bet · H801SfU10 · 2020-11-30 00:00:00 — om vägen till arbete efter nekad sjukpenning Utskottet föreslår med anledning av ett antal motionsyrkanden att gör ett tillkännagivande om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse om till arbete efter nekad sjukpenning till handlingarna. rekommenderar att säkerställa att myndigheten har information om arbetsgivarens insatser före dag 180 i rehabiliteringskedjan, exempelvis genom att begära in plan för återgång i arbete. rekommenderar även att informera de försäkrade om ett kommande avslagsbeslut på ansökan om sjukpenning. Därutöver rekommenderas och Arbetsförmedlingen att se över mötesformen i samband med nekad sjukpenning för att säkerställa att de försäkrade som skriver in sig på Arbetsförmedlingen förstår konsekvenserna av att vara inskriven som arbetssökande med förhinder. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, C, V, KD, L). Skrivelse 2020/21:31 till arbete efter nekad sjukpenning. Tolv yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (SD, KD) 2.Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (C) 3.Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (V) 4.Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Underlätta återgången i arbete för den som har nekats sjukpenning ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2020/21:2955 av m.fl. (C) yrkande 3, 2020/21:3762 av m.fl. (M), 2020/21:3763 av och (båda SD) yrkandena 1, 3 och 4, 2020/21:3764 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2020/21:3765 av m.fl. (KD) yrkande 1. Övrigt om processen vid nekad sjukpenning 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17, 2020/21:3761 av m.fl. (L), 2020/21:3763 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5, 2020/21:3764 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:3765 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 1 (SD, KD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) lägger skrivelse 2020/21:31 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), i (SD), (MP), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2020/21:31 till arbete efter nekad sjukpenning och tolv motionsyrkanden som väckts med anledning av regeringens skrivelse samt två motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Utskottet föreslår med anledning av ett antal motionsyrkanden att gör ett tillkännagivande om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning. har granskat processen för återgång i arbete efter nekad sjukpenning. Granskningen har genomförts med hjälp av aktgranskning och intervjuer. har granskat 556 sjukpenningakter som avslutades mellan och . Granskningen har redovisats i rapporten till arbete efter nekad sjukpenning (RiR 2020:12). Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser framför allt och Arbetsförmedlingen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Underlätta återgången i arbete för den som har nekats sjukpenning Utskottets förslag i korthet gör ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning. avslår övriga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (SD, KD), 2 (C), 3 (V) och 4 (L). har granskat om processen för återgång i arbete vid nekad sjukpenning fungerar effektivt. Granskningen har genomförts mot bakgrund av sjukförsäkringens krav på omställning och ökningen av antalet personer i behov av omställning på grund av fler avslagsbeslut på ansökan om sjukpenning. har granskat om stora statliga arbetsgivare upprättar en plan för återgång i arbete och om har kännedom om arbetsgivarnas insatser. har också granskat information till sjukskrivna i samband med ett avslagsbeslut och övergången från till Arbetsförmedlingen vid omställning. Vid nekad sjukpenning finns två huvudvägar att gå. Den försäkrade kan återgå till arbete hos sin arbetsgivare alternativt gå in i s.k. omställning. I det senare fallet är , tillsammans med Arbetsförmedlingen, ansvarig för övergångssituationen. Knappt hälften av dem som nekas sjukpenning är åter i ordinarie arbete och omfattning 6–12 månader efter avslagsbeslutet. Tre fjärdedelar av avslagsbesluten sker på ansökan om deltidssjukskrivning. Många som nekas sjukpenning fortsätter att arbeta i samma utsträckning som vid tiden för avslagsbeslutet. Många återvänder också till en ny sjukskrivningsperiod inom 9–15 månader. När det gäller kravet i 30 kap. 6 § socialförsäkringsbalken på att arbetsgivaren ska upprätta en plan för återgång i arbete bedömer att de granskade statliga arbetsgivarna (, , och ) inte efterlever kravet i samtliga sjukfall. Det är enligt stora skillnader mellan arbetsgivare men i genomsnitt saknas det en plan för återgång eller annan dokumentation i vart tredje ärende. Om en fullständig plan inte upprättas bör arbetsgivaren dokumentera ett ställningstagande som motiverar avsteget. Sådan dokumentation sker sällan konstaterar . Granskningen visar vidare att saknar information om arbetsgivarens insatser i ungefär en fjärdedel av de granskade ärendena och att det förekommer att den som nekas sjukpenning återgår till arbete utan att har information om eventuella insatser på arbetsplatsen. bedömer att bör informera sig om arbetsgivares insatser i samtliga granskade ärenden, särskilt då de avslutas med nekad sjukpenning. konstaterar därutöver att det finns brister i fråga om erbjudande om omställningsmöte och tillfälliga beslut. Enligt granskning informerar de försäkrade om att det krävs att de skriver in sig som aktivt arbetssökande på Arbetsförmedlingen för att säkra den ekonomiska tryggheten om de inte kan återgå i ordinarie arbete. noterar dock att de försäkrade inte alltid tar till sig informationen. kommunicerar också alltid enligt de försäkrade om tveksamheter att bevilja sjukpenning men inte alltid i så god tid att omotiverade utgifter i form av interimistiska beslut kan minimeras. konstaterar att alla personer, som vid ett avslagsbeslut ska erbjudas ett omställningsmöte med Arbetsförmedlingen och , inte erbjuds ett sådant. I de fall ett omställningsmöte erbjuds är det också ofta otydligt för den försäkrade att kommer att medverka vid mötet. Vidare bedömer att övergången till Arbetsförmedlingen inte fungerar effektivt. finner att av dem som skriver in sig på Arbetsförmedlingen efter att ha nekats sjukpenning har haft ett omställningsmöte. Granskningen visar att det är oklart vilket värde omställningsmötet, så som det är utformat, tillför den försäkrade. Mötet är ingen garanti för att viktig information når den försäkrade. bedömer därför att och Arbetsförmedlingen bör se över mötesformen i samband med nekad sjukpenning. När det gäller personer som är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetssökande med förhinder informerar inte Arbetsförmedlingen alla om konsekvenserna för den ekonomiska tryggheten. Dessa personer får inte någon hjälp till omställning, och den sjukpenninggrundande inkomsten skyddas inte. pekar även på att en tredjedel av dem som är inskrivna också har en funktionsnedsättningskod som används när Arbetsförmedlingen bedömer att personen har nedsatt arbetsförmåga. Denna kod ökar möjligheterna till stöd och insatser, men myndigheternas olika bedömningar av arbetsförmåga skapar enligt en kommunikativ utmaning i kontakten med de försäkrade. Detta kan i förlängningen skada medborgarnas förtroende för socialförsäkringen. – säkerställa att myndigheten har information om arbetsgivarens insatser före dag 180 i rehabiliteringskedjan, exempelvis genom att begära in en plan för återgång i arbete – informera de försäkrade om ett kommande avslagsbeslut på ansökan om sjukpenning. rekommenderar dessutom och Arbetsförmedlingen – att se över mötesformen i samband med nekad sjukpenning för att säkerställa att de försäkrade som skriver in sig på Arbetsförmedlingen förstår konsekvenserna av att vara inskriven som arbetssökande med förhinder. Regeringen instämmer i iakttagelser och rekommendationer till och Arbetsförmedlingen. granskning är ett viktigt underlag för regeringens dialoger med myndigheterna. I skrivelsen konstaterar regeringen att visar att arbetsgivare inte i samtliga sjukfall följer lagkravet att upprätta en plan för återgång i arbete. kan det inte utifrån granskningen avgöras om arbetsgivares planer för återgång i arbete bidrar till kortare sjukfall. kan bara konstatera att de granskade arbetsgivarna inte upprättar planer i förväntad utsträckning, och att avsteg från att upprätta en plan sällan dokumenteras. Regeringen delar bedömning att regeringens uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) att utvärdera om en plan för återgång i arbete bidrar till att stärka individens möjligheter till rehabilitering och öka förutsättningarna för en tidigare återgång i arbete är ett steg i riktning mot ökad kunskap inom området. saknar i flera fall information om arbetsgivarnas insatser vid handläggningen av sjukpenningärenden. ISF ska bl.a. följa upp och utvärdera hur använder planerna i myndighetens handläggning och uppföljning (S2019/03299). Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Regeringen anser att behöver säkerställa att behovet av rehabiliteringsinsatser utreds och vid behov vidtas . Av skrivelsen framgår också att regeringen gav i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att säkerställa kvaliteten i handläggningen av ärenden där sjukpenning från dag 180 i sjukperioden nekas (S2020/06863). I detta uppdrag ingår att även redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas för att säkerställa att behovet av rehabiliteringsinsatser utreds och vid behov vidtas så tidigt som det är möjligt utifrån omständigheterna i ärendet. ska delredovisa vidtagna och planerade åtgärder . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen anger att det av granskning framgår att övergången från till Arbetsförmedlingen efter nekad sjukpenning inte fungerar effektivt, vilket kan medföra negativa konsekvenser för individens ekonomiska trygghet. Enligt skrivelsen bidrar granskning med värdefull kunskap om behovet av att myndigheterna vidareutvecklar sin samverkan. Regeringen kommer att följa myndigheternas arbete med att vidareutveckla sin samverkan så att kvinnor och män ges ett bra stöd för att kunna återgå i arbete eller ställa om till ett nytt arbete. Regeringen konstaterar att granskning saknar könsuppdelad statistik. Därmed saknas iakttagelser ur ett jämställdhetsperspektiv. Det är ett relevant perspektiv eftersom det är en högre andel kvinnor än män som nekas sjukpenning. Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga och analysera sysselsättningen och försörjningen bland kvinnor och män som nekas sjukpenning (S2019/05315). Uppdraget ska redovisas till regeringen . I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. I kommittémotion 2020/21:3762 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgången i arbete för den som har nekats sjukpenning. I motionen anges bl.a. att det av framgår att det finns brister vad gäller såväl samordning som informationsutbyte. Trots ett lagkrav saknas en plan för återgång i arbete i vart tredje ärende hos de granskade statliga arbetsgivarna. Övergången från till Arbetsförmedlingen fungerar dessutom i många fall ineffektivt. Dessa brister i processen medför enligt motionärerna en uppenbar risk för att enskilda hamnar i kläm och för att vissa av dem som har förmåga att arbeta ändå inte gör det. Effektiva åtgärder bör tas fram och implementeras. Det handlar inte minst om förbättrad styrning av berörda myndigheter från regeringens sida, t.ex. genom tydliga krav i regleringsbreven. Om det är påkallat bör lagförslag läggas fram till . I kommittémotion 2020/21:3763 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att bör hämta in information om arbetsgivarens insatser före dag 180. Motionärerna anser att regeringen bör ta fram tydligare riktlinjer till om att på eget initiativ inhämta uppgifter om arbetsgivarens insatser. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om tidigt besked om avslag. Enligt motionärerna kan ett tidigt avslagsbeslut medföra psykiskt lidande. I stället för att ge besked om avslag bör en individuell och långsiktig plan för återgång i arbete upprättas av . Vid behov bör en möjlighet till återgång i arbete i små steg kunna ske. I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att stärka processen och stödet till individen efter nekad sjukpenning. Motionärerna framhåller att det av framgår att det finns stora och genomgående problem med dels hur samordningen sköts mellan de olika myndigheterna, dels hur arbetet och informationsinhämtningen prioriteras. Vägen tillbaka till arbete efter nekad sjukpenning bör vara en process som är prioriterad från både arbetsgivarens och myndigheternas håll. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över processen kring omställningsmöten. Mot bakgrund av kritik mot att omställningsmöten i sin nuvarande form inte fungerar eller uppfyller sitt syfte anser motionärerna att regeringen behöver se över hela processen så att omställningsmötena ingår som en del av den individuellt anpassade rehabiliteringsplanen. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om stärkt samverkan mellan när det gäller behovet av förbättrad information om den sjukpenninggrundande inkomsten. Motionärerna anser inte att det är en tillräcklig åtgärd att informerar om konsekvenserna av att vara registrerad som arbetssökande med förhinder när det gäller hur detta påverkar den sjukpenninggrundande inkomsten. Det krävs en stärkt samverkan och samsyn mellan och Arbetsförmedlingen när det gäller bedömning av arbetsförmåga. I kommittémotion 2020/21:3764 av m.fl. (C) yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande om att se över styrningen av statliga arbetsgivare. Motionärerna konstaterar att myndigheterna som granskats inte levde upp till kraven på att upprätta en plan för den anställdes återgång i arbete och att regeringens styrning därför måste stärkas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över kraven och instruktionerna till arbetsgivare gällande upprättande av plan för återgång i arbete. Syftet är enligt motionärerna att underlätta för arbetsgivarna att ge det bästa stödet till sina medarbetare. Kraven är för otydligt definierade och för omfattande för att kunna efterlevas för alltför många arbetsgivare. I kommittémotion 2020/21:2955 av m.fl. (C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att processen från sjukskrivning till arbete måste tydliggöras mellan alla inblandade parter. Enligt motionärerna måste Arbetsförmedlingen samverka med och den försäkrade om omställning. Vidare måste processen från sjukskrivning till arbete tydliggöras för alla inblandade parter. I motionen hänvisas till till arbete efter nekad sjukpenning. I kommittémotion 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att ändra samordningsansvar till en samordningsskyldighet. Motionärerna anser att skyldigheten ska inkludera att kalla Arbetsförmedlingen, arbetsgivaren, den försäkrade, den behandlande läkaren och den fackliga organisationen till ett övergångsmöte innan eventuellt beslut om att dra in den enskildes sjukpenning fattas. I kommittémotion 2020/21:3765 av m.fl. (KD) yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande om att effektivisera samarbetet och informationsutbytet mellan och Arbetsförmedlingen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om effektivisering och ändamålsenlighet av omställningsmöten och omotiverade kostnader. Motionärerna konstaterar att den individuella rehabiliteringsprocessen måste stå i centrum och återgången till arbete vara flexibel. Motionärerna anger att informationsutbytet myndigheter emellan samt mellan myndigheter och arbetsgivare i många fall fungerar dåligt. Av granskning framgår att omställningsmötenas mervärde ifrågasätts och att för sent utskickad information om dessa möten bidrar till omotiverade offentliga utgifter. Detta skapar personligt lidande och utanförskap, med kostnader för både den enskilde och det gemensamma. Motionärerna konstaterar att det finns betydande kritik mot hur och Arbetsförmedlingen hanterar omställningsmöten samt mot kassans information om kommande avslagsbeslut. En av myndigheterna bör därför tilldelas ledarskap och utreda hur omställningsmötena kan bli effektiva och ändamålsenliga. måste också arbeta för att ta fram tydliga referensramar kring myndighetens informationsdelning. I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att i större utsträckning ska begära in en plan för att återgå i arbete. Enligt motionärerna bör regeringen besluta om detta , vilket skulle medföra ett ökat informationsunderlag och bidra till att arbetsgivare blir bättre på att efterleva lagkravet på att upprätta en plan för återgång i arbete. I kommittémotion 2020/21:3761 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om hur samordningen efter nekad sjukskrivning kan stärkas. I motionen konstateras att sjukförsäkringen måste vara aktiv och anpassad efter den sjukskrivne så att fler kan komma tillbaka till arbetslivet . Motionärerna lyfter fram att det finns brister när det gäller erbjudande om omställningsmöte, information till den försäkrade och kommunikationen med inskrivna med funktionsnedsättningskod. Motionärerna anser att en utredning i första hand bör överväga förbättrade arbetssätt i kontakten mellan , sjukvården, arbetsgivare och Arbetsförmedlingen. har granskat processen för återgång i arbete vid nekad sjukpenning. Utskottet, som anser att det är viktigt att processen för återgång i arbete vid nekad sjukpenning fungerar effektivt, kan konstatera att granskning visar på brister i detta avseende. Utskottet instämmer, i likhet med regeringen, i iakttagelser och rekommendationer. Av skrivelsen framgår att regeringen vidtagit ett antal åtgärder som ligger i linje med rekommendationerna, bl.a. pågående uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen och . Regeringen har gett Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att utvärdera om en plan för återgång i arbete bidrar till att stärka individens möjligheter till rehabilitering och ökar förutsättningarna för en tidigare återgång i arbete (S2019/03299). Vidare har regeringen gett i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att säkerställa kvaliteten i handläggningen av ärenden där sjukpenning från dag 180 i sjukperioden nekas (S2020/06863). I uppdraget ingår att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas för att säkerställa att behovet av rehabiliteringsinsatser utreds och vid behov vidtas utifrån omständigheterna i ärendet. Utskottet anser emellertid att ovan redovisade åtgärder av regeringen inte är tillräckliga. Samarbetet och informationsutbytet mellan Arbetsförmedlingen och måste effektiviseras ytterligare och omställningsmöten måste ske tidigt i processen. Effektiva åtgärder för att underlätta återgången i arbete måste tas fram och implementeras. Det är också viktigt att det sker ett informationsutbyte mellan och arbetsgivaren före dag 180 inför ett beslut om nekad sjukpenning. Det handlar således inte minst om förbättrad styrning av berörda myndigheter från regeringens sida. bör således tillkännage för regeringen att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgången i arbete för den som nekats sjukpenning. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet delvis motionerna 2020/21:3762 (M), 2020/21:3763 (SD) yrkandena 1, 3 och 4, 2020/21:2955 (C) yrkande 3, 2020/21:3764 (C) yrkande 1 och 2020/21:3765 (KD) yrkande 1. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden bl.a. om att tillsätta en utredning om hur samordningen kan stärkas, om en samordningsskyldighet, om samverkan gällande information om sjukpenninggrundande inkomst, om att kraven på arbetsgivaren måste förtydligas samt om att omställningsmötena kan effektiviseras genom att en myndighet görs ansvarig. Motionerna 2020/21:3763 (SD) yrkandena 2 och 5, 2020/21:3764 (C) yrkande 2, 2020/21:1306 (V) yrkande 17, 2020/21:3765 (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2020/21:3761 (L) avstyrks därmed. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD), (KD) och i (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3763 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5 samt 2020/21:3765 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:3761 av m.fl. (L) och 2020/21:3764 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17. Processen och stödet till individen efter nekad sjukpenning bör stärkas samt vid behov bör en möjlighet till återgång i arbete kunna ske i små steg. I stället för att tidigt i sjukskrivningsprocessen ska informera den försäkrade om ett eventuellt avslagsbeslut bör myndigheten prioritera att upprätta en individuell och långsiktig plan för återgång i arbete. Regeringen bör också besluta om att i större utsträckning ska begära in plan för återgång i arbete. Det skulle bidra till att arbetsgivare blir bättre på att efterleva lagkravet på att upprätta sådana planer men även medföra ett förbättrat informationsunderlag i rehabiliteringsprocessen. Vidare kan omställningsmötenas mervärde ifrågasättas. Bland annat kan för sent utskickad information om dessa möten bidra till omotiverade offentliga utgifter och skapa personligt lidande och utanförskap. Detta medför kostnader för både den enskilde och det gemensamma varför en av myndigheterna bör tilldelas ledarskap och ges i uppdrag att utreda hur omställningsmötena kan bli effektiva och ändamålsenliga. Det krävs även en stärkt samverkan mellan när det gäller behovet av förbättrad information om den sjukpenninggrundande inkomsten. Det är inte en tillräcklig åtgärd att informerar om konsekvenserna av att vara registrerad som arbetssökande med förhinder. Myndigheternas information måste utvecklas, och en stärkt samverkan mellan är nödvändig när det gäller bedömning av arbetsförmåga och hur detta påverkar den sjukpenninggrundande inkomsten. Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3764 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17, 2020/21:3761 av m.fl. (L), 2020/21:3763 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5 samt 2020/21:3765 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. För att underlätta för arbetsgivare att kunna ge bästa möjliga stöd till sina medarbetare måste instruktioner till och krav på arbetsgivare ses över. Kraven på arbetsgivaren är otydligt definierade och för många arbetsgivare är de alltför omfattande för att kunna efterlevas. Övrigt om processen vid nekad sjukpenning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:1306 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 17 och 2020/21:3761 av m.fl. (L), 2020/21:3763 av och (båda SD) yrkandena 2 och 5,