bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Beslutet rymmer också satsningar på sjöfart och väg. Totalt omfattar planen , vilket är mer än under förra planperioden. Utöver det tillkommer från trängselskatt, banavgifter och medfinansieringar. De 622,5 miljarderna fördelas på följande sätt: till drift och underhåll av statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. Planen rymmer också trimnings- och miljöåtgärder. Varje enskild åtgärd kostar högst . Sammanlagt ska användas för trimnings- och miljöåtgärder som utvecklar och förbättrar den befintliga transportinfrastrukturen. Dessa åtgärder planeras och beslutas av . För att stärka tillgängligheten i hela och öka möjligheterna att nå etappmålet för trafiksäkerheten inom vägtrafiken ska –2022 fördela för att samfinansiera länsplanerna avseende trafiksäkerhets-åtgärder på det regionala vägnätet. I samband med beslutet om den nationella planen för transportinfrastruktur 2018–2029 uppdrog regeringen åt att bl.a. ta fram medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken. De informations- och kunskapshöjande insatser som genomförs ska enligt regeringen vara långsiktiga insatser som i hög grad bidrar till att de transportpolitiska målen uppfylls och de ska ge ett tydligt mervärde. återrapportering av uppdraget att leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet för väg-trafik, uppmärksammade behovet av en fortsatt dialog med berörda myndigheter och aktörer för att klarlägga vilka ytterligare åtgärder som kan och bör vidtas i det korta perspektivet. ambition var att utifrån denna dialog ta fram en aktionsplan för säker vägtrafik för perioden –2022. Under ledning av presenterades en aktionsplan för säker vägtrafik för perioden –2022 (nedan aktionsplanen). Aktions-planen är gemensamt framtagen av och 13 andra myndigheter och aktörer. Merparten av aktörerna som medverkar i den gemensamma aktionsplanen ingår i GNS Väg, den nationella Gruppen för Nollvisionen i Samverkan, däribland , , , (), , Fordons- och trafiksäkerhetscentrum vid (Safer), Kommuner och Regioner (SKR), och Transportstyrelsen. I aktionsplanen anger de 14 aktörerna vad de själva avser att göra för att bidra till en säker vägtrafik. Sammanlagt presenteras 111 åtgärder, fördelat på tre fokusområden: rätt hastighet, nykter trafik och säker cykling. Därutöver presenterar aktörerna ett antal övergripande åtgärder. Vissa åtgärder är avsedda att ha en direkt påverkan på vägtrafiken, medan andra är mer förutsättningsskapande. Om de åtgärder som beskrivs i aktionsplanen genomförs i sin helhet bedömer att det ska kunna bidra till ca 40–50 färre omkomna på årsbasis efter 2022. Åtgärderna bedöms även kunna bidra till i storleksordningen 500 färre allvarligt skadade på årsbasis efter 2022. De åtgärder som beskrivs i aktionsplanens åtgärdspaket leder enligt aktörerna inte bara till färre dödade och allvarligt skadade. Åtgärderna bidrar i allt väsentligt även till andra viktiga samhällsmål, såsom minskade utsläpp av växthusgaser, ökad trygghet, attraktivare stads- och tätortsmiljöer, ökad tillgänglighet för olika trafikantgrupper, färre trafikbrott samt mer lika konkurrensvillkor inom yrkestrafiken. åtgärder står för minst två tredjedelar av den bedömda effekten för räddade liv. De åtgärder som bedöms ge störst effekt på antal räddade liv är fortsatt utbyggnad av automatiserade trafiksäkerhetskameror (ATK) och mötesseparerade vägar samt riktade trafiksäkerhetsåtgärder och sänkta hastighetsgränser inom statliga vägnät. Åtgärderna i aktionsplanen bedöms dock inte räcka till för att etappmålet 2020 ska kunna nås, men de ger ett viktigt bidrag. Det förutsätts att de angivna åtgärderna vidtas inom befintliga ramar, men vissa omprioriteringar kan dock behöva göras inom och andra aktörers verksamheter. Aktionsplanen är den första i sitt slag sedan beslutet om nollvisionen fattades. Rapporten tar sin utgångspunkt i analysrapporter om vägtrafiksäkerhet, som beskriver trafiksäkerhetens utveckling mot etappmålet , utifrån 11 olika trafiksäkerhetsindikatorer. är avsändare till aktionsplanen och ansvarar för rapportens innehåll och slutsatser. Varje myndighet och aktör ansvarar för sina egna ambitioner att bidra till en säker vägtrafik. De redovisade ambitionerna kommer att följas upp på årsbasis under ledning. Det pågår även ett arbete på EU-nivå vad gäller ökad trafiksäkerhet. och rådets direktiv /96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (nedan vägsäkerhetsdirektivet) trädde i kraft . Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna fastställer och genomför metoder för trafiksäkerhetsmässiga konsekvensanalyser, trafiksäkerhetsrevisioner, förvaltning av vägnätets säkerhet och säkerhetsinspektioner. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av direktivet om förvaltning av vägars säkerhet (COM(2018) 274). I förslaget anförs att även om vissa medlemsstater fortsätter att göra stora framsteg har olycksstatistiken stagnerat . Mot denna bakgrund syftade det nya förslaget till att bl.a. förbättra uppföljningen av resultaten av förfarandena för förvaltning av vägars säkerhet, främja harmonisering och kunskapsutbyte mellan medlemsstaterna, ytterligare skydda oskyddade trafikanter samt förbättra spridningen av ny teknik. och rådet nådde en preliminär överenskommelse om det reviderade direktivet och uppgörelsen antogs i rådet (och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av om ändring av direktiv /96/EG om förvaltning av vägars säkerhet). Regioners och ideella organisationers trafiksäkerhetsarbete Enligt förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur ska det inom varje län upprättas en länsplan till ledning när medel för investeringar och förbättringsåtgärder ska fördelas. Länsplanen ska, med hänsyn till de regionala förutsättningarna, bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. Om det bedöms ändamålsenligt får en gemensam plan för två eller flera län upprättas. Regeringen fastställer de ekonomiska ramarna och , kommuner och trafikhuvudmän bistår med underlag. Länsplanerna kan t.ex. omfatta investeringar i statliga vägar som inte ingår i det nationella stamvägnätet, dvs. samtliga länsvägar samt de riksvägar som inte ingår i det nationella stamvägnätet. fattade sittande regering beslut om en nationell trafikslags-övergripande plan för transportinfrastrukturen för planperioden –2029. För att stärka tillgängligheten i hela och öka möjligheterna att nå etappmålet för trafiksäkerheten inom vägtrafiken ska –2022 fördela för att samfinansiera länsplanerna avseende trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. Det finns ett antal ideella organisationer i som aktivt deltar i arbetet med att nå de transportpolitiska målen. Ett exempel är NTF som är en självständig organisation som arbetar för en säker trafik. NTF arbetar på ideell och demokratisk grund genom folkrörelser, organisationer, samhällsinstitutioner, företag och enskilda. består av ett 50-tal nationella medlemsorganisationer. I finns över 100 lokala trafiksäkerhetsföreningar och kommittéer. Ett annat exempel är M som är en konsumentorganisation för bilister och andra trafikanter. Organisationen arbetar med trafiksäkerhet, miljö och bilägande, och medlemmar erbjuds bl.a. fri rådgivning om trafiksäkerhet. Ytterligare exempel är () samt MADD (Mothers Against Drunk Driving) som båda är ideella trafiksäkerhetsorganisationer som främst arbetar för trafiknykterhet. På uppdrag av regeringen delar ut bidrag till ideella organisationer som utför uppgifter som bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås. Bidragen ska bidra till att de transportpolitiska målen om tillgänglighet, trafiksäkerhet, miljö och hälsa nås. Bidrag kan sökas för organisation och för projekt. Organisationsbidraget är ett generellt bidrag till en ideell organisation, där bidraget inte avgränsas till särskilda verksamheter. En organisation som är registrerad hos som ideell förening kan ansöka om bidraget. Organisationerna ska även uppfylla de allmänna kraven och kriterierna. Bland annat ska organisationen vara rikstäckande och ha bedrivit verksamheten inom de transportpolitiska målen under . Organisationsbidraget kan sökas en gång . Ett antal motioner efterfrågar åtgärder för att på olika sätt stärka arbetet med att nå nollvisionen, bl.a. genom att förändra nollvisionens formulering, tydliggöra trafiksäkerhetsarbetets aktörer och öka regionernas samarbete inom området. Flera andra motioner efterfrågar satsningar på barns och ungas trafikkunskap liksom tekniska trafiksäkerhetsåtgärder. Enligt motion 2019/20:236 av (S) måste trafikanterna bli mer involverade i trafiksäkerhetsarbetet för att nollvisionen ska kunna nås. Motionären för fram ett antal förslag till åtgärder, bl.a. att staten bör initiera ett folkrörelsearbete med NTF, transportbranschen och fackförbund om ett trafiksäkrare transportsystem. I motion 2019/20:1260 av (S) yrkande 1 anförs att ideella organisationer, såsom Motormännen , spelar en stor roll i att öka trafik-säkerheten, t.ex. utanför skolor, och att sådana insatser därför bör uppmuntras. I yrkande 2 i samma motion anför motionären att de ideella organisationernas samhällsviktiga arbete förtjänar statligt stöd och att regeringen därför bör överväga hur ideella insatser kan stöttas på bästa sätt. I motion 2019/20:1529 av (MP) yrkande 1 föreslås en breddad nollvision som innefattar även dem som dör och skadas av trafiken. Enligt motionären orsakar trafikens luftföroreningar totalt ca 3 000 förtida dödsfall . Arbetet med att minska barns utsatthet för luftföroreningar i städer, vilka leder till ökade fall av astma och andra hälsoproblem, bör omfattas av nationella insatser inom ramen för nollvisionen. I motion 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 10 anför motionärerna att polisen eller någon annan myndighet bör få ett brett uppdrag att titta på hur olika tekniklösningar kan tillämpas för att höja säkerheten på svenska vägar. Enligt motion 2019/20:2293 av m.fl. (S) bör regeringen överväga hur samhället kan ta ett utökat ansvar för att barn lär sig cykla och får kunskap om trafiksäkerhet. Att främja barns cykling samt att utbilda barn i trafiksäkerhet skulle stärka barns hälsa. I kommittémotion 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 43 föreslås att motorcyklar bör inkluderas tydligare i nollvisionen. Enligt motionärerna har trafiksäkerhetsarbetet varit inriktat på att minska bilisternas olyckor, med påföljden att säkerheten på vägarna ofta har utformats efter bilisternas behov, men inte efter motorcyklisternas. Trafiksäkerhetsarbetet bör utgå från fler behov än bilisternas. I kommittémotion 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås att regeringen utreder ett system med regionala trafiksäkerhetsavtal, där i samverkan med regioner identifierar, finansierar och åtgärdar prioriterade trafiksäkerhetsrisker med målet att snabbt åtgärda trendbrottet i antalet omkomna i trafiken. Motionärerna framhåller att antalet omkomna i trafiken ökade 2018, och att antalet olyckor med dödlig utkomst till största delen inträffade på det regionala vägnätet. Avslutningsvis enligt kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 71 bör det utredas om det vid upphandling av kollektivtrafik ska finnas krav som innebär att fordon ska utrustas med s.k. mobileye-teknik, dvs. teknik som assisterar föraren genom att varna för andra trafikanter med syfte att minimera olyckor. Motionärerna anser att fler säkerhetsåtgärder kan minska antalet olyckor inom gruppen cyklister och fotgängare. I yrkande 84 i samma motion föreslås att man från en tidig ålder och i en tidig fas av olika körkortsutbildningar ökar trafikmedvetenheten. Det är enligt motionärerna viktigt att körkortsinnehavare är kompetenta, och för det ändamålet bör man långsiktigt bygga upp ett bra trafikbeteende hos medborgarna. Utskottet påminner om att det övergripande målet för