bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — I propositionen framhålls att fordon och fartyg blir alltmer uppkopplade och därmed kan kommunicera i högre grad med varandra och med det övriga transportsystemet, vilket skapar förutsättningar för en hållbar stadsutveckling och ökad trafiksäkerhet för både skyddade och oskyddade trafikanter. Vidare anges att samverkande och uppkopplade fordon och fartyg också leder till effektivare resursanvändning genom bättre utnyttjande av infrastrukturens kapacitet. Det framhålls även att elektrifiering av fordon exempelvis kan ersätta förbrukning av fossila bränslen, vilket minskar utsläppen av växthusgaser och kväveoxider samt förbättrar luftkvaliteten och minskar bullerproblemen i tätorter. I yttrande 2016/17:TU3y till utbildningsutskottet framhöll trafikutskottet att forskning och innovation är av strategisk betydelse för många av frågorna inom trafikutskottets beredningsområde. Forskningen har också väsentlig betydelse för att uppnå de transportpolitiska målen. Utskottet ansåg även att satsningar på forskning och innovation är angelägna för att kunna möta utmaningarna inom transportsystemet, och utskottet underströk att forskning och kunskapsuppbyggnad behövs inom samtliga transportområden. Utskottet lyfte vidare fram att det för att möta utmaningarna inom transportsystemet är angeläget att i forskningen också tillämpa ett trafikslagsövergripande perspektiv även i fortsättningen och att sträva efter att tillfredsställa behoven hos medborgare och näringsliv. I budgetpropositionen framför regeringen att genom samverkan mellan akademi, näringsliv och det offentliga kan kraftsamla för att lösa problem och överbrygga utmaningar som samhället står inför och att arbetet med innovationer på transportområdet är viktigt för möjligheterna att nå de transportpolitiska målen och klimatmålen. I budgetpropositionen framhålls därför också att regeringen kommer att följa upp och utveckla det arbete som bedrivits inom ramen för samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter. Utskottet ser mycket positivt på detta. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att det i regeringens godstransportstrategi anges att det för att stärka konkurrenskraft krävs förmåga att skapa och producera innovativa lösningar, tekniker samt att utveckla befintliga och nya företag. Regeringen framhåller att fortsatta satsningar ska göras på forskning och innovation inom svenska styrkeområden. Det ska vara möjligt för innovationer att efter test och utvärdering snabbt gå från pilot till verklighet och bli en del av den permanenta världsutställningen och av godstransportsystemet. I strategin uppges även att det på transportområdet sker en utveckling som innebär att transportsystemet digitaliseras, automatiseras och elektrifieras. Utvecklingen kan enligt utskottets mening, med rätt styrmedel, skapa lösningar som kan bidra till att klimatmålet nås och att konkurrenskraften för svenskt näringsliv stärks. Utskottet avser att följa utvecklingen av regeringens godstransportstrategi noga, och mot den bakgrunden ordnade även utskottet ett seminarium tillsammans med . Mot bakgrund av motionsförslaget om självkörande fordon vill utskottet framhålla att frågan om autonoma eller självkörande fordon i trafiken har behandlats i en rad utredningar av olika myndigheter . Utredningen om självkörande fordon på väg lade fram sitt slutbetänkande Vägen till självkörande fordon (SOU 2018:16). Utredningen pekar på behovet av en del ändringar i det juridiska regelverket för att underlätta en marknadsintroduktion av automatiserade fordon. Det handlar bl.a. om att anpassa reglerna i trafikförordningen, vägmärkesförordningen och kameraövervakningslagen för automatiserad körning. Vidare föreslår utredningen fortsatta analyser och att man uppmuntrar de försök och demonstrationsprojekt som behövs för att underlätta för självkörande fordon i trafiken. Utredningen pekar också på att det kommer att bli nödvändigt med en ökad grad av samverkan mellan inblandade aktörer för att ta fram helhetslösningar för godstransporter och persontrafik i städer och på landsbygden som kan bidra till angelägna transport- och samhällsmål. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att i har sex försök med automatiserade fordon beviljats tillstånd av Transportstyrelsen varav ett har avslutats. deltar även aktivt i flera stora EU-projekt inom området. L3 Pilot och Ensemble är exempel på två större projekt med automatiserad körning som pågår i där svenska fordonstillverkare och svensk akademi är aktiva. I pågår även test- och demonstrationsprojekt med geostaket i miljöer. Geostaket är en geografisk zon där uppkopplade fordons tillträde, hastighet och användning av drivmedel kan styras digitalt. Utskottet välkomnar de försök med automatiserade fordon som pågår och avser att följa dessa noga. När det gäller motionsförslagen om framtidens transportlösningar vill utskottet dessutom framhålla att det i regeringens forskningsproposition anges att ett långsiktigt hållbart transportsystem för resor och transporter är avgörande för fortsatta utveckling och välstånd. Regeringen pekar på att miljö- och klimatutmaningarna skapar nya behov och på att digitaliseringen i det sammanhanget har möjlighet att bidra till framtidens transportlösningar genom att fokus ändras från själva transporten till en skräddarsydd mobilitetslösning för personer eller varor. Digitaliseringen skapar också enligt regeringen möjligheter för utveckling av uppkopplade, kommunicerande fordon och system som är mer eller mindre självkörande och som kan bidra till ökad svensk export av högkvalitativa tjänster och produkter. Genom att fordon och fartyg blir alltmer uppkopplade och i högre grad kan kommunicera med varandra och det övriga transportsystemet skapas förutsättningar för en hållbar stadsutveckling och ökad trafiksäkerhet för både skyddade och oskyddade trafikanter. Samverkande och uppkopplade fordon och fartyg leder också enligt regeringen till effektivare resursanvändning genom bättre utnyttjande av infrastrukturens kapacitet. Regeringen lyfter även fram vikten av samverkan för sjöfarts- och luftfartsområdet. Regeringen uppger vidare att ett robust järnvägssystem kan bidra till att möta några av de globala samhällsutmaningarna där bl.a. samverkan och innovationer inom underhåll och nyinvesteringar är viktiga. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering besökte för att ta del av forskning som pågår inom järnvägsområdet. Kombinerad mobilitet (också kallat Mobilitet som en tjänst eller ) är ett innovationsområde där fokus flyttas från själva transporten till mobilitet. Kombinerad mobilitet är ett koncept som innebär att en resenär köper eller prenumererar på en kombination av möjligheter till mobilitet i stället för, eller som komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Utskottet har behandlat frågor om kombinerad mobilitet tidigare och har välkomnat aktiviteter inom området och framfört att det avser att följa utvecklingen av mobilitet som en tjänst med intresse. Inom ramen för samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter ingår också mobilitet som en tjänst i stor skala. Inom ramen för samverkansprogrammet har en nationell färdplan tagits fram. Projektet kallas och ska förverkliga färdplanens första period (2017–2020). Programmet samordnar, utvecklar och förvaltar bl.a. en färdplan för kombinerad mobilitet, identifierar och bedriver piloter inom policy- och regelområdet, ger stöd till piloter och uppskalning av mobilitetstjänster och stöder även kollektivtrafiken i dess arbete med digitalisering av biljettutbudet. Därutöver underlättar programmet för samverkan mellan MAAS-ekosystemets alla aktörer, utvärderar effekter och konsekvenser för hållbarhet samt främjar information och kunskapsspridning om och kombinerad mobilitet. Färdplanen för kombinerad mobilitets långsiktiga mål är att för hur vi reser förändras från att resa ensam i egen transportresurs mot delad mobilitet. Det innebär att utgångspunkten ska vara att resorna görs med delade resurser, cykel eller gång, om det är möjligt, och att man har tillgång till bil i olika former när det behövs. Regeringen har också gett i uppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom MAAS-området. Utskottet vill i sammanhanget även peka på de två MAAS-tjänster som har lanserats, en i och en i . Utskottet ser mycket positivt på utvecklingen inom området kombinerad mobilitet. I propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179) anför regeringen att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygderna. Regeringen pekar på att kollektivtrafiken i landsbygderna är svagt utvecklad och turtätheten ofta låg. Vidare framhåller regeringen att det tack vare digitaliseringen finns möjligheter att utveckla nya lösningar för person- och godstransporter inom ramen för delningsekonomin. I yttrande 2017/18:TU7y till näringsutskottet instämde trafikutskottet med regeringen i att det finns anledning att förbättra förutsättningarna för innovativa transportlösningar, inte minst för att lösa landsbygdens utmaningar. Utskottet har tidigare framhållit att ett effektivt, tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. välkomnade således regeringens uttalanden om att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygderna. I en interpellationsdebatt (ip. 2017/18:26) framhöll infrastrukturminister att regeringen har tagit ett flertal initiativ som syftar till att utveckla och modernisera kollektivtrafiken till det nya konceptet mobilitet som en tjänst. Statsrådet pekade bl.a. på regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter och på det regeringsuppdrag om kollektivtrafik på landsbygden som har. Mot bakgrund av frågans stora betydelse har utskottets arbetsgrupp för forsknings- och framtidsfrågor också tagit initiativ till en forskningsöversikt om mobilitet på landsbygder. Utskottet vill understryka att ett effektivt, tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar och utskottet är därför positivt till att regeringen följer utvecklingen av ny teknik och arbetar med forskning och innovation. Utskottet är också medvetet om att regeringen har tillsatt ett flertal utredningar i syfte att analysera och utreda framtidens trafik och transporter. Utskottet vill också framhålla att det instämmer med regeringens bedömning i skrivelsen om stöd till forskning och innovation (skr. 2018/19:23) att det är nödvändigt att säkerställer god hushållning med de anslagsmedel som myndigheten disponerar för forskning och innovation. Av regeringens skrivelse framgår att har tagit fram en handlingsplan med ansvariga personer och datum för när åtgärder ska vara genomförda. Vidare uppger regeringen att rutiner för handläggningen av de anslagsmedel som myndigheten disponerar för forskning och innovation bör följas upp. Utskottet välkomnar detta. Med anledning av vad som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden på området. Med anledning av motionsyrkandena om gränsöverskridande trafik vill utskottet inledningsvis framhålla att en ökad rörlighet mellan och våra grannländer är positiv och bra för . Senast i betänkande 2018/19:TU5 framhöll utskottet också att gränsöverskridande trafik bör främjas och underlättas. Utskottet vill också påminna om att regeringen i infrastrukturpropositionen gjorde bedömningen att det är angeläget att intensifiera samarbetet om transporter med de nordiska grannländerna och övriga länder runt samt inom EU i sin helhet för att öka transporteffektiviteten och utveckla den gränsregionala tillgängligheten. Regeringen framhöll även att de överenskommelser om samarbeten som ingår inom transport- och infrastrukturområdet bör inkludera exportfrämjande samt främjande av forskning och innovation. Vidare vill utskottet peka på att regeringen i skrivelsen om den nationella planen framhåller att och regeringar är överens om att de gränsöverskridande transportinfrastrukturerna ska utvecklas i dialog mellan departementen i de båda länderna och mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. Regeringen framför vidare att den har för avsikt att ta initiativ till en dialog med den norska regeringen om utvecklingen av de gränsöverskridande stråk som beskriver: –, –och /Ofotenbanan. Regeringen framför vidare att den ser ett särskilt behov av att länderna gemensamt utreder hur järnvägsförbindelserna i de nämnda stråken kan stärkas. I fastställelsebeslutet av den nationella planen uppger regeringen även att Sverigeförhandlingen har föreslagit att ett fortsatt bilateralt samarbete mellan och ska ske genom en strategisk analys för en ny fast förbindelse över mellan och . Regeringen framför i beslutet att en strategisk analys förbättrar kunskapsläget . Utskottet konstaterar också att det i regeringens beslut om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 ingår investeringar som bl.a. syftar till ökad robusthet för transportsystemet som helhet och därmed även för gränsöverskridande transporter. Utskottet välkomnar regeringens uttalanden om vikten av gränsöverskridande trafik med våra grannländer. Även i regeringens nationella godstransportstrategi understryks att är ett exportberoendeland och att väl fungerande internationella godstransporter är av stor betydelse för att företagen ska kunna exportera sina varor. Regeringen uppger att målet är att de gränsöverskridande transporterna ska fungera väl och upplevas som smidiga och effektiva. Regeringen framhåller att infrastrukturen ska vara så robust att större avbrott i näringslivets transporter kan undvikas. I godstransportstrategin pekar regeringen på ett antal insatser, bl.a. att ska delta aktivt och med kraft i det europeiska samarbetet om infrastruktur, förenklad rapportering till berörda myndigheter vid fartygsanlöp, att utveckla EU:s godskorridorer på järnväg, att utveckla järnvägsförbindelserna till och att analysera en ny fast förbindelse till . Utskottet välkomnar regeringens uttalanden och aviserade insatser. Utskottet vill även lyfta fram att EU har en gemensam planering för infrastruktur. Syftet är att ha skapat effektiva och högkvalitativa transportkorridorer, eller stomnät, inom hela EU. Detta har varit med om att förhandla fram och åtagit sig att utföra. Regeringen och har det övergripande ansvaret för att integrera planeringen av EU-målen med de nationella målen för nya vägar och järnvägar. I sitt svar på en skriftlig fråga framförde infrastrukturminister att då deltog aktivt i det pågående samarbetet för det transeuropeiska transportnätet samt inom Fonden för ett sammanlänkat . Statsrådet framförde vidare att framför allt deltar aktivt i fondens utlysningar inom transportområdet där medfinansiering från EU utdelas till relevanta och mogna projekt. I betänkande 2017/18:TU18 behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:189 granskning om EU-perspektivet i väg- och järnvägsinvesteringar. I skrivelsen till angav regeringen att den instämmer i bedömning att regeringen och ska beakta de mål och intentioner som har slagit fast samt de mål som EU formulerat i TEN-T-förordningen. I skrivelsen till redovisade regeringen vidare att den deltar aktivt i genomförandet av TEN-T- förordningen och anser att det är viktigt att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. I skrivelsen redovisade regeringen att den delvis gör en annan bedömning än och anser att tar hänsyn till såväl nationella som internationella perspektiv vid framtagandet av ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan. Regeringen ansåg vidare att utifrån sin instruktion, sitt regleringsbrev och tidigare beslut om fastställelse av den nationella planen har tillräckliga direktiv för hur projekt ska prioriteras. Utskottet framhöll bl.a. att det välkomnar vad regeringen redovisat om sitt aktiva deltagande i att genomföra TEN-T- förordningen och att det är viktigt att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. I sammanhanget vill utskottet även påminna om att regeringen satsade på nattåg till kontinenten i vårändringsbudgeten . I budgetpropositionen förlängs satsningen med 2020–2022, vilket utskottet välkomnar. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är av stor betydelse att ha ett internationellt perspektiv i infrastrukturplaneringen. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på det arbete som bedrivs inom för att utveckla ett effektivt och hållbart transportsystem utan gränshinder. Med anledning av vad som har anförts avstyrker utskottet samtliga motionsyrkandena på området. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fyrstegsprincipen. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 16 (V). Fyrstegsprincipen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande. – Det första steget innebär att överväga åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av transportsätt. – Det andra steget innebär att överväga åtgärder som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. – Det tredje steget innebär att vid behov överväga begränsade ombyggnationer. – Det fjärde steget innebär att, om behovet inte kan tillgodoses i de tre tidigare stegen, överväga nyinvesteringar eller större ombyggnads-åtgärder. Av om tillämpningen av fyrstegsprincipen (RiR 2018:30) framkom bl.a. att revisionens övergripande slutsats är att regeringens och styrning inte stöder ett trafikslagsövergripande arbetssätt. Vidare framförde att regeringen i flera avseenden behöver förtydliga hur ska arbeta med fyrstegsprincipen. Regeringen anförde bl.a. att den anser att har tillräckliga direktiv kring hur fyrstegsprincipen ska tillämpas och att ett trafikslagsövergripande perspektiv ska vara vägledande i arbetet med den nationella planeringen av infrastrukturinvesteringar. Regeringen meddelade också att den avser att återkomma i de fall den ser behov av ytterligare justeringar. m.fl. (V) framför i kommittémotion 2019/20:868 yrkande 9 att regeringen bör förtydliga för hur verket ska arbeta med första steget i fyrstegsprincipen som består i att försöka lösa brister genom sänkt efterfrågan eller överflyttningar mellan trafikslag. Motionärerna påminner om att fyrstegsprincipen, rätt tillämpad, är ett mycket betydelsefullt planeringssätt för att uppnå ett transportsystem som är ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbart. Därmed stärks förutsättningarna för ökad andel persontransporter som sker med kollektivtrafik, cykel och gång. Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. och regeringen har vid upprepade tillfällen framhållit att det är angeläget att tillämpa ett trafikslagsövergripande synsätt vid överväganden om vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla transportsystemet och att de föreslagna åtgärderna analyseras utifrån fyrstegsprincipen. Att planera transportsystemet enligt fyrstegsprincipen innebär att alla trafikslag och transportmedel liksom alla typer av åtgärder som leder till att de transportpolitiska målen nås ska beaktas. Att planera enligt fyrstegsprincipen förväntas även bidra till kostnadseffektiva lösningar. En effektiv lösning på ett specifikt problem i transportsystemet kan innefatta åtgärder från flera av fyrstegsprincipens steg. I budgetpropositionen framhåller regeringen att även om flera viktiga aspekter av det övergripande transportpolitiska målet har utvecklats positivt har transportsystemet i sin helhet inte utvecklats i riktning mot det övergripande transportpolitiska målet. Regeringen anser därför att utvecklingen, mot bakgrund av att avsatt allt mer resurser till den statliga transportinfrastrukturen, visar vikten av att värna fyrstegsprincipen och att prioritera samhällsekonomiskt effektiva åtgärder i enlighet med det övergripande transportpolitiska målet. Utskottet välkomnar skrivningarna. Utskottet behandlade motioner om fyrstegsprincipens tillämpning i infrastrukturplaneringsprocessen i betänkande 2018/19:TU18. I betänkandet behandlade utskottet även regeringens skrivelse 2018/19:76 med anledning av om fyrstegsprincipen. Utskottet föreslog bl.a. då ett tillkännagivande till regeringen om att vidta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2018/19:277). Tillkännagivandet bereds av Infrastrukturdepartementet. Mot denna bakgrund finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:868 (V) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsekonomiska analyser med hänvisning till pågående utvecklingsarbete. Utskottet framhåller att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (C, L) och 20 (V). I arbete med att utarbeta förslag till prioriteringar i den långsiktiga strategiska infrastrukturplaneringen spelar samhällsekonomiska analyser en central roll. En samhällsekonomisk analys består av en samhällsekonomisk kalkyl, där de nyttor och kostnader som har beräknats och värderats i kronor räknas samman till en s.k. nettonuvärdeskvot som visar åtgärdens skattade lönsamhet, kompletterat med mer kvalitativa bedömningar av effekter som är svåra eller omöjliga att beräkna eller värdera. Den samhällsekonomiska analysen ingår som en komponent i den metod och mall för samlad effektbedömning som använder. I den samlade effektbedömningen ingår även bedömningar av åtgärdens fördelningseffekter och hur åtgärden påverkar möjligheterna att uppnå de transportpolitiska målen. Som bas för de samhällsekonomiska analyserna tar fram trafikprognoser som visar hur den framtida utvecklingen av trafiken samt framtida efterfrågan på resor och godstransporter kan bedömas se ut. Hur prognosmodellen är uppbyggd och vilka antaganden som görs om det framtida transportsystemet och omvärldsförändringar är av stor vikt för bedömningen av vilka konsekvenser olika åtgärder i transportsystemet kan få. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efter-kalkylering och successiv kalkylering. Trafikanalys ska kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. I motion 2019/20:241 av och (båda C) yrkande 2 föreslås att lägger större vikt vid besöksnäringen i sin planering och att besöksnäringen också tas in i nyttoutvärderingskalkylen. I kommittémotion 2019/20:615 anser m.fl. (SD) att större hänsyn bör tas till samhällsnytta vid nyinvesteringar och utbyggnad av järnvägsnätet (yrkande 30) och till trafikintensitet vid nyinvesteringar (yrkande 31). m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2019/20:868 yrkande 8 att regeringen tar fram förslag på hur nationellt framtagna bristanalyser och prioriteringar på systemnivå kan utgöra en utgångspunkt för den tidiga planeringen av investeringar i transportinfrastruktur. Motionärerna pekar bl.a. på att nuvarande planeringssystem i hög grad bygger på brister som identifieras från en lokal nivå, vilket leder till att det kan vara svårt att hitta kostnadseffektiva lösningar. I motion 2019/20:1850 konstaterar och (båda S) i yrkande 1 att vi måste flytta över fler persontransporter från bilar till kollektivtrafik om vi ska nå målet om minskade utsläpp från trafiken. Motionärerna anser därför att man behöver se över hur samhällsekonomisk lönsamhet beräknas på nya trafikprojekt och även överväga att jämställa tid mellan bilist och kollektivtrafikresenär.