bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Vidare krävs för undervisning i förskoleklass, fritidshem och i årskurs 1–6 kunskaper om läs- och skrivutveckling på svenska. Kunskaperna ska motsvara vad som krävs för högskolestudier i , vilket ska intygas genom godkända betyg från gymnasial vuxenutbildning, från studier i svenska för utomnordiska studenter från universitet eller högskola i eller godkända resultat från det s.k. Tisus-testet (test i svenska för universitets- och högskolestudier). Personer som har danska, färöiska, isländska eller norska som modersmål behöver inte visa upp dokumenterade kunskaper i svenska (föreskrifter [SKOLFS 2016:12] om erkännande av yrkeskvalifikationer samt villkor för behörighet och legitimation för lärare och förskollärare med utländsk utbildning). Särskilt om verksamhetsförlagd utbildning I budgetpropositionen angav regeringen att kvaliteten inom den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) inom ramen för lärarutbildningarna fortsatt bör stärkas för att öka genomströmningen och för att stärka kopplingen mellan teori och praktik. Enligt en utvärdering som () genomfört av försöksverksamheten med särskilda övningsskolor har bl.a. kvaliteten i studenternas VFU ökat och lett till ökat erfarenhetsutbyte mellan handledare och studenter. Enligt regeringen bör försöksverksamheten med övningsskolor därför vidareutvecklas, utökas och permanentas för att fler studenter ska kunna dra nytta av de goda resultat som övningsskolorna visat. Regeringen framförde att satsningen på övningsskolor är en viktig utgångspunkt i arbetet för att höja kvaliteten i lärarutbildningen. För ändamålet föreslogs att skulle avsättas (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170 och 230). Enligt 2 kap. 31 § skollagen (2010:800) ska en person som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Även den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring, arbetspraktik eller liknande i en sådan verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Utdraget ska vara högst gammalt. Om registerkontroll inte har utförts får personen inte anställas eller ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Utdraget ska i förekommande fall innehålla en anteckning om mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott. Det är inte någon förutsättning för anställning att det saknas anteckning i registret. Arbetsgivaren avgör själv om en arbetssökande med anteckning i registerutdraget ändå ska anställas (prop. 2009/10:165 s. 280). Lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn trädde i kraft (prop. 2012/13:194, bet. 2013/14:JuU8, rskr. 2013/14:36). Lagen är ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Lagen innebär en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. För att uppfylla direktivet krävs att utdragen i förekommande fall innehåller uppgifter om sexualbrott mot barn och barnpornografibrott. Av förarbetena till lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn framgår att lagen är tillämplig vid rekrytering av personal till gymnasieskola och gymnasiesärskola (prop. 2012/13:194 s. 48). En viktig skillnad mellan skollagens bestämmelser om registerkontroll och bestämmelserna i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn är att det enligt den sistnämnda lagen är frivilligt för arbetsgivaren eller uppdragsgivaren att begära registerutdrag, medan registerkontroll enligt skollagen är obligatorisk. I lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor (U2018/00617/GV), som överlämnades till Lagrådet , fanns ett förslag om att registerkontroll även ska gälla bl.a. den som erbjuds anställning inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (s. 69–73). Ärendet bereds inom . Utskottet vill inledningsvis när det gäller yrkanden om lärares administrativa börda påminna om det arbete som pågår. Här kan särskilt nämnas arbetet med att digitalisera de nationella proven och de förslag för att minska överdokumentation inom skolväsendet och om lärarnas administrativa börda som lämnades av Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner . Utskottet vill även påminna om att beslutade att införa ett nytt riktat statsbidrag för anställning av lärarassistenter. Syftet var bl.a. att avlasta lärare från arbetsuppgifter som kan utföras av andra personalkategorier eftersom prognoser visat att ett stort antal lärare väntas saknas framöver. Medel för statsbidraget avsattes både i vårändringsbudgeten och i statsbudgeten . Som redogjorts för ovan beslutade finansutskottet därefter om ett utskottsinitiativ om stöd till kommunsektorn, som bl.a. medförde att statsbidraget för anställning av lärarassistenter minskades. Liksom utskottet framförde i sitt yttrande till finansutskottet är långsiktighet i skolhuvudmännens planeringsförutsättningar av stor vikt. Vidare kan en halvering av statsbidraget för anställning av lärarassistenter ge en negativ påverkan på den önskade effekten: stärkt kvalitet i undervisningen och ökad studiero i skolorna. När det gäller yrkanden om fler yrkeskategorier i skolan och om lärarassistenter vill utskottet särskilt lyfta fram att redovisade ett stödmaterial för hur lärarassistenter, socionomer och andra yrkesgrupper ska kunna avlasta lärare. har bl.a. identifierat vilka arbetsuppgifter som kan utföras av andra än lärare, utarbetat ett webbstöd för inventering av lärares avlastningsbehov och tagit fram lärande exempel om hur olika yrkesgrupper har avlastat lärare så att lärarna kan fokusera mer på undervisningsprocessen. När det sedan gäller yrkandet om specialpedagoger och speciallärare i förskolan kan utskottet konstatera att har beslutat om anslag för att dels förlänga, dels utvidga satsningen Specialpedagogik för lärande till att även omfatta bl.a. förskola och förskoleklass . Syftet med satsningen är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom de berörda skolformerna. Därutöver finns möjligheten för förskollärare att inom ramen för Lärarlyftet II utbilda sig till speciallärare. Utskottet kan även konstatera att regeringen i budgetpropositionen framförde att kvaliteten inom den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärarutbildningarna bör stärkas och att försöksverksamheten med övningsskolor bör vidareutvecklas. Utskottet vill inte föregå regeringens arbete med dessa frågor. Vidare ser utskottet ingen anledning att föreslå ändringar i de kunskapskrav i svenska som föreskrivits av och som återges ovan. Mot ovanstående bakgrund ser utskottet inga skäl för att vidta åtgärder med anledning av motionerna 2019/20:594 (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:1864 (S), 2019/20:3087 (M) yrkandena 6 och 12, 2019/20:3092 (M) yrkande 15, 2019/20:3094 (M) yrkande 8, 2019/20:3110 (C) yrkande 18 och 2019/20:3254 (C) yrkande 33. Motionerna bör avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om professionsprogrammet och fortbildning för lärare och rektorer i bl.a. neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, om hbtq-plus-kompetens, om våld i nära relationer, digitala verktyg och sex och samlevnad. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (C) och 7 (KD). I motion 2019/20:1187 av m.fl. (S) framför motionärerna att möjligheten att fortbilda lärare i hur de ska bemöta elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar bör ses över. Enligt motionärerna bör alla lärare ha kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar så att de har förutsättningar att uppmärksamma, stötta och hjälpa dessa elever. I motion 2019/20:1263 av (S) yrkande 3 föreslås en särskild satsning på lärare för att ge kunskap om och om metoder att jobba med för att säkerställa barns rätt till inflytande. Motionären framför att alla barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter och att detta kan åstadkommas bl.a. genom att man stärker skrivningarna i skolans styrdokument så att elever under sin skoltid blir utbildade i . I motion 2019/20:3288 av m.fl. (S) yrkande 1 lyfts behovet av att överväga att öka hbtq-plus-kompetensen i skolan. I yrkande 2 framförs att man bör överväga om all personal inom förskola, skola och fritidshem ska ha hbtq-plus-kompetens och i yrkande 3 att hbtq-plus-kunskap ska vara obligatoriskt i relevanta utbildningar. Det är viktigt att vuxna inom skolans värld har kompetens att möta hbtq-plus-ungdomar, och alla barn och ungdomar har rätt att få relevant information om olika sexuella läggningar, könsuttryck och sätt att förhålla sig till könsidentitet, menar motionärerna. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett specialpedagog- och speciallärarspår i det kommande professionsprogrammet. Motionärerna anser att både specialpedagogers och speciallärares kompetens måste komma enskilda individer till del, och därför måste dessa utbildningar byggas ut och kopplas samman med ett professionsprogram för lärare. I yrkande 7 framförs vidare att arbete med skolor i utsatta områden bör premieras inom det kommande professionsprogrammet. I kommittémotion 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslår motionärerna att ska ges i uppdrag att konkretisera läroplanens delar om digitalisering och digitala verktyg, dels genom att ta fram allmänna råd, dels genom att stärka kompetensen i förskolan om hur verktygen kan användas. Motionärerna menar att digitalisering i förskolan har fått ett utökat utrymme utan att förskolan och dess medarbetare har fått de förutsättningar som krävs för att genomförandet ska lyckas. I motion 2019/20:1898 av (M) yrkande 5 föreslår motionären ett statligt ansvar för kompetensutveckling för personal inom förskolan, skolan, gymnasiet och vuxenutbildningen. I kommittémotion 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 12 framförs att lärare ska ha möjlighet till regelbunden vidareutbildning för att öka sin kompetens. Vidareutbildningen ska vara kopplad till mentorskap i tjänst, karriärutveckling och löneutveckling. I kommittémotion 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås att ska ges i uppdrag att skapa och genomföra en fortbildning om arbetsmiljö och om en förtydligad ordning och ett förtydligat förhållningssätt till trygghet och studiero i skolan för rektorer, lärare och övrig skolpersonal. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 49 anför motionärerna att det behövs löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om våld i nära relationer och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att ska få i uppdrag att granska skolans offentligfinansierade fortbildning så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och bidrar till spridning och genomförande av evidensbaserade metoder. I motion 2019/20:2783 av (KD) yrkande 2 lyfter motionären fram behovet av ökad kompetens i skolor att genomföra porrkritiska samtal i sex- och samlevnadsundervisningen. Sex- och samlevnadsundervisningen behöver ha ett forsknings- och kunskapsbaserat samt kritiskt förhållningssätt till porr. I motion 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6 framför motionären att lärare och socialarbetare bör genomgå en utbildning om hedersförtryckets historiska ursprung och hur det drabbar kvinnor och barn. Av 2 kap. 34 § skollagen (2010:800) framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen ska vidare se till att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för ska myndigheten svara för nationellt prioriterade kompetensutvecklings-, fortbildnings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram, sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning och svara för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områden (7 §). Myndigheten ska vidare särskilt ansvara för den statliga befattningsutbildningen enligt förordningen (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem (8 §). Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren (3 §). Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare och befattningsutbildningen för rektorer. Bakgrund och pågående arbete Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) genomför ett stort antal fortbildningsinsatser. Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. ge lärare fler metoder i undervisningen för att kunna anpassa den efter elevers olika behov. Insatsen omfattar följande åtta program: • betyg och bedömning • elevhälsa och barns omsorg • kunskaper och värden • nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande • skola och arbetsliv samt vidare studier • styrning och ledning • systematiskt kvalitetsarbete. Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen är under ständig utveckling, och antalet insatser varierar därför . Exempelvis fanns sammanlagt 71 insatser tillgängliga inom de åtta programmen. På finns information om de insatser som finns tillgängliga inom de olika programmen. Inom ramen för de olika programmen erbjuder olika kompetensutvecklingsinsatser som genomförs ute på skolor och hos huvudmän eller genom uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. När det t.ex. gäller digitalisering erbjuder webbkurser i programmering och en insats genom kollegialt lärande om undervisning och lärande med digitala verktyg. För att utveckla undervisningen i förskolan och stödja arbetet med att omsätta läroplanen för förskolan (2018) i praktiken erbjuder även en webbkurs som handlar om identitets-, jämställdhets- och digitaliseringsarbete i förskolan. Vidare innehåller programmet om kunskaper och värden bl.a. kunskapshöjande insatser om elevers delaktighet och inflytande i undervisningen, om likabehandling, om att främja trygghet och studiero samt om att utveckla sex- och samlevnadsundervisningen. Inom programmet elevhälsa och barns omsorg erbjuds t.ex. Specialpedagogik för lärande som syftar till att stärka den specialpedagogiska kompetensen genom kollegialt lärande och till att öka kunskaperna om specialpedagogiska förhållningssätt, metoder och arbetssätt samt utveckla undervisning och lärmiljö för att möta elevers olika behov och förutsättningar. Specialpedagogik för lärande beskrivs närmare i avsnittet om elever med särskilda behov. I av uppdrag om utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen (dnr 2017:00251) som presenterades framkommer bl.a. att olika yrkeskategoriers deltagande i insatserna varierar och att Läslyftet är den insats som flest rektorer, lärare och annan pedagogisk personal har deltagit i. Vidare framkommer det att majoriteten av rektorerna och lärarna anser att insatserna i stor utsträckning har bidragit till ökade lärdomar och insikter och till att utveckla deras undervisning. Ett professionsprogram för lärare och skolledare I slutbetänkande (SOU 2017:35) föreslogs att det ska införas ett nationellt professionsprogram med övergripande syfte att främja lärares och skolledares professionella utveckling för att skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet, en stärkt undervisning samt positiva effekter på elevers kunskapsutveckling och skolors resultat. Enligt kommissionens förslag bör det inom ramen för programmet finnas ett antal tydligt definierade kvalifikationsnivåer med beskrivningar av vad lärare och skolledare bör kunna och ha kompetens att göra. I betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) lämnades bl.a. förslag om ett professionsprogram för lärare och skolledare som ska främja skolutveckling och systematisk professionell utveckling genom hela yrkeslivet. Mot bakgrund av utredningens förslag föreslog regeringen i budgetpropositionen att det skulle avsättas medel för ett första steg i införandet av ett professionsprogram (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 111). aviserade regeringen att den avser att tillföra 2021 och för att kunna införa ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare. Målet är att professionsprogrammet ska ge en nationell struktur för att utveckla, erkänna och använda kompetens i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Programmet ska utgå från tillitsbaserad styrning och förtroende för professionen. Bakgrunden till införandet av programmet är att regeringen bl.a. ser att det behövs bättre och mer relevant kompetensutveckling, bättre förutsättningar för lärare och skolledare att uppdatera sina kunskaper under yrkeslivet och ta del av nya fakta och ny forskning, en tydligare nationell struktur för att möjliggöra transparenta karriärvägar samt bättre yrkesutveckling och fler lärare (och rektorers kompetens måste säkras, debattartikel ). Ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare bereds inom . Av punkt 56 i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna, det s.k. januariavtalet, framgår bl.a. att lärarutbildningen ska reformeras. Regeringen tillsatte en utredning (U2019/03432/UH) med uppdrag att ta fram förslag på åtgärder dels för ökad kvalitet i lärarutbildningen, dels för att underlätta för fler att bli lärare. Vidare ska utredningen lämna förslag på hur kopplingen mellan teori och praktik kan stärkas och hur fokus på metodiken kan öka. I uppdraget ingår även att föreslå hur den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) kan kortas ned och studietakten höjas. Utredarna har vidare i uppdrag att föreslå hur möjligheterna att jobba på en skola och studera till lärare parallellt kan förbättras. Uppdraget redovisades till regeringen () . Förslagen bereds inom . För att skolan ska bli bättre på att stötta elever med neuropsykiatriska svårigheter införde regeringen nya examensmål för speciallärar- och specialpedagogexamen. Ändringarna trädde i kraft . I budgetpropositionen angav regeringen att sex- och samlevnadsundervisning ska vara en obligatorisk del av lärarutbildningen liksom kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 s. 170). Regeringen har i promemorian Ökad kompetens om neuropsykiatriska svårigheter och sex och samlevnad i lärarutbildningarna (U2020/00176/UH) föreslagit förändrade krav i förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen. Syftet med de föreslagna ändringarna är att säkerställa studenternas kompetens i fråga om neuropsykiatriska svårigheter. Förordningsändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas första gången på utbildning som bedrivs och examina som utfärdas efter utgången av . Promemorian har remitterats och svaren ska lämnas till . Urval av övriga pågående fortbildningsinsatser fick 2013 i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning för lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). Genom ett tilläggsuppdrag 2016 vidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier (U2016/05733/S). I budgetpropositionen förstärktes och förlängdes satsningen. har ca 35 000 lärare och skolbibliotekarier och ca 20 000 personer som arbetar i förskolan deltagit i satsningen. har haft i uppdrag att kartlägga och analysera behovet av samt –2019 genomföra fortbildning för personal som är verksam i förskoleklassen och fritidshemmet utifrån de nya avsnitten i berörda läroplaner. Insatserna ska riktas mot de olika personalkategorierna i verksamheten. Med utgångspunkt i kartläggning och analys har myndigheten i regleringsbrevet i uppdrag att fortsätta att genomföra fortbildningsinsatser för dessa målgrupper. En slutredovisning inklusive en bedömning av avsedda effekter ska lämnas till regeringen () (Regleringsbrev avseende , 2019 och 2020). –2019 har () på regeringens uppdrag stöttat kommuner, regioner och särskilt berörda myndigheter med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i sin verksamhet. Inom ramen för satsningen, kallad Barnrätt i praktiken (S2016/07874/FST), har BO genomfört ett antal större kunskapshöjande insatser samt utvecklat olika verktyg för genomförande av . erbjöd BO en serie webbseminarier med följande teman: som lag – kartläggning och vägledning, Att mäta rätt – Hur kan man använda statistiska metoder för att utveckla sitt barnrättsarbete och Hur man kan stärka genom att samverka. fick BO i uppdrag att genomföra utbildnings och spridningsinsatser i fråga om vägledningen vid tolkning och tillämpning av FN:s konvention om barnets rättigheter (A2019/02059/MRB). BO lanserade 2018 webbplatsen Mina rättigheter som riktar sig till barn och unga. Webbplatsen innehåller även handledning för pedagoger som vill undervisa om i skolan. Webbplatsen nådde 38 387 användare. Särskilt om sex- och samlevnadsundervisning Av läroplanen för (Lgr 11, reviderad 2018) framgår att skolans rektor har ett särskilt ansvar för att i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, bl.a. sex och samlevnad. Även av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2018) framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad. Frågor om sex och samlevnad ingår också specifikt i kurs- och ämnesplanerna för flera ämnen både i och i gymnasiet. I Lgr 11 nämns kunskaper som berör sex och samlevnad särskilt i kursplanerna för ämnena biologi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. På motsvarande sätt framgår det av kursplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena i Gy 11 att olika aspekter av sex och samlevnad berörs i ämnena naturkunskap, historia och religionskunskap. För att stärka det förebyggande arbetet mot sexuella trakasserier fick i regleringsbrevet i uppdrag att göra insatser för att utveckla sex- och samlevnadsundervisningen och arbetet mot kränkande behandling i skolan. Uppdraget redovisades till regeringen () . Av redovisningen framgår bl.a. att har gjort ett antal insatser i enlighet med uppdraget, exempelvis nya stödmaterial på webbplats och en ny webbkurs för lärare i senare år om undervisning i sex och samlevnad. har även i samverkan med () reviderat ett kunskapsmaterial om sexualitet och kön för lärare i naturkunskap och biologi. har även reviderat ett stödmaterial om hedersrelaterat våld och förtryck samt publicerat en informationsbroschyr för att klargöra hur sex- och samlevnadsundervisningen kan bedrivas i skolan. Broschyren har spridits vid myndighetssamverkan och på webbplats. och bedriver ett utvecklingsarbete som ska förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Uppdraget har utökats till att även rikta särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget, som delvis bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, har förlängts och ska redovisas till . publicerade Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen (dnr 400-2016:11445).