistsjuksköterskor. Ytterligare avsätts till regionerna för att möjliggöra utvecklings- och karriärmöjligheter för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. Betänkande om framtidens specialistsjuksköterska Betänkandet Framtidens specialistsjuksköterska – ny roll, nya möjligheter (SOU 2018:77) överlämnades (U2018/04219/UH). Utredningen föreslår att kvaliteten i hälso- och sjukvårdsverksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras, särskilt i fråga om verksamhetens kompetensförsörjning och kompetensutveckling avseende avancerade kliniska specialistsjuksköterskor, barnmorskor, röntgensjuksköterskor och specialistsjuksköterskor. God vård ska utföras av hälso- och sjukvårdspersonal som har kompetens för uppgiften. Vidare föreslås att det i examensordningen ska föras in en ny yrkesexamen på avancerad nivå. Namnet på examen ska vara avancerad klinisk specialistsjuksköterskeexamen (AKS). Examen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om 120 högskolepoäng. Därutöver ställs krav på legitimation som sjuksköterska, utfärdad av . Avancerad klinisk specialistsjuksköterska ska införas som ett nytt reglerat legitimationsyrke i patientsäkerhetslagen. AKS ska ha ensamrätt till yrket. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Betänkande om stärkt kompetens i vård och omsorg Betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) överlämnades (S2019/02078/). Utredningen föreslår att yrket undersköterska regleras med en skyddad yrkestitel. Utredningen övervägde även att föreslå legitimation och att förbehålla vissa arbetsuppgifter för undersköterskor men fann att en skyddad yrkestitel är den mest ändamålsenliga regleringen för yrkesgruppen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Uppdrag om tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården m.m. Av regleringsbrev för framgår att myndigheten ska redovisa bedömningar av tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården. ska även göra en samlad kartläggning och bedömning av hälso- och sjukvårdens tillgång till och långsiktiga behov av specialistläkare inom samtliga specialiteter. Kartläggningen och bedömningen ska göras för nationell och regional nivå och omfatta såväl offentliga som privata vårdgivare. I uppdraget ingår även att utifrån ett nationellt perspektiv lämna förslag på hur dimensionering av läkartjänster avsedda för specialiseringstjänstgöring kan göras på ett mer effektivt sätt, i syfte att minska bristerna inom olika läkarspecialiteter och uppnå målsättningen om en jämlik vård i hela landet. Förslagen ska avse dimensionering av ST-tjänster inom olika specialiteter och regional dimensionering av ST-tjänster över landet, med fokus på specialiteter inom vilka det bedöms råda brist. Rapporten av tillgång och efterfrågan på legitimerad personal i hälso- och sjukvård samt tandvård – Nationella planeringsstödet 2020 kom in till regeringen (S2020/01112/FS). Av rapporten framgår att samtliga regioner rapporterar brist på specialistsjuksköterskor, och 20 av 21 bedömer att de även har brist på grundutbildade sjuksköterskor. I 19 regioner bedöms det råda brist på psykologer, specialistläkare och biomedicinska analytiker. Vidare rapporterar 18 regioner att de har brist på tandläkare och barnmorskor och 17 regioner att de har brist på röntgensjuksköterskor. Vidare framgår att regionerna har svårt att definiera hur många som saknas totalt inom de olika legitimationsyrkena men bedömer att bristen på personal kan ha flera orsaker. Bland dem uppges en tung arbetsmiljö med komplexa och multisjuka patienter, hög beläggningsgrad samt hög personalomsättning. Pensionsavgångar och för få utbildningsplatser på grundutbildningarna tros också kunna förklara bristen på personal. Rapporten bereds i . Nationella vårdkompetensrådet är ett rådgivande samverkansforum mellan regioner, kommuner, lärosäten, och , som har inrättats på uppdrag av regeringen. • långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården • främja samverkan mellan berörda aktörer och säkerställa att samtliga aktörer har en gemensam bild av kompetensförsörjningsbehoven i vården • tillgängliggöra sammanställningar av fakta- och kunskapsunderlag och utifrån dessa göra samlade bedömningar av kompetensförsörjningsbehoven, inklusive behovet av framtidens vårdkompetens • lämna bedömningar till berörda aktörer och beslutsfattare i frågor som har betydelse för kompetensförsörjningen på lokal, regional och nationell nivå • stödja och föra en dialog med verksamheterna på den sjukvårdsregionala nivån. Rådets uppdrag ska inriktas på de professioner eller kompetenser som kräver högskoleutbildning. Rådet för styrning med kunskap Rådet för styrning med kunskap behandlar strategiskt viktiga frågor som bidrar till att rätt kunskap når fram till huvudmän samt professionen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. I rådet ingår nio myndigheter. Rådet för styrning med kunskap • verkar för att styrningen med kunskap blir ett stöd för huvudmännen och professionen och att den är anpassad till deras behov • verkar för att patienters och brukares synpunkter och erfarenheter tas om hand • samverkar med myndigheter som inte ingår i rådet och med andra offentliga och privata aktörer • är ett forum för frågor om kunskapsutveckling, forskning och innovationer. Parallellt med rådet finns en huvudmannagrupp som ska informera rådet om områden där huvudmännen har behov av kunskap. Huvudmannagruppen består av ledamöter från regioner och kommuner. Partnerskapet för stöd till kunskapsstyrning enligt budgetpropositionen Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9, s. 33) framgår att Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst tillsammans med regionernas nya struktur för kunskapsstyrning har utvecklat en modell för långsiktigt samarbete på nationell nivå. Modellen kallas Partnerskapet för stöd till kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvården. De myndigheter som ingår är , social utvärdering, samt . Syftet med partnerskapet är ökad samverkan, dialog och samordning av initiativ som kan bidra till behovsanpassad kunskapsutveckling, bättre stöd för genomförande och effektivare kunskapsstöd. Målet är att resurserna i hälso- och sjukvården ska användas på bästa sätt och att bästa möjliga kunskap ska finnas tillgänglig vid varje möte mellan vårdpersonal och patient. Regionernas nationella system för kunskapsstyrning enligt budgetpropositionen Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9, s. 33) framgår att regionerna 2018 fastställde en sammanhållen nationell samarbetsstruktur med syftet att skapa ett långsiktigt stöd för styrning med kunskap på olika nivåer för en mer kunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Vid ingången av hade 24 nationella programområden och sju nationella samverkansgrupper startats. På regional nivå anpassar och utvecklar också regionerna sina kunskapsstyrningsorganisationer för att kunna koppla samman dessa med den nationella nivån. Utredning om en samlad uppföljning Regeringen beslutade kommittédirektiv om genomförandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård (dir. 2018:95). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv (dir. 2019:78). Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren • analysera och lämna förslag på en funktion för en samlad uppföljning av hälso- och sjukvården inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen, med syftet att följa regeringens reformer och satsningar på området samt analysera var behoven av statliga insatser är som störst för att säkerställa god vård. • analysera hur en sådan funktion kan samverka med hälso- och sjuk-vårdens huvudmän, t.ex. inom ramen för regionernas gemensamma kunskapsstyrningsstruktur. • lämna förslag på hur en sådan funktion kan regleras. Utredningen har tagit namnet Sammanhållen kunskapsstyrning (S 2018:12). Uppdraget ska redovisas . Svar på skriftliga frågor Socialminister (S) besvarade en skriftlig fråga om personal inom hälso- och sjukvården (fr. 2018/19:362). Socialministern framförde följande: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att tillgången till legitimerad personal inom hälso- och sjukvården säkerställs . Kompetensförsörjning av hälso- och sjukvårdspersonal är en prioriterad fråga för regeringen och i syfte att motverka problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården har regeringen vidtagit en mängd åtgärder. Det framkommer även i januariavtalet att en nationell samordning vad gäller långsiktig planering av personal- och kompetensförsörjning inom vården ska införas. har regeringen säkerställt att utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska har byggts ut och universitet och högskolor har tillförts medel för detta. Regeringen har arbetat för att modernisera läkarutbildningen och vidareutbildningen i strävan att skapa ett sammanhållet utbildningssystem för läkare, hela vägen från student till specialist. Detta har bl.a. lett till förslag om en förnyad läkarutbildning och specialisering. Denna reform bedöms leda till att fler legitimerade läkare kommer vara verksamma inom hälso- och sjukvården och att utbildningsvägen till färdig specialist blir kortare. Regeringen har även gett i uppdrag att bedöma tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården.