bet · H801NU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Regeringen avser vidare att driva på för en feministisk handelspolitik där män och kvinnor gynnas i lika stor utsträckning. Regeringen kommer även att prioritera genomförandet och tillämpningen av redan existerande lagstiftning på den inre marknaden och avser att agera aktivt för att återställa och fördjupa den inre marknaden inom flera områden. Regeringen föreslår att 15 anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fyra av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. För ett av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om ett kapitaltillskott som leder till utgifter . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till () för riksmätplatser. Inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska propositionen, som regeringen avser att presentera , föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt 2021. Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med för ett riktat stöd till forskning, utveckling och marknadsintroduktion för arbetsmaskiner. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2025. Enligt regeringen behövs bemyndigandet för att de åtgärder som beslutas och vidtas ska kunna genomföras långsiktigt. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten inom och under , liksom utgifter för AB:s verksamhet samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. Inom ramen för den forsknings- och innovationspolitiska propositionen, som regeringen avser att presentera , föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt 2021. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 för utveckling och modernisering av test- och demonstrationsmiljöer för bioraffinaderier. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:4 används för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Anslaget föreslås ökas med 2021 för att finansiera arbete med kompetensinsatser vid korttidsarbete. Regeringen har i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) aviserat att kommer att tillföras för administrativa kostnader som uppstår i samband med handläggning av stöd vid korttidsarbete. Anslaget föreslås ökas med ytterligare 2021 för att förstärka arbete med administration och kontroll av stödet. Sammanlagt uppgår därmed beloppet till för administration och kontroll av stöd vid korttidsarbete. Anslaget föreslås ökas med 2021 för att finansiera arbete med omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Anslaget föreslås ökas med 2021 för att finansiera arbete med administration av Regionalfonden och Fonden för en rättvis omställning. Anslaget föreslås minskas med 2021 för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur inom ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling får användas för näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget föreslås ökas med för möjliggörande av deltagande i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 för insatser för entreprenörskap inom skolväsendet och högre utbildning. Regeringen föreslår även att anslaget ökas med 2021 för insatser för omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Enligt regeringen behövs bemyndigandet för att de åtgärder som beslutas och vidtas ska kunna genomföras långsiktigt. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås ökas med 2021 för att stärka myndighetens effektutvärderingar av insatser inom företagande och innovation. Anslaget föreslås vidare minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:7 Turistfrämjande får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Anslaget föreslås ökas med 2021 för att finansiera en satsning på omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 för att finansiera en satsning på effektivisering och omställning av Visit verksamhet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:8 geologiska undersökning får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd en generell besparing. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 för att finansiera en satsning på sekundär utvinning av metaller. Regeringen föreslår även att anslaget ökas med 2021 för att finansiera en satsning på naturnära jobb. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning får användas för utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Enligt regeringen behövs bemyndiganden för att de åtgärder som beslutas och vidtas ska kunna genomföras långsiktigt. Anslaget 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar får användas för utgifter för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun, inklusive miljö- och funktionskontroll, förvaltning och nödvändiga underhålls- och miljösäkrande åtgärder vid efterbehandlade anläggningar. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:11 får användas för utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. Anslaget föreslås minskas med 2021 för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur inom ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare föreslås anslaget minskas med för att bidra till finansieringen av arbete med taxonomier för års- och koncernredovisningar samt teknisk support i fråga om dessa. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. får användas för utgifter för statsbidrag till Kungl. (Iva) grundläggande verksamhet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:13 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen anför att med anledning av EU:s direktiv (EU) 2019/633 av om otillbörliga handelsmetoder mellan företag i jordbruks- och livsmedelskedjan får nya tillsynsuppgifter. För hantering av de nya uppgifterna föreslås anslaget ökas med . För att bidra till finansiering minskas anslagen 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar och 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med respektive . Anslaget föreslås vidare minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:14 Konkurrensforskning får användas för utgifter för forskning med anknytning till verksamhetsområde med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor. Anslaget får användas för utgifter för uppdragsforskning, seminarier och informationsinsatser på konkurrens- och upphandlingsområdet. Anslaget får användas för utgifter för arvoden till ledamöter i rådet för forskningsfrågor. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att för anslaget 1:14 Konkurrensforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Enligt regeringen behövs bemyndiganden för att de åtgärder som beslutas och vidtas ska kunna genomföras långsiktigt. Anslaget 1:15 Upprustning och drift av får användas för utgifter för statsbidrag för upprustning och drift av . I propositionen anger regeringen att det genomförs en större renoveringsinsats för att återställa . Regeringen framhåller att ytterligare medel behöver tillföras AB kanalbolag för att bolaget ska kunna färdigställa återställningen och bibehålla en framtidssäkrad kanal. Anslaget föreslås därför ökas med 2021 för att det kulturhistoriska byggnadsverket ska bevaras för framtiden och för att skapa förutsättningar för turism och friluftsliv. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 för att kunna fortsätta upprustningen av . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag får användas för utgifter för omstrukturering, genomlysning, försäljning och avveckling av företag med statligt ägande. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag får användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda företag. Anslaget får även användas till utgifter för att förvärva eller bilda aktiebolag för ny eller befintlig statlig företagsverksamhet. Anslaget föreslås ökas med i syfte att ge ett kapitaltillskott till (). Regeringen framhåller att med kapitaltillskottet ges förutsättningar att stärka sin finansiella ställning för att kunna fortsätta att bedriva verksamhet inom godstransporter på järnväg. Regeringen bedömer att kapitaltillskottet är av vikt för att nödvändiga investeringar ska kunna genomföras och för att säkerställa fortsatt god tillgänglighet av godstransport på järnväg i hela landet. Kapitaltillskottet ges mot bakgrund av den miljökompensation för godstransporter på järnväg som föreslås för inom ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott om högst till . Bolaget är ett statligt helägt bolag som bedriver godstransporter på järnväg. Av propositionen framgår att bolaget har omkring 1 800 anställda och omsatte 2019. har en marknadsandel () om på den svenska marknaden för godstransporter på järnväg. Enligt regeringen har betydelse för förutsättningar att uppnå de klimatmål som beslutat om genom verksamhetens storlek och dess miljömässiga fördelar jämfört med transporter med andra trafikslag. I propositionen konstaterar regeringen att haft bristande lönsamhet och därför har genomfört flera besparingsprogram. Den svaga marknadsutvecklingen, ökade kostnader för infrastruktur samt bristande intern effektivitet har dock inneburit fortsatta lönsamhetsproblem, vilket har begränsat bolagets investeringsutrymme. initierades ett åtgärdsprogram för att åstadkomma nödvändiga resultatförstärkningar till 2022. Minskade volymer resulterade dock i betydande förluster för bolaget, vilket förvärrats av den pågående pandemin. Detta har lett till en försämrad soliditet, risk för en akut brist på eget kapital och i förlängningen risk för obestånd. Regeringen gör bedömningen att bolaget har en i grunden sund affärsplan och att , liksom övriga aktörer inom godstransporter på järnväg, kommer att fortsätta att ha en viktig roll såväl för klimatomställningen som för svenskt näringsliv och dess konkurrenskraft. För att stimulera transporter med järnväg avser regeringen att förlänga och vidareutveckla miljökompensationen för godstransporter på järnväg, som tillförs –2025. Regeringens ambition är att en fortsatt miljökompensation ska effektiviseras för att ytterligare öka miljöstyrningen och träffsäkerheten. Regeringen gör bedömningen att miljökompensationen ger förutsättningar för bolaget att realisera sin affärsplan och förbättra sin finansiella ställning. Regeringen bedömer dock att ett kapitaltillskott om krävs för att möjliggöra nödvändiga investeringar samt skapa en hållbar och väl avvägd kapitalstruktur i bolaget och undvika att en obeståndssituation uppstår. Regeringen bedömer att det föreslagna kapitaltillskottet, med beaktande av den föreslagna miljökompensationen, förväntas generera en marknadsmässig avkastning. Bedömningen stöds enligt regeringen av ett utlåtande från en extern rådgivare. Regeringen konstaterar att kapitaltillskottet därmed ges i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen och att kapitaltillskottet inte utgör statligt stöd enligt det EU-rättsliga regelverket. Anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer får användas för utgifter för avgifter och statsbidrag när det gäller deltagande i internationella näringspolitiska organ. Anslaget föreslås minskas med 2021 som en besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader får användas för utgifter för rättegångskostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av beslut eller i vilka för talan. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation får användas för utgifter för statsbidrag till , för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:21 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete får användas för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Regeringen har i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) aviserat att anslaget fr.o.m 2021 kommer att tillföras för stöd vid korttidsarbete. Utöver detta föreslås anslaget ökas med 2021 på grund av beräknad ökad volym på stödet. Sammanlagt uppgår det totala beloppet till för stöd vid korttidsarbete. Vidare föreslås anslaget ökas med 2021 för utgifter för kompetensinsatser vid korttidsarbete. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare får användas för utgifter för ett ekonomiskt stöd till enskilda näringsidkare vars nettoomsättning minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Regeringen har i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4) föreslagit att ett nytt stöd till enskilda näringsidkare införs. För det nya anslaget Stöd till enskilda näringsidkare föreslogs i den extra ändringsbudgeten att förs upp på statens budget. Eftersom utbetalningar av stödet kommer att behöva göras även föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 1:24 Omställningsstöd får användas för utbetalningar av omställningsstöd till företag i enlighet med lagen (2020:548) om omställningsstöd. Regeringen anger att efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset infördes ett nytt tillfälligt omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning som en följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:353). För ändamålet avsattes . hade betalat ut i stöd. Ytterligare utbetalningar kommer att göras efter handläggning av sent inkomna ansökningar. Vidare anges att regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4) har föreslagit en utökning av stödet och att anvisas för denna utökning. Eftersom utbetalningar av det utökade stödet kommer att behöva göras även beräknas anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:2 får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget i fråga om exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjandet av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får vidare användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget i fråga om investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Anslaget föreslås ökas med 2021 för att genomföra en satsning på investeringsfrämjande. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: (), Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) och Internationella byrån för utställningar i (). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen får användas för utgifter för statsbidrag till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning får användas för ersättning till AB för eventuellt underskott inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Utöver tidigare nämnda bemyndiganden som rör specifika anslag framgår det av regeringens förslag till riksdagsbeslut att regeringen begär ytterligare bemyndiganden av . I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst och som utifrån teknikneutrala kriterier ges till företag för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Regeringen anför att det krävs industriinvesteringar i hållbar teknik som ännu inte är kommersialiserad i större skala för att nå miljömålen och främja omställningen till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi med nettonollutsläpp till 2045. Regeringen bedömer att samhällsnyttan av denna teknikutveckling går utöver den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör investeringarna. Regeringen begär ett bemyndigande om att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Regeringen anför att () verksamhet tillsammans med Aktiebolaget Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet har en avgörande betydelse för företagens möjligheter att finansiera exportaffärer. Regeringen framhåller att riskavtäckning är centralt för exportföretagen för att de inte ska få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Regeringen konstaterar att utvecklingen under coronapandemin har visat att det är avgörande att EKN har en marginal som gör att svenska exportföretag vid oväntade omvärldsförändringar snabbt kan ges möjligheter till riskavtäckning. Regeringens bedömning är att en oförändrad nivå på ramen för exportkreditgarantier är av vikt. Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Enligt regeringen är det centralt med riskavtäckning för att de svenska exportföretagen inte ska få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Regeringen konstaterar att EKN har noterat en ökning av intresset från den svenska exportindustrin för strategiska investeringar genom investeringsgarantier. Regeringens bedömning är därmed att det är viktigt att behålla ramen för investeringsgarantier för den svenska exportindustrins strategiska investeringar. Därtill begär regeringen ett bemyndigande om att besluta att SEK får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen anger att statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter, är centrala för exportföretagen för att de inte ska få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Regeringen konstaterar att behovet av en låneram ökade efter utbrottet av covid-19 då möjligheterna till upplåning på kapitalmarknaden begränsades. En låneram på förväntas motsvara det behov som finns för att säkerställa SEK:s upplåning i CIRR-systemet och för att kunna erbjuda företagen långfristiga lån. Ändring i lagen om stöd vid korttidsarbete Systemet med stöd vid korttidsarbete regleras i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete som trädde i kraft . Syftet med införandet av lagen var att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten i synnerligen djupa lågkonjunkturer. Därefter har ett nytt kompletterande system trätt i kraft med anledning av den kris som coronaviruset utlöste. För en närmare redogörelse av detta system hänvisas till budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24 s. 53 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att dels analysera om och i så fall hur systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt, dels överväga om det finns behov av att koppla ihop systemen med åtgärder för bl.a. validering, utbildning eller annan kompetensutveckling (dir. 2018:5). Utredningen har redovisat sitt uppdrag i två betänkanden. redovisades delbetänkandet Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (SOU 2018:66). Det ligger till grund för ändringar i lagen om stöd vid korttidsarbete som beslutades av , efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) och med vissa justeringar som finansutskottet föreslagit (bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Ändringarna trädde i kraft men tillämpas . Därefter beslutade om ytterligare ändringar i lagen om stöd vid korttidsarbete efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). Lagändringarna trädde i kraft . Därtill har genom ett utskottsinitiativ beslutat om ännu en ändring i lagen om stöd vid korttidsarbete (bet.