vägtrafiksäkerhetsarbetet antogs av 1997. Kort därefter beslutade om övergripande transportpolitiska mål för hela transportsystemet, och nollvisionen kom att gälla som övergripande princip för samtliga trafikslag, dvs. för vägtrafik, bantrafik, sjö- och luftfart. Utskottet konstaterar att med vägtrafik avses samtliga trafikantgrupper som uppehåller sig på vägar och gator, däribland fotgängare, bilister, cyklister, motorcyklister och mopedister. Utskottet påminner vidare om att det transportpolitiska hänsynsmålets precisering om säkerhet i sin tur innebär att antalet omkomna inom vägtransportområdet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Utskottet välkomnar att ambitionsnivån i det svenska trafiksäkerhetsarbete höjts ytterligare. Till följd av vad som framkom i det regeringsuppdrag som Trafikanalys redovisade 2017 beslutade regeringen om ett nytt etappmål för att påskynda arbetet med nollvisionen. Etappmålet innebär att antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten, och luftfarten ska halveras jämfört med medelantalet omkomna i trafiken –2019. Även antalet omkomna inom bantrafiken ska halveras, och dessutom ska antalet allvarligt skadade inom samtliga trafikslag minska med . Målet ska vara uppfyllt till 2030 och myndigheten kommer att följa upp hur arbetet med att nå målet fortskrider. Utskottet välkomnar det nya etappmålet, och ser särskilt positivt på att målet är tidssatt och omfattar alla trafikslag. Vad gäller de senaste årens trafiksäkerhetsutveckling konstaterar utskottet att 2018 var ett särskilt olycksdrabbat år med 324 omkomna inom vägtrafiken. Utskottet ser därför med tillförsikt på Transportstyrelsens data som visar att antalet omkomna sjönk till 221, vilket är den lägsta siffran sedan mätningarna inleddes . Utskottet noterar att det framför allt var personbils- och motorcykelolyckorna som minskade jämfört med . Inte desto mindre är utskottet väl medvetet om att nollvisionen kräver ett mycket ambitiöst trafiksäkerhetsarbete även fortsättningsvis. Utskottet vill i detta sammanhang belysa det aktiva arbete som bedrivs inom de ansvariga myndigheterna för att höja trafiksäkerheten. Som redovisas i bakgrundsavsnittet ovan har och 13 andra myndigheter och aktörer tagit fram en gemensam aktionsplan med åtgärder som ska vidtas –2022 för att öka trafiksäkerheten. Aktionsplanen fokuserar på tre insatsområden inför den närmaste fyraårsperioden: rätt hastighet, nykter trafik och säker cykling. Dessutom har andra åtgärder identifierats som rör bl.a. fordon och transporter, suicidprevention och ett mer systematiskt trafiksäkerhetsarbete. Tillsammans identifierar aktörerna 111 olika åtgärder som man har som ambition att vidta . Varje aktör ansvarar för att vidta sina egna åtgärder för att bidra till en säker vägtrafik. Utskottet vill särskilt lyfta fram att aktionsplanen enligt bedömning innebär, om alla åtgärderna vidtas, att 40–50 liv kommer att räddas efter 2022. Dessutom bedöms antalet allvarligt skadade minska med uppemot 500 . Utskottet ser givetvis mycket positivt på detta arbete och på de effekter som det kan komma att ge. Utskottet vill därtill lyfta fram att det i aktionsplanen anförs att de identifierade åtgärderna inte bara har potential att ge ett betydande bidrag till färre omkomna och allvarligt skadade . De utgör även en viktig start för det fortsatta och mer långsiktiga trafiksäkerhetsarbetet mot etappmålet . är utskottet medvetet om att trafiksystemet även har indirekta negativa effekter på människors hälsa och livsmiljö genom de utsläpp och buller som trafiken ger upphov till. Givetvis ska även dessa effekter tacklas. Utskottet påminner om att det följer av hänsynsmålet att transportsektorn ska bidra till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Utskottet noterar vidare att både regeringen och beslutat om ett antal åtgärder för att minimera trafikens negativa miljöeffekter, t.ex. om särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra och om bonus–malus-systemet för nya lätta fordon. Därtill ser utskottet positivt på hur den pågående elektrifieringen av fordonsflottan bidrar till förbättrad luftkvalitet. Utskottet vill dessutom uppmärksamma de åtgärder som vidtagits på EU-nivå, inte minst det s.k. RDE-paketet som bl.a. syftar till att ytterligare skärpa de högsta tillåtna utsläppsgränserna. Liksom regeringen anför i innevarande års budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) anser utskottet att ska vara ledande i det globala trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att stod värd för den tredje globala ministerkonferensen om trafiksäkerhet i som hölls . Konferensen var en avslutning på FN:s decennium för trafiksäkerhet vilket bedrevs i nära samarbete med bl.a. (). Syftet med konferensen var att diskutera hur de globala målen för trafiksäkerhet kan utvecklas på området, inte minst mot bakgrund av Agenda 2030. Konferensen resulterade i ett antal slutsatser, den s.k. Stockholmsdeklarationen. Deklarationen ska ligga till grund för det fortsatta arbetet med trafiksäkerhet i världen. Bland annat uppmanas FN:s medlemsländer att minska antalet dödsfall i trafiken med till 2030 och att begränsa hastigheten i områden där risken är stor för dödsfall och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet har vid upprepade tillfällen behandlat motionsförslag om de trafiksäkerhetspolitiska målen, senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet konstaterade då att mycket har hänt sedan 1997 års beslut om nollvisionen, men att det behövs ett än mer målinriktat arbete för att fortsätta minska antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet påpekade bl.a. vikten av att i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet följa olika trafikantgruppers trafiksäkerhetsutveckling tydligare och vara öppen för att vidta åtgärder anpassade efter detta. Utskottet anförde avslutningsvis att ett systematiskt arbete mot målen och samverkan mellan aktörer är av central betydelse, liksom att målen följs upp och analyseras . Utskottet är av samma åsikt även detta år. Sammanfattningsvis bedömer utskottet att det bedrivs ett ambitiöst arbete i för att på olika sätt höja trafiksäkerheten. Utskottet noterar särskilt att ambitionsnivån höjdes ytterligare genom att regeringen beslutade om ett nytt etappmål , och att trafiksystemets indirekta effekter på människors hälsa och livsmiljö innefattas i regeringens arbete med att på olika sätt minska fordonsflottans utsläpp av luftföroreningar. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att vidta någon åtgärd så som det föreslås i motionerna 2019/20:1529 (MP) yrkande 1 och 2019/20:2597 (M) yrkande 43. Motionsyrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar inledningsvis att regionernas trafiksäkerhetsarbete är av mycket stor betydelse. Utskottet har vid upprepade tillfällen påpekat att det är nödvändigt att inkludera ett regionalt perspektiv för att de trafiksäkerhetspolitiska målen ska nås (se t.ex. bet. 2018/19:TU7). Som exempel påminner utskottet om att länsplanerna är avgörande när medel för investeringar och förbättringsåtgärder ska fördelas. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att åtagit sig att vara en aktiv part i samverkan med kommuner och regionalt utvecklingsansvariga i tidiga planeringsskeden för att främja en säker vägtrafik och framtagandet av trafikstrategier. Utskottet noterar att i fråga om ändrade hastighetsbegränsningar ledde regionala dialoger tillsammans med kommuner, regionala planupprättare och andra samhällsaktörer. Därtill påminner utskottet om att Kommuner och Regioner (SKR) har en övergripande funktion i att stödja kommunerna och regionerna i deras arbete, även när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. SKR har mot denna bakgrund tagit fram en inspirationsskrift med tips och råd för kommunala trafiksäkerhetsprogram. Genom reportage, tips och erfarenheter från redan aktiva kommuner är syftet med skriften att inspirera tjänstemän och politiker till att påbörja och utveckla arbetet med kommunala trafiksäkerhetsprogram. Sammanfattningsvis vill utskottet lyfta fram att regionerna spelar en mycket betydelsefull roll i trafiksäkerhetsarbetet, men med hänvisning till redovisningen ovan ser utskottet ingen anledning att vidta någon åtgärd så som det föreslås i motion 2019/20:2746 (L) yrkande 5. Motionsförslaget lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet ser givetvis mycket positivt på att det finns ett antal ideella organisationer i som aktivt bidrar till att nå de transportpolitiska målen, bl.a. NTF, M och MHF. I denna fråga påminner utskottet om att beslutade dåvarande regering om en nystart för nollvisionen. Då konstaterades bl.a. att trafiksäkerhetsarbetet i hög grad bygger på samverkan och att ett fortsatt engagemang och ansvarstagande hos berörda aktörer är avgörande för arbetets framgång. I samband med regeringens beslut om nystarten fick i uppdrag att leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet för vägtrafik. Syftet är att ge den breda grupp av aktörer som deltar i trafiksäkerhetsarbetet stöd i planerandet och genomförandet av sina respektive verksamheter och därigenom göra deras arbete mer effektivt. Utskottet noterar vidare att det finns goda exempel på arenor för samverkan mellan myndigheter och aktörer som syftar till att höja den gemensamma förmågan att aktivt bidra till nollvisionen och gällande etappmål som en del av en hållbar samhällsutveckling. Ett exempel som utskottet vill lyfta fram är Gruppen för Nollvisionen i Samverkan (GNS). GNS träffas och hanterar aktuella trafiksäkerhetsfrågor som rör vägtrafik. I GNS ingår representanter från myndigheter, t.ex. och , företrädare för ideella organisationer, t.ex. NTF, och företrädare för forskning och utbildning, t.ex. Safer. Utskottet noterar också den gemensamma aktionsplan med åtgärder för att öka trafiksäkerheten –2022 som 14 myndigheter och aktörer står bakom. Utskottet påminner om att bl.a. NTF och MHF deltar i aktionsplanen. I fråga om ekonomiskt stöd till dessa föreningar konstaterar utskottet att delar ut bidrag till ideella organisationer vars arbete bidrar till att de transportpolitiska målen om tillgänglighet, trafiksäkerhet, miljö och hälsa uppnås. Utskottet ser givetvis mycket positivt på det engagemang för trafiksäkerhetsfrågor som finns i det civila samhället. Utskottet är väl medvetet om att en fortsatt god utveckling av trafiksäkerheten är beroende av samverkan mellan berörda aktörer, däribland det civila samhället. Utskottet noterar därtill att den ansvariga myndigheten har ett tydligt uppdrag från regeringen att fördela bidrag till de organisationer och projekt som bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås. Sammantaget bedömer utskottet att de åtgärder som förs fram i motionerna 2019/20:236 (S) och 2019/20:1260 (S) yrkandena 1 och 2 i allt väsentligt är att betrakta som tillgodosedda. Motionsyrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Barns och ungas trafikkunskap När det gäller barns och ungas trafikkunskap vill utskottet inledningsvis lyfta fram att för att uppfylla funktionsmålet har regeringen angett att barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet, och vistas i trafikmiljöer, ska öka (prop. 2008/09:93). Utskottet påminner vidare om att regeringen fastställde en nationell plan för transportinfrastrukturen för åren 2018–2029. Som en del av detta beslut uppdrog regeringen åt att bl.a. genomföra medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken. De informations- och kunskapshöjande insatser som genomförs ska enligt regeringen vara långsiktiga insatser som i hög grad bidrar till att de transportpolitiska målen uppfylls och de ska ge ett tydligt mervärde. –2029 fördelar regeringen till de områden där föreslagit informations- och kunskapshöjande insatser. Utskottet noterar därtill att trafikkunskap även ingår i undervisningen inom skolan.