bet · H801JuU1 · 2020-12-03 00:00:00 — Tillskottet ska därför användas för att möta behovet av ett ökat antal platser men även till att möjliggöra en bra miljö i Kriminalvården, vilket är en förutsättning för rehabilitering av de intagna. Anslagsökningen ska också göra det möjligt för Kriminalvården att hyra fängelseplatser utomlands. Förslaget ska enligt motionärerna genomförs genom att regeringen ger Kriminalvården i uppdrag att sluta avtal med andra länders motsvarighet. Syftet är att stimulera andra länder att vilja låta sina medborgare avtjäna svenska straff i sina hemländer. Avtalen ska bygga på ekonomisk ersättning från den svenska Kriminalvården till det andra landets motsvarighet. Det ska även vara möjligt för Kriminalvården att sluta avtal med tredje land om att avtjäna straff i det landet om det anses lämpligt. Oavsett om avtal träffas med hemlandet eller ett tredje land måste givetvis humanitära och rättsliga förhållanden beaktas. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:7 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 . Anslaget får användas för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för verksamheten vid ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . Anslaget föreslås minska med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 7.4) och beräknas minskas med samma belopp. För att säkerställa Brottsförebyggande rådets fortsatta arbete med att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism föreslår regeringen att anslaget ökas med –2023. För att garantera myndighetens verksamhet föreslås i kommittémotion 2020/21:3112 av m.fl. (SD) i denna del att anslaget 1:7 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:8 sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2020/21:2) medräknade. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 hade en anslagskredit om utnyttjats. För att möta den ökade efterfrågan inom den rättspsykiatriska verksamheten och i övrigt säkerställa en ändamålsenlig bemanning föreslår regeringen att anslaget ökas med . För att finansiera förändringar till följd av planerade nya regler om faderskap och föräldraskap beräknas anslaget ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Domstolar beräknas minskas med och att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas minskas med . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 7.4) och beräknas minskas med samma belopp. För att ska kunna genomföra sin verksamhet, bl.a. rättspsykiatriska undersökningar, föreslås i partimotion 2020/21:3194 av m.fl. (V) i denna del att anslaget 1:8 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:9 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:10 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . Anslaget föreslås minska med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 7.4) och beräknas minskas med samma belopp. I partimotion 2020/21:3194 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget 1:10 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att de avvisar regeringens förslag på en minskning av anslaget med ca . 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. Anslag till Ersättning för skador på grund av brott Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för skador på grund av brott i enlighet med bestämmelserna i brottsskadelagen (2014:322). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2020/21:3306 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 14 föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill fördubbla nivån på den kränkningsersättning som brottsoffer kan få rätt till. Som utgångspunkt är det förövaren som ska betala ersättning för skadestånd på grund av brott, och den ordningen ska enligt motionärerna bibehållas även med de högre nivåerna. Anslagsökningen ska dock finansiera den kostnadsökning som förslaget innebär för staten i form av högre utgifter för brottsskadeersättning. I kommittémotion 2020/21:3112 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det bör införas en statlig skadeståndsgaranti som innebär att staten går in och betalar det skadestånd som domstolen dömt ut till brottsoffret för att därefter kräva gärningsmannen på motsvarande belopp. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2020/21:2) medräknade. Anslag till Rättsliga biträden m.m. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget får vidare användas för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget får även användas för utgifter för medlare enligt 6 kap. 18 a § och 21 kap. 13 § andra stycket samt rättegångs-biträde enligt 20 kap. 2 b § . Anslaget får användas för utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt för utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning, god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska betalas av en annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen anför att statens utgifter för rättsliga biträden påverkas av flera faktorer, bl.a. utvecklingen av antalet förordnanden, debiterad tid per förordnande och uppräkningen av timkostnadsnormen. Utgifterna för rättsliga biträden har ökat under flertalet år, delvis på grund av det ökade målinflödet till domstolarna. Anslagets utgifter beräknas uppgå till 3 , därför ökas anslaget med 1 . Förslag om att stärka det straffrättsliga skyddet för barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar förväntas träda i kraft . För att täcka kostnader för rättsliga biträden med anledning av förslaget höjs anslaget med . 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar samt för utgifter för ersättning för vissa ombuds- och rättegångskostnader. Anslaget får även användas för utgifter i samband med statens skadeståndsansvar om den enhetliga patentdomstolen överträder . uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2020/21:2) medräknade. Anslag till Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar. Anslaget får användas till årsavgifter och bidrag till vissa internationella sammanslutningar, internationellt samarbete och forskning med anknytning till rättsväsendets område. Vidare får bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt internationellt samarbete och forskning med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår att anslaget minskas med . Besparingen på anslaget beror på att medel inte har förbrukats. 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. Brå belastar anslaget med vissa egna kostnader som är direkt kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . inrättades regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. Det är angeläget att detta arbete utvecklas bl.a. när det gäller regional samordning av avhopparverksamhet. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen avser att återkomma med närmare anvisningar för hur medlen ska användas. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 7.4) och beräknas minskas med samma belopp. Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:17 sammanfattas i följande tabell. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår att ska ansvara för säkerhetsprövning när det gäller den som är chef för en allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol, Arbetsdomstolen och hyres- och arrendenämnderna i , och från . utökade uppdrag medför kostnader, och därför föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget 1:5 Domstolar minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 7.4) och beräknas minskas med motsvarande belopp. 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Regeringens och motionärernas förslag i fråga om anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering sammanfattas i följande tabell. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för Fonden för inre säkerhet och Fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränsförvaltning och visering, samt för administration av båda fonderna. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2020 fanns ett anslagssparande om . kommer projekt som genomförts inom ramen för det nationella programmet under EU:s innevarande budgetperiod (2014–2020) att slutfinansieras. inleds en ny budgetperiod som sträcker sig . Förhandlingar och förberedelser pågår fortfarande inom EU om den nya perioden. har i uppdrag att fortsätta att vara nationell förvaltande myndighet för fonden för inre säkerhet samt för fonden för integrerad gränsförvaltning, instrumentet för gränskontroll och viseringar. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. Fonden för inre säkerhet är en del av flera EU-fonder som är kopplade till EU:s fleråriga budgetram och som sträcker sig . Utbetalningar av fondmedel kommer dock att göras även . Verksamheten ska bedrivas utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget medför således utgifter för kommande budgetår. Betald polisutbildning (förslag till nytt anslag 99:1) I kommittémotion 2020/21:3112 av m.fl. (SD) i denna del föreslås ett nytt anslag som får användas för utbetalning av lön under polisutbildning. För att uppnå den personalstyrka som behöver i sitt arbete krävs enligt motionärerna mer än att öka antalet utbildningsplatser. I syfte att öka genomströmningen på polisutbildningen föreslås att studenter på utbildningen får lön . Detta möjliggör att även de som är mitt i livet och önskar bli poliser får en reell möjlighet att utbilda sig till polis. Motionärerna föreslår att det anslås för detta ändamål 2021. Statliga ordningsvakter (förslag till nytt anslag 99:2) I kommittémotion 2020/21:3112 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att det ska anställas statliga ordningsvakter. Ordningsvakterna ska lyda under och verka i glesbygd som saknar den bemanning som behövs i övrigt men även i områden där behovet av trygghetsskapande åtgärder är synnerligen nödvändiga. ska bedöma var behovet av dessa ordningsvakter finns. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Kommunala insatser mot våldsbejakande terror (förslag till nytt anslag 99:3) I kommittémotion 2020/21:3529 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås ett nytt anslag för att förstärka statens ansvar för det förebyggande arbetet. Staten ska enligt motionärerna utforma fungerande avhoppar- och anhörigstödsverksamhet som specifikt riktar sig till våldsbejakande islamister och som också involverar de muslimska trossamfunden i det förebyggande arbetet. Verksamheten ska stödja kommunernas förebyggande arbete. Motionärerna föreslår att det anslås för detta ändamål 2021. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället krävs både ett effektivt brottsbekämpande arbete och ett brottsförebyggande arbete som involverar många aktörer i samhället. Det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. För att den målsättningen ska bli verklighet krävs det enligt utskottet satsningar på breda och långsiktiga åtgärder. I årets budgetproposition har regeringen föreslagit en fortsatt satsning på , vilket utskottet är positivt till. Enligt regeringen innebär satsningen att till 2024 ska ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 personer jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. Ambitionen är att upprätthålla fördelningen mellan civilanställda och poliser. Även om har stärkt sin rekryteringskapacitet delar utskottet regeringens uppfattning att det även i fortsättningen behövs åtgärder för att bygga ut kapaciteten och göra polisyrket attraktivare. Utöver att anställa ny personal är det som regeringen framhåller viktigt att behålla de redan anställda samt att återrekrytera poliser som har slutat. Utskottet ser positivt på att detta arbete har varit framgångsrikt, eftersom den tidigare utvecklingen mot att allt fler poliser slutar nu har brutits, och mer än var fjärde polis som slutat har återanställts. Åtgärder för såväl bättre arbetsvillkor och karriärvägar som bättre arbetsmiljö och säkerhet är viktiga delar i arbetet med att öka attraktiviteten i polisyrket. Utskottet instämmer även i att det parallellt med utbyggnaden behövs ett kontinuerligt arbete för att öka polisväsendets effektivitet sett till resursanvändning och resultat samt för att stärka den lokala polisiära närvaron. är antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål inom Domstolar högre än . Regeringen framhåller att som domstolarnas produktivitet är hög är covid-19-pandemins effekter för domstolarnas verksamhet svårbedömd. Regeringen följer därför utvecklingen inom Domstolar noga och avser vid behov att återkomma i budgetpropositionen , vilket utskottet ser positivt på. Den kraftiga beläggningsökningen i häkten och anstalter har inneburit en stor utmaning för Kriminalvården. Straffrättsliga reformer och en förväntad ökad effektivitet i den övriga rättskedjan kommer enligt regeringen att påverka beläggningen och platsbehovet i Kriminalvården även framöver. Utskottet delar regeringens uppfattning att Kriminalvården därför även i fortsättningen behöver förutsättningar för att bedriva det långsiktiga arbetet med utformningen av den framtida platskapaciteten. behöver Kriminalvården ha tillräckliga resurser för de tillfälliga lösningar som är nödvändiga för att snabbt kunna utöka sin kapacitet och bibehålla säkerheten. Inom ramen för kapacitetsutökningen behöver Kriminalvården enligt regeringen även anpassa och utveckla verksamhetsinnehållet. Det gäller bl.a. frivårdens arbete och åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte. För dessa ändamål har regeringen föreslagit tillskott, vilket utskottet ser positivt på. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att det är av fortsatt stor vikt att Kriminalvårdens arbete med effektiviseringar fortsätter, vilket regeringen avser att följa. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att Säkerhetspolisen behöver tillföras medel . Regeringen framhåller att Säkerhetspolisen behöver ha bättre förutsättningar att möta det breddade hotet från främmande makt samt i större utsträckning kunna arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism. Med anledning av det breddade hotet från främmande makt behöver Säkerhetspolisen även förstärka sin tillsyn på säkerhetsskyddsområdet. Vidare är utskottet positivt till regeringens förslag att tillföra medel för att kunna möta efterfrågan på myndighetens tjänster. Som regeringen anför behövs det fortfarande stärkt mottagningskapacitet inom ramen för den rättspsykiatriska verksamheten. I ska alla vara trygga, oavsett var man bor eller vem man är. I propositionen redogör regeringen för åtgärder som genomförs för att intensifiera arbetet mot kriminella gäng- och nätverksmiljöer och som syftar till att på både kort och lång sikt utveckla såväl brottsbekämpningen som det brottsförebyggande arbetet. Utskottet instämmer i vikten av att det lokala brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet bedrivs aktivt utifrån en lokal problembild och i samverkan med berörda aktörer. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället krävs både ett effektivt brottsbekämpande arbete och ett brottsförebyggande arbete som involverar många aktörer i samhället. Utskottet delar regeringens uppfattning att utvecklingen av ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället måste fortsätta med full kraft. Det är inte minst viktigt i områden med socioekonomiska utmaningar. Utskottet ser fram emot att ta del av regeringens kommande redovisning till om vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå målsättningarna i programmet Tillsammans mot brott. Regeringen anför att det förebyggande arbetet mot radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism fortfarande har hög prioritet. Regeringen anser att Center mot våldsbejakande extremism även i fortsättningen ska bedrivas med bibehållen omfattning och föreslår därför att ska tillföras medel för detta syfte, vilket utskottet ser positivt på. I propositionen redogör regeringen för vissa förstärkta straffrättsliga åtgärder, och flera av dem ligger i linje med tillkännagivanden från . I bereds nu förslag på bl.a. förändringar av den straffrättsliga särbehandlingen av unga myndiga lagöverträdare och en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare har sexualbrottsutredning i uppdrag att överväga ytterligare åtgärder i skärpande och förtydligande riktning. Regeringen avser även att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi för att bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet ser positivt på att arbete pågår inom dessa viktiga områden. I propositionen redogör regeringen avslutningsvis för vissa insatser för att möta den tekniska utvecklingen. Utskottet instämmer i det regeringen anför om att globaliseringen och teknikutvecklingen innebär ständiga förändringar av kriminaliteten, vilket också kräver förändrade motåtgärder. Utskottet ser positivt på att regeringen fortsätter arbetet med att modernisera de utredningsverktyg som behövs för en effektiv brottsbekämpning. Regeringen redogör även för åtgärder kring utvecklingen av ett digitaliserat informationsflöde i rättskedjan men framhåller att detta också innebär ökade sårbarheter, vilket visar på vikten av ett systematiskt säkerhetsskydd för de verksamheter som bedriver en säkerhetskänslig verksamhet. Utskottet är positivt till att regeringen föreslår att bl.a. Säkerhetspolisen tillförs ytterligare medel för att stärka tillsynen på området, som en del i det civila försvaret. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Utskottet delar vidare regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt för att stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet och regeringens förslag till bemyndiganden. Därmed ställer utskottet inte sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av tillkännagivanden om brott som begås av djurrättsaktivister och om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet, som regeringen nu anser är slutbehandlade, inte är tillräckliga. Jämför reservationen (M, KD). I budgetpropositionen lämnar regeringen en återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Sammanlagt rör det sig om 20 tillkännagivanden, varav merparten gjorts efter förslag från justitieutskottet. Tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade