bet · H701NU13 · 2020-03-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om regional tillväxtpolitik. Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om lokalisering och organisering av statliga myndigheter, kommersiell och offentlig service på landsbygden, återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser och vissa övriga frågor om regional tillväxt. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 70 yrkanden från motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Kommersiell och offentlig service Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser Vissa övriga frågor om regional tillväxt Utvecklingen i vissa län och regioner 1.Lokalisering och organisering av statliga myndigheter, punkt 1 (C) 2.Stöd till lanthandlare, punkt 2 (M, SD) 3.Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 3 (C) 4.Övrigt om kommersiell och offentlig service, punkt 3 (KD) 5.Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 4 (SD) 6.Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 4 (C) 7.Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser, punkt 4 – motiveringen (V) 8.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 5 (M) 9.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 5 (SD) 10.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 5 (C) 11.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 5 (KD) 12.Vissa övriga frågor om regional tillväxt, punkt 5 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lokalisering och organisering av statliga myndigheter 2019/20:883 av (M), 2019/20:1181 av (M), 2019/20:1352 av (M), 2019/20:1403 av m.fl. (S), 2019/20:1792 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:1953 av (L) yrkande 1, 2019/20:2099 av (S) och 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 1 (C) 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5. Reservation 2 (M, SD) Övrigt om kommersiell och offentlig service 2019/20:598 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:1202 av och (båda S), 2019/20:1561 av (M) yrkande 1, 2019/20:1794 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2337 av m.fl. (S), 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 72, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser 2019/20:389 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:706 av och (båda SD), 2019/20:1172 av (M), 2019/20:1353 av (M), 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkande 1, 2019/20:1772 av och (båda C), 2019/20:1881 av (M), 2019/20:1883 av (M), 2019/20:2339 av m.fl. (S), 2019/20:2568 av (M) yrkande 2 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 43. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) – motiveringen Vissa övriga frågor om regional tillväxt 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2019/20:1192 av (S), 2019/20:1262 av m.fl. (S) yrkande 1, 2019/20:1424 av och (båda S), 2019/20:1760 av och (båda C), 2019/20:1885 av (M), 2019/20:2026 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 17, 2019/20:2194 av (M), 2019/20:2311 av m.fl. (S), 2019/20:2542 av (M) yrkande 2, 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2019/20:2979 av (M), 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 26, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 40, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) Reservation 12 (L) Utvecklingen i vissa län och regioner 2019/20:170 av (C), 2019/20:644 av (S), 2019/20:733 av m.fl. (S), 2019/20:920 av och (båda S), 2019/20:1250 av och (båda S), 2019/20:1744 av m.fl. (C), 2019/20:1755 av Per Åsling (C) yrkandena 2 och 6, 2019/20:2026 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5, 2019/20:2081 av (L), 2019/20:2614 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2019/20:2645 av m.fl. (M) och 2019/20:3112 av Per Åsling (C) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (SD), (S), (SD), (KD), (C), (S), Per Schöldberg (C), (MP), (M), i (M), (M), (L), (S), (S), (V) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 67 motionsyrkanden om regional tillväxtpolitik från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkanden redovisas i bilaga 1. I bilaga 2 återfinns motionsyrkanden om utvecklingen i vissa län och regioner. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter. Utskottet hänvisar bl.a. till att de pågående insatserna som genomförs i stort är i linje med de förslag som förordas i de aktuella motionerna. Jämför reservation 1 (C). m.fl. (S) föreslår i motion 2019/20:1403 att arbetet med att omlokalisera statliga myndigheter ska fortsätta och att de län som har en låg lokaliseringskvot särskilt ska beaktas. Omlokaliseringsarbetet behöver även omfatta hur befintliga myndigheter kan förstärka sin regionala organisation. (S) anför i motion 2019/20:2099 att statens verksamheter har en viktig roll för jobbskapande, service och kompetensutveckling och att det är statens uppgift att se till att de grundläggande förutsättningarna för att bo och verka i glesbygdskommuner och landsbygden uppfylls. Motionären föreslår därför att regeringen ska se över möjligheten att utreda förutsättningarna för statlig verksamhet i alla kommuner. I motion 2019/20:883 anför (M) att omlokaliseringen av myndigheter skulle få en bättre effekt om myndigheterna också fick i uppdrag att samverka med lärosäten i närheten. Motionären föreslår därför att vissa omlokaliserade myndigheter ska få ett speciellt ansvar för att främja regionala forsknings- och utvecklingsmiljöer. I motion 2019/20:1181 av (M) anför motionären att även gles- och landsbygdsregioner måste vara attraktiva och spirande för att hela ska fungera. Enligt motionären räcker det inte enbart med en politisk ambition att utlokalisera myndigheter från storstadsområdena till hela landet, utan regeringen måste också använda de verktyg som finns till hands för att ge redan välfungerande och etablerade myndigheter möjlighet att stanna kvar och utvecklas. (M) föreslår i motion 2019/20:1352 att lokaliseringen av statliga företag och myndigheter ses över. Motionären framhåller att tillväxtorterna ska vara motorer i sina regioner men att det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela ska leva. m.fl. (C) anför i partimotion 2019/20:3106 yrkande 7 att det är beklagligt att de omlokaliseringar av statliga jobb som skett ofta gått till regionala tillväxtcentra där det jämförelsevis inte råder någon brist på den typen av arbetstillfällen. För att stärka arbetsmarknaden i hela landet bör fortsatta omlokaliseringar liksom etableringar av servicekontor och filialer inte bara ske till regionala tillväxtorter utan också till orter i landsbygder, exempelvis orter som förlorat statliga arbetstillfällen. I motion 2019/20:1792 av Per Åsling och (båda C) anför motionärerna att det är viktigt att den statliga lokaliseringspolitiken betraktas med tillväxtpolitiska utgångspunkter och att därför bör slå fast att en modern lokaliseringspolitik ska verka för att statliga myndigheter, funktioner och verksamheter placeras med hela landet som utgångspunkt – gärna i mindre städer och i landsorten. Nya myndigheter bör regelmässigt placeras utanför , och för verksamheter som är lokaliserade till bör den geografiska placeringen prövas löpande, t.ex. i samband med en diskussion om verksamhetens utveckling och finansiering. (L) understryker i motion 2019/20:1953 yrkande 1vikten av att nya myndigheter placeras i en annan storstadsregion än och menar att och kan, behöver och bör ha fler förvaltningsmyndigheter. tillkännagivanden om lokalisering av myndigheter tillkännagav för regeringen ett antal principer för såväl den geografiska placeringen av statliga myndigheter som beslutshanteringen av sådana ärenden (bet. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). Utskottet redo-gjorde åter för dessa principer i sitt betänkande om regional tillväxtpolitik (bet. 2015/16:NU17) och noterade att regeringen gett Statskontoret och Statens servicecenter i uppdrag att se över olika aspekter av lokaliserings-frågan och ansåg att det var ett steg i rätt riktning. menade utskottet att utvecklingen inte varit i enlighet med de principer som fastställt, oberoende av regeