bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — I yrkande 32 förordar motionärerna ett tillkännagivande om behovet av att bygga ut överföringskapacitet och satsningar på småskalig och förnybar energiproduktion, smarta elnät, ökad användarflexibilitet och energilagring. De menar att ett av de stora problemen i det svenska elsystemet inte är tillgången på energi, utan tillgången på lokal kapacitet: att elen som produceras inte når dit den behövs. Motionärerna efterfrågar i yrkande 35 ett tillkännagivande om att det bör skapas extra incitament till investering och/eller drift av sådan teknik som kan användas för att balansera snabba variationer i produktion från väderberoende källor och i förbrukning. Med en ökad andel väderberoende kraftproduktion ökar också behovet av större användarflexibilitet för att sänka effektuttaget under vissa perioder. Då är det viktigt att det ska löna sig att planera sin elanvändning. I det förnybara kraftsystemet är det betydligt fler timmar med stora elöverskott än med stora underskott. Systemmässigt innebär det en större utmaning. Motionärerna vill därför möjliggöra nya affärsmodeller och användning av mer el när den är billig. Som konsument ska det vara möjligt att bidra till systemtjänster som är positiva för elnätet, anför motionärerna. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor för ekonomi och avgörande för den svenska välfärden, framhålls det i kommittémotion 2019/20:3333 av m.fl. (KD). Av FN:s 17 antagna mål för global utveckling (Agenda 2030) handlar ett mål – det sjunde – om hållbar energi för alla, vilket innebär att alla ska ha tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad. Motionärerna vill i yrkande 21 att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att ska arbeta aktivt för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål. Liberalerna har en tydlig grön liberal miljö- och klimatpolitik. Detta slås fast i partimotion 2019/20:3351 av m.fl. (L). Motionärerna anser att världens elproduktion måste bli fossilfri för att rädda klimatet. Omställningen till ett klimatsmart samhälle bygger på att använda mer fossilfri el. Det handlar t.ex. om en mer eldriven transportsektor och mer ren el inom den tunga basindustrin. Motionärerna anser att det centrala är att elproduktionen är fossilfri. De konstaterar att har en klimatsmart, utsläppsfri och trygg elförsörjning till konkurrenskraftiga priser och begär i yrkande 14 att genom ett tillkännagivande till regeringen ska framföra betydelsen av detta, dvs. en redan fossilfri och stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser. Eftersom det centrala för motionärerna är ett fossilfritt elsystem vill de ha ett mål om fossilfritt elsystem som består av elproduktion från vattenkraft, kärnkraft och förnybart i stället för målet i energiöverenskommelsen om förnybar elproduktion. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om målet fossilfri elproduktion och i yrkande 16 att de energipolitiska målen ska omfatta alla fossilfria kraftslag. Mot bakgrund av alla de utmaningar som den svenska energiförsörjningen och klimatet står inför behövs nya långsiktiga mål som har som utgångspunkt att värna konkurrenskraftig, klimatsmart och stabil energiproduktion. Motionärerna välkomnar därför initiativ till en ny . I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande med den inriktningen. Motionärerna välkomnar också förnybar energiproduktion, men de betonar att utbyggnaden av ny elproduktion ska drivas på av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. De vill i yrkande 21 att genom ett tillkännagivande ska uttala att förnybar energi ska vara ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte ett mål i sig själv. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommission – – med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Arbetet genomfördes i tre faser i enlighet med (dir. 2015:25). Under den första fasen gjordes en kunskapsgenomgång och formulering av alternativ. Under arbetets andra fas analyserades de utmaningar och möjligheter energisystemet står inför. arbete redovisades i betänkandet Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). Förslagen och bedömningarna tog utgångspunkt i den energipolitiska ramöverenskommelse som slöts mellan fem av partier (se nedan). En blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse slöts mellan , , , och . I överenskommelsen slogs det fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare enades man om att målet 2040 ska vara förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för skulle tas fram och beslutas . Enligt energiöverenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut. Det anges vidare att har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion och att det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Enligt överenskommelsen förlängs och utökas elcertifikatssystemet med nya elcertifikat till 2030. Vidare anser partierna att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, vilket slås fast i överenskommelsen. Principerna som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301) kvarstår. Det innebär enligt överenskommelsen bl.a. att – avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras – kärnkraftsparentesen är förlängd genom att man inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåter nybyggnad på befintliga platser – tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd – tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik – något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, inte kan påräknas. Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om Kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis och även att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen säkerställdes även att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. meddelade och att de lämnar energiöverenskommelsen sedan de inte fått gehör för önskemål om förnyade samtal om kärnkraftens framtid som skulle omfatta samtliga partier. överlämnade regeringen en proposition om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228) till . Med energiöverenskommelsen som grund föreslog regeringen nya energipolitiska mål och redovisade sin bedömning av energipolitikens inriktning. Vid behandlingen av propositionen antog de förslag till övergripande mål för energipolitiken som regeringen hade lagt fram (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet och att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Med de mål som har fastställt ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet godkände regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkändes också. Målet är att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten. biföll också regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gällde riktlinjer för energipolitiken. I propositionen angav regeringen även att energiöverenskommelsen borde förvaltas och uppdateras och att en genomförandegrupp därför borde inrättas för att kontinuerligt följa upp överenskommelsen. Av propositionen framgick vidare att partierna som stod bakom energiöverenskommelsen hade bildat och påbörjat arbetet inom en arbetsgrupp med uppgiften att vårda ramöverenskommelsen, den s.k. genomförandegruppen. Regeringen anförde vidare att de berörda myndigheterna kontinuerligt bör följa utvecklingen på elmarknaden genom att bl.a. analysera effektsituationen inklusive behovet av effektreserven, behovet av ytterligare systemtjänster, nätstabilitet och andra avgörande faktorer så att har ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en god överföringskapacitet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Av propositionen framgick det också att regeringen avsåg att genomföra en kontrollstation för att kontinuerligt följa upp energiöverenskommelsen, med planerad start . överlämnade regeringen skrivelsen Första kontrollstationen för energiöverenskommelsen till (skr. 2018/19:153). Regeringen angav att denna den första kontrollstationsskrivelsen var av begränsad omfattning som en följd av att det vid den aktuella tidpunkten inte hade passerat särskilt sedan energiöverenskommelsen slöts. I skrivelsen finns en resultatredovisning för de energipolitiska målen och en framåtblick baserad på information från myndigheterna. Dessutom redogörs för läget med ramvillkor som kan påverka utvecklingen framöver, särskilt åtgärder i energiöverenskommelsen som ännu inte har genomförts. Regeringen angav vidare att nästa kontrollstation för energiöverenskommelsen bör genomföras . Regeringen framhöll även att uppföljningen av de energipolitiska målen och av elmarknadens utveckling bör utvecklas. Bland annat bör de berörda myndigheterna öka sin samverkan kring scenarier och indikatorer inom nyckelområden. De berörda myndigheterna bör, enligt vad som anförs i skrivelsen, inför nästa kontrollstation få i uppdrag att ta fram en sammanställning med slutsatser och förslag när det gäller elmarknadens utveckling samt uppföljning av de energipolitiska målen. Utskottet välkomnade regeringens skrivelse och delade regeringens uppfattning om vikten av att löpande följa utvecklingen när det gäller de energipolitiska målen och utvecklingen på elmarknaden (bet. 2019/20:NU7). Vidare delade utskottet regeringens bedömning att uppföljningen bör utvecklas när det gäller såväl innehåll som process inför nästa kontrollstation . Utskottet noterade att regeringen föreslår flera konkreta åtgärder för hur uppföljningen kan utvecklas. Utskottet avstyrkte en följdmotion om en ny parlamentarisk utredning om elförsörjning och en ändring av två av de energipolitiska målen. Utskottet konstaterade att den inriktning för energipolitiken och de energipolitiska mål som fastställdes av utgår från den överenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , , och 2016 och ansåg därför inte att det var aktuellt med några riksdagsuttalanden i linje med vad som föreslogs i den då aktuella motionen. gav regeringen den parlamentariskt sammansatta Miljömåls-beredningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik skulle kunna utformas i en bred politisk dialog. slöts sedan en överenskommelse om den framtida klimatpolitiken mellan Socialdemokraterna, samt i vissa delar även . Regeringen överlämnade därefter en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk till (prop. 2016/17:146). består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Ett nytt långsiktigt klimatmål är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Vid behandlingen av propositionen antog även nya etappmål till 2030 och 2040 (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). överlämnade regeringen en klimatpolitisk handlingsplan till (prop. 2019/20:65). Utskottet har getts tillfälle att yttra sig till miljö- och jordbruksutskottet över de delar av propositionen och de delar i de fyra följdmotionerna som berör utskottets beredningsområde. beslutade näringsutskottet att lämna ett yttrande. Förslag om avveckling av elcertifikatssystemet remitterade Infrastrukturdepartementet en promemoria om ändringsförslag i lagen (2011:1200) om elcertifikat. I promemorian görs bedömningen att ett datumstopp bör införas och att systemet därmed kan avslutas . Bakgrunden till förslaget är den snabba utbyggnaden av vindkraft och att det uppställda målet om 18 nya TWh förnybar elproduktion till 2030 bedöms uppnås , redan innan utgången av 2021. Promemorian innehåller även förslag på ny utformning av den s.k. kvotkurvan för att systemet ska kunna avslutas tidigare och som i . Förslagen föreslås träda i kraft . Remisstiden löper till . EU:s klimat- och energiramverk, klimatstrategin, energiunionen och vinterpaketet energipolitik påverkas av beslut som fattas på EU-nivå. enades EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030. Målen i överenskommelsen innebar att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivåer. Målen innebar också att energieffektiviseringen skulle uppgå till och att andelen förnybar energi skulle vara till 2030. Målet för minskningen av växthusgaser är bindande. Vid klimatkonventionens 21:a partsmöte i enades världens länder om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal (). uppmanar parterna att ta fram långsiktiga strategier för att minska utsläppen av växthusgaser. presenterade kommissionen meddelandet En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015) 80 final). Strategin består av följande fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfte fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd energiunionen, och i en bilaga listades 43 nya initiativ och lagförslag . betonade vid sitt möte att EU är fast beslutet att bygga en energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik på basis av kommissionens meddelande. presenterade kommissionen ett paket med initiativ – energi för alla i (det s.k. vinterpaketet) – vars övergripande intentioner är att underlätta omställningen av energisektorn inom EU genom att prioritera energieffektivisering, genom att EU ska bli världsledande inom förnybar energi och genom rättvisa villkor för konsumenterna. Paketet innehöll förslag till revidering av energieffektiviseringsdirektivet (EED) och byggnaders energiprestanda, förslag till revidering av förnybarhetsdirektivet (inklusive hållbarhetskriterier för biomassa) och flera förslag om en ny elmarknadsdesign och ett förslag om ett övergripande styrningssystem för energiunionen. började EU:s nya lagstiftning för förnybar energi, energieffektivisering samt styrningen av energiunionen att gälla. Vidare har politisk enighet även nåtts mellan EU:s medlemsstater i fråga om de sista fyra rättsakterna som knyter an till utformningen av den europeiska elmarknaden. I och med den nya lagstiftningen skärps målen för förnybar energi och energieffektivisering för EU 2030. Förnybar energi ska uppgå till och energieffektivisering ska uppgå till , med en möjlighet att revidera målet 2023. När vinterpaketet är fullt genomfört förväntas utsläppen av växthusgaser ha minskat 2030 jämfört med nivåer. Inom det övergripande styrningssystemet för energiunionen ställs vidare krav på att varje medlemsstat ska ta fram nationella integrerade energi- och klimatplaner till 2030 som beskriver hur medlemsstaten ska nå sina respektive mål. gav regeringen , , och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) i uppdrag att bidra i arbetet med genomförande av EU:s reviderade energieffektiviseringsdirektiv. Myndigheterna ska bl.a. stötta med juridiska bedömningar om vilka ändringar som behöver göras i den svenska lagstiftningen och ta fram beräkningar av det nationella energisparkravet för perioden –2030 och av energibesparingseffekterna av dagens styrmedel för energieffektivisering. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse. Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området hela landet ska leva handlar punkt 24 om att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme, eller i vindkraft till havs eller på land. Inom området miljö och klimat handlar punkt 30 om en aktiv klimatpolitik som värnar det klimatpolitiska ramverket. Bland annat ska klimatinvesteringsprogrammen utvecklas och effektiviseras. Vidare ska all relevant lagstiftning ses över så att det klimatpolitiska ramverket får genomslag (en utredning tillsattes ). Punkt 31 handlar om fossilfria transporter. Det ska bl.a. göras investeringar i produktion och distribution av biogas, och det ska utredas vilket år fossila bränslen ska vara helt utfasade. Under punkt 33 anges det bl.a. att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas förbjuds. Enligt uppgift från pågår ett arbete med att ta fram en departementsskrivelse som ska kunna ligga till grund för den lagstiftning som enligt överenskommelsen ska finnas på plats . Punkt 34 handlar om att ska driva på för en klimatlag på EU-nivå. Vidare ska för statsstöd och övriga stödsystem reformeras så att de bidrar till och inte motverkar ett fossilfritt samhälle och genomförandet av . Energipolitikens inriktning enligt budgetpropositionen I budgetpropositionen redovisar regeringen en samlade beskrivning av energipolitikens inriktning till (prop. 2019/20:1 utg.omr. 21 Energi). Här följer en sammanfattning av denna redovisning. Flera av de ingående delarna beskrivs närmare under efterföljande huvudrubriker i detta betänkande. Regeringen angav inledningsvis att arbetet med att genomföra den ovan omnämnda energiöverenskommelsen ligger till grund för stora delar av regeringens energipolitik. Regeringen slog vidare fast att har en stabil elförsörjning, vilket är en stor tillgång för klimatet, försörjningstryggheten och konkurrenskraften. Vidare konstaterar regeringen att vattenkraften spelar en viktig roll i energiförsörjningen i och att kärnkraften är en central del av energimix som står för en väsentlig del av elproduktionen. Regeringen konstaterade också att bioenergi är det största förnybara energislaget och är en central del i regeringens ambitioner om förnybar energi. Kraftvärmens konkurrenskraft och lokal kapacitetsbrist är fortsatt angelägna frågor. Det är också regeringens uppfattning att fossilberoendet inom transportsektorn måste brytas. Ökad elektrifiering kommer att vara en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp både i transportsektorn och inom industrin. Regeringen avser även att ta fram en nationell strategi för elektrifiering. Regeringen föreslår att en tillsätts för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Regeringen ser fördelar med att biogasens nytta som resurs tas tillvara på bästa sätt och används där den gör som mest nytta och det är angeläget med konkurrenskraftiga villkor . Utbyggnaden av vindkraft i fortsätter. Som ett led i arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen bereder frågan om att avskaffa avgifterna för anslutning till stamnätet för el för vindkraftsparker till havs. Regeringen framhåller också att förnybar el ska öka och vidtar därför åtgärder för att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi. Möjligheterna för privatpersoner att själva producera förnybar energi ska öka och regelverket förenklas. redovisades förslag av den utredning som haft i uppdrag att identifiera de hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig produktion och lagring av förnybar energi (SOU 2018:76). Investeringsstödet för solceller har fått en kraftigt ökad budget . Regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller även , genom att stärka det befintliga investeringsstödet. Genom budgetpropositionen ska ett nytt avdrag för grön teknik införas. För att stödja den fortsatta utbyggnaden av solceller har en informationsplattform lanserats som samlar information om hur enskilda går till väga för att installera solenergi. Frågor om energieffektivisering lyftes också upp i budgetpropositionen. Regeringen angav bl.a. att en effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och kan bidra till försörjningstryggheten. Resurseffektiva och giftfria kretslopp av material och energi är även viktiga utgångspunkter för en cirkulär och biobaserad ekonomi. För att nå målet om effektivare energianvändning är det viktigt att relevanta sektorer bidrar i arbetet. Efter att relevanta sektorer identifierats inom ramen för regeringsuppdrag om sektorsstrategier för energieffektivisering, är det nu viktigt att strategier antas för de olika sektorerna och att arbetet att förverkliga dem tar vid. Den outnyttjade potentialen för energieffektiviserande åtgärder i den energiintensiva industrin är stor. Regeringens program för energieffektivisering i industrin, Energisteget, som svarar mot energiöverenskommelsens förslag om ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den el- och energiintensiva industrin i , fortsätter 2020. Under , exportfrämjande och tillväxt konstaterade regeringen att det även fortsättningsvis behövs en kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet för att det ska vara möjligt att uppnå de energi- och klimatpolitiska mål som har beslutat om. Satsningar på energiforskning bidrar också positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export, anför regeringen. I fråga om EU-relaterade och andra internationella frågor på det energipolitiska området konstaterade regeringen att den svenska energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU, nämligen ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Vidare konstaterade regeringen att det för när budgetpropositionen lämnandes pågick ett intensivt arbete med att genomföra de förändringar som EU:s översyn av energilagstiftningen med syftet att införa en europeisk energiunion har medfört. Det är ett omfattande paket med rättsakter som handlar om energieffektivisering, förnybar energi och EU:s framtida gemensamma elmarknad. Genom att vara drivande i den globala energiomställningen kan bidra till både ökad svensk export och till det nationella och globala klimatarbetet. behandlade utskottet ett antal motioner om energipolitikens inriktning (bet. 2018/19:NU14). Flera av dessa sammanfaller med de som är aktuella även detta år. När det gäller energipolitikens övergripande inriktning konstaterade utskottet inledningsvis att den inriktning på energipolitiken som beslutade (bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411) och som vilar på energiöverenskommelsen fortfarande gäller. De mål som därmed har fastställt ansåg utskottet ger långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat och att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Utöver det övergripande målet för energipolitikens inriktning godkände även regeringens förslag om mål för andelen förnybar energi som innebär att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Utskottet konstaterade också att har antagit det långsiktiga klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären.