bet · H801AU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 14, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring och om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet vidare att antar utskottets förslag till ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Genom lagändringen görs ett mindre tillägg så att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen även ska utfärda intyg till personer som uppfyller villkoren för rätt att med bibehållen ersättning söka arbete i och . Bakgrunden är och utträde ur EU. Lagändringen föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag till lagändring. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Statens budget inom utgiftsområde 14 Utfärdande av intyg till medborgare i och Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 14, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Bilaga 6 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 14 anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 14 punkt 3 och avslår motionerna 2020/21:653 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 7, 8 och 10, 2020/21:654 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2020/21:663 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:3107 av m.fl. (SD), 2020/21:3193 av m.fl. (V), 2020/21:3317 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2020/21:3371 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3373 av m.fl. (M) yrkande 1, 2020/21:3405 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2020/21:3409 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 9, 11–13, 16, 17, 19, 21, 23 och 24 samt 2020/21:3582 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2020:219) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 14 punkterna 1 och 2. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 14 punkt 4. Reservation (SD) Utfärdande av intyg till medborgare i och antar utskottets förslag i bilaga 6 till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M)*, (S), (M)*, (SD), (S), (C), (M)*, (SD), (S), (KD)*, Serkan Köse (S), (MP), Ciczie Weidby (V)*, (L) och (SD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 5. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknadsminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör • genom enhetschef . Enligt 9 kap. 16 § första stycket riksdagsordningen får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Med stöd av denna initiativrätt lägger utskottet fram ett förslag om en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Förslaget innebär att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) ska utfärda intyg även till personer som uppfyller villkoren för rätt att med bibehållen arbetslöshetsersättning söka arbete i och . Bakgrunden är och utträde ur EU. Under utskottets beredning har upplysningar inhämtats från , som i sin tur har berett förslaget med IAF. Den aktuella bestämmelsen är inte lagrådspliktig. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottsinitiativet är inte kopplat till förslagen som gäller statens budget inom utgiftsområde 14 och ligger således utanför budgetbeslutet. Utskottets lagförslag finns i bilaga 6. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till 105 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår arbetsmarknadsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budget-propositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06: 333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. I det avsnittet tar utskottet också upp det tillkännagivande som redovisas i budgetpropositionen inom utgiftsområde 14. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 14. I betänkandet behandlar utskottet även ett utskottsinitiativ om en mindre ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Initiativet behandlas efter förslagen som gäller statens budget inom utgiftsområde 14. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 har beslutat om målen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. För arbetslivspolitiken är målet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. När det gäller arbetsmarknadspolitiken framhåller regeringen att utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas av en rad olika faktorer. Enligt regeringen är arbetsmarknadspolitikens bidrag ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av såväl bidrag från andra politikområden som konjunkturutvecklingen och insatser av andra aktörer på arbetsmarknaden. Grunden för resultatredovisningen på området utgörs av en rad olika indikatorer där ett antal huvudsakliga indikatorer särskilt pekas ut. Det är fråga om bl.a. sysselsättning och arbetslöshet, indikatorer som kan kopplas till Arbetsförmedlingens verksamhet och antal personer med arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att efter att ha ökat stadigt planade sysselsättningsgraden ut och minskade sedan kraftigt i samband med den kraftiga nedgången i den svenska ekonomin. ökade antalet personer som varslats om uppsägning till historiskt höga nivåer. Regeringen konstaterar att minskningen av antalet sysselsatta har varit betydligt mer omfattande bland kvinnor än bland män och att sysselsättningsgraden är högre hos män. Det gäller oavsett födelseregion men är särskilt framträdande för utrikes födda. Covid-19-utbrottets effekter på arbetsmarknaden har också haft större negativ påverkan på sysselsättningen bland utrikes födda än bland inrikes födda och bidragit till en ökning i sysselsättningsgapet. Ungdomar (15–) har också fått se sysselsättningsgraden minska under både 2019 och . Regeringen redovisar även sysselsättningsgraden kopplad till utbildningsnivå samt för äldre och personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Vidare noterar regeringen att arbetslösheten som en följd av en lägre efterfrågan i ekonomin ökade till . Arbetslösheten ökade hos såväl inrikes födda (4,) som utrikes födda (15,). Regeringen framhåller att arbetslösheten framför allt ökade snabbt bland utrikes födda kvinnor. fortsatte arbetslösheten att öka till som en följd av effekterna av covid-19-utbrottet. Ökningen var något högre bland män än bland kvinnor. Regeringen förklarar detta genom att kvinnor har lämnat arbetskraften i högre utsträckning. Ungdomar har enligt regeringen drabbats hårt av ökad arbetslöshet med en uppgång till 2019 och en fortsatt ökning till . Arbetslösheten är något högre bland unga män än bland unga kvinnor. Vidare konstaterar regeringen att arbetslösheten 2019 var betydligt högre bland dem som saknar eftergymnasial utbildning (20,) jämfört med dem som har gymnasial (4,) eller eftergymnasial utbildning (3,). För personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har det inte skett några större förändringar utan arbetslösheten har har varierat mellan . Av resultatredovisningen framgår vidare att antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen visade en liten ökning 2019 för att stiga kraftigt. Ökningen bland de nyinskrivna var något större för män än för kvinnor och något större i de yngre åldersgrupperna. Regeringen konstaterar att krisen har slagit brett mot alla grupper och inte bara mot dem med svag ställning på arbetsmarknaden. Det går därför att se en relativ ökning av inrikes födda och gymnasialt utbildade som normalt är underrepresenterade grupper bland de inskrivna. Antalet övergångar till arbete bland de inskrivna minskade 2019 jämfört med . Övergångarna till reguljära studier ökade dock marginellt. Regeringen redovisar även särskilda siffror som visar att övergångar till studier för personer utan gymnasial utbildning ökade inom flera olika utbildningsvägar. Regeringen redovisar vidare bl.a. resultaten för de olika program och insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetslösa. Regeringen redovisar också resultat kopplade till personer som får arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och etableringsersättning. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen bedömningen att insatserna inom arbetsmarknadspolitiken har bidragit till förbättringar på arbetsmarknaden. Regeringen framhåller att verksamheten har upprätthållits utifrån förutsättningarna och att beslut om ersättningar och programinsatser har fattats. Resultatredovisningen för arbetslivspolitiken delas upp på de tre delområdena arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning, med underliggande mål för respektive delområde. Redovisningen av respektive delområde styrs av ett antal huvudsakliga indikatorer. Regeringen framhåller att antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder har minskats för att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen. Vissa tidigare redovisade indikatorer kan enligt regeringen inte redovisas eftersom det inte finns någon uppdaterad statistik. På arbetsmiljöområdet redovisas utvecklingen av bl.a. dödsolyckor och anmälda arbetsolyckor i arbetslivet, arbetssjukdomar samt antal förrättningar och inspektioner av . Indikatorerna visar bl.a. på en tydlig minskning av antalet dödsolyckor jämfört med . Även i ett längre perspektiv har det varit en starkt nedåtgående trend i antalet dödsolyckor på den svenska arbetsmarknaden. Däremot redovisas att antalet arbetsolyckor som inte lett till frånvaro ökade något 2019 jämfört med medan antalet arbetsolyckor med frånvaro i stort sett var oförändrat . Antalet anmälda arbetssjukdomar ökade jämfört med . Regeringen framhåller att dödsolyckor och arbetsolyckor med frånvaro är vanligare bland män än bland kvinnor, medan arbetsolyckor utan frånvaro och arbetssjukdomar är vanligare bland kvinnor. Vidare redovisas att inspektioner och antal förrättningar per inspektör har ökat under och att den trenden fortsatte 2019 jämfört med . På arbetsrättens område redovisas resultatindikatorer för bl.a. anställningsförhållanden enligt den officiella arbetsmarknadsstatistiken samt kollektivavtalstäckning och organisationsgrad. Indikatorerna visar inga större förändringar jämfört med . Regeringen framhåller dock att män i genomsnitt har ett högre antal överenskomna och faktiskt arbetade timmar än kvinnor. är kvinnor överrepresenterade när det gäller både deltidsarbete och tidsbegränsade anställningar. Skillnaden mellan kvinnor och män har dock gradvis minskat . För lönebildningen redovisas resultatindikatorer för bl.a. antalet medlingsärenden, antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt och löneutvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen noterar att avtalsrörelsen var av begränsad omfattning och att det förekom endast två medlingsärenden i regi på förbundsnivå. Totalt förlorades på arbetsmarknaden på grund av konflikt 2019, jämfört med det historiskt låga antalet 2018 då endast förlorades i en lokal tvist. Enligt preliminära utfall var löneutvecklingen för ekonomin som helhet 2019 på samma nivå som 2018 (2,). Utifrån resultatredovisningen är regeringens samlade bedömning att åtgärderna som har vidtagits inom arbetslivspolitiken bidrar till att uppnå målet för arbetslivspolitiken. I budgetpropositionen redovisar regeringen behandlingen av ett tillkännagivande när det gäller utgiftsområde 14. I riksdagsskrivelse 2019/20:128 tillkännagavs att regeringen ska göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar (bet. 2019/20:AU4 förslagspunkt 6). I budgetpropositionen framhåller regeringen att ekonomiska mål har reviderats på så sätt att avkastningen på eget kapital långsiktigt ska uppgå till i stället för som tidigare . Vidare har ägaranvisning reviderats genom att uppdragsmål har införts avseende engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget. Målnivåerna för dessa två mål kommer att fastställas efter utvärdering /21. Regeringen uppger att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Utskottet konstaterar inledningsvis att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter. En central del i att utveckla den ekonomiska styrningen är att fortsätta det utvecklingsarbete som bedriver med att förbättra regeringens resultatredovisningar till i budgetpropositionen. Som regeringen själv framhåller i budgetpropositionen består en viktig del av det arbetet av förankring hos utskottskanslier. Utskottet vill betona vikten av en fortsatt dialog mellan och regeringen i utvecklingsarbetet. Utskottet konstaterar vidare att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet noterar att utvecklingsarbetet inom har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexterna i budgetpropositionen. Utskottet välkomnar denna utveckling. När det gäller arbetsmarknadspolitiken noterar utskottet inledningsvis att avsnittet har fått en tydligare struktur, bl.a. genom att mål och resultatindikatorer numera inleder avsnittet och att det under rubriken resultatredovisning direkt fokuseras på resultaten. Vidare noterar utskottet att regeringen har fortsatt sitt arbete med att utveckla vilka indikatorer som ska vara styrande, genom att minska antalet huvudindikatorer. Utskottet välkomnar regeringens utvecklingsarbete med att förtydliga vilka resultat det är som framför allt ligger till grund för måluppfyllelsen. Utskottet noterar vidare att regeringen har fortsatt sitt arbete med att i olika avseenden förändra hur resultaten presenteras i resultatredovisningen. I årets resultatredovisning har förändringar gjorts i form av bl.a. färre underrubriker, diagram och tabeller. När det gäller diagram och tabeller noterar utskottet också att information har lagts till för att förbättra vissa av dessa, bl.a. i linje med vad utskottet efterfrågade vid förra . Vidare är det tydligt att regeringen har övervägt i vilken ordning olika resultat ska presenteras och gjort vissa justeringar. Goda exempel är avsnitten om sysselsättning och arbetslöshet, där både situationen för arbetsmarknaden i stort och nedbrutet på olika grupper numera presenteras sammanhållet. Utskottet uppfattar också att regeringen har gjort överväganden om hur mycket beskrivande information som bör vara med i olika delar och på flera ställen kortat ned texten på ett förtjänstfullt sätt. Utskottet anser att utvecklingen på området är positiv och att ytterligare steg har tagits mot en bättre struktur med en mer läsvänlig resultatredovisning som resultat. När det gäller arbetslivspolitiken har utskottet tidigare vid upprepade tillfällen konstaterat att strukturen på resultatredovisningen är väl avvägd. Utskottet anser fortfarande att strukturen med en uppdelning på tre underliggande delmål och tillhörande resultatindikatorer bidrar till att underlätta utskottets beredning av budgetpropositionen. Utskottet noterar att regeringen i årets budgetproposition har renodlat resultatindikatorerna genom en tydlig minskning av antalet indikatorer som räknas upp som huvudsakliga indikatorer. Utskottet ser positivt på att regeringen på detta sätt förtydligar vilka indikatorer som är centrala för resultatbedömningen. är det lämpligt att låta vissa tidigare angivna indikatorer vara kvar som komplement för att ge en bredare bild av resultaten på området. Utskottet noterar vidare att regeringen har fortsatt sitt arbete med att i olika avseenden förändra hur resultaten presenteras i resultatredovisningen. I årets resultatredovisning har förändringar gjorts i form av bl.a. en markant minskning av antalet diagram och tabeller. Utskottet anser att förändringen har bidragit till en mer lättillgänglig redovisning på området. Det är centralt att resultatredovisningen är inriktad på att redovisa just resultat för det aktuella området. Som utskottet har anfört har resultatredovisningen på arbetslivsområdet utvecklats mot en mer resultatinriktad uppbyggnad. Den utvecklingen har fortsatt också i årets resultatredovisning, vilket är positivt. Som exempel kan nämnas redovisningen av resultaten för Arbetsdomstolens verksamhet som utskottet anmärkte på vid förra . Utskottet konstaterar dock att det fortfarande finns utrymme för utveckling av resultatredovisningen på arbetslivsområdet. Både när det gäller arbetsmiljö och arbetsrätt finns det relativt långa avsnitt om insatser på vartdera området. Avsnitten innehåller information om bl.a. olika delar av regeringens arbetsmiljöstrategi och att Statskontoret har utvärderat denna, olika uppdrag till myndigheter, rapporter från myndigheter, utredningar och lagändringar. Utskottet anser visserligen att mycket av det som nämns är intressant information men menar att det inte nödvändigtvis rör sig om uppgifter som bör tas upp i en resultatredovisning. Som utskottet har framfört tidigare finns det skäl att betona vikten av analys och slutsatser av uppnådda resultat i förhållande till fastställda mål. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen har fortsatt på linjen från förra med sammanfattande bedömningar av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen för både arbetsmarknadspolitiken och arbetslivspolitiken. Utskottet noterar också att bedömningarna i årets budgetproposition är något fylligare än vad som var fallet vid förra . Utskottet konstaterar att den form som budgetpropositionen har fått , med en spalt i stället för två och resultattexter som utformats med utgångspunkt i förtydligade riktlinjer, överlag har bidragit till ett mer effektivt och lättillgängligt sätt att presentera resultaten av regeringens politik. Inte minst gäller det möjligheten att kunna avläsa diagram och tabeller. Det är också tydligt att det har bidragit till överväganden om vilken text och hur mycket text som ska vara med i vissa delar. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet utvecklingen på området och önskar att den framtida utvecklingen av strukturen i resultatredovisningen fortsätter på den inslagna vägen med att tydligt fokusera på resultaten inom respektive område. Statens budget inom utgiftsområde 14 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt regeringens förslag, antar regeringens förslag till ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 14 avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (V) och 3 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för Arbetsmarknad och arbetsliv sammanlagt ska bestämmas till 105 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 förslagspunkt 3). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (förslagspunkt 4). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 14. Inledningsvis redogörs för huvuddragen i den politiska inriktningen. Regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden framgår i tabellform i bilagorna 2 och 3. Regeringen slår fast att covid-19-utbrottet först och främst är en fara för människors liv och hälsa men att det också har lett till ett mycket allvarligt läge i ekonomin, både globalt och i . Det råder fortsatt osäkerhet om hur allvarliga konsekvenserna blir för ekonomin. Regeringen påpekar dock att antalet varsel har legat på historiskt höga nivåer och att arbetslösheten har stigit kraftigt, liksom antalet inskrivna arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Situationen på arbetsmarknaden påverkar behovet av och förutsättningarna för att fler ska kunna ta del av den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Regeringen slår fast att de negativa konsekvenserna för jobb, företag och samhällsekonomi ska tryckas tillbaka. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället. Regeringen har i överenskommelse med och Liberalerna vidtagit kraftfulla tillfälliga åtgärder för att minska de negativa effekterna av krisen på jobb och företag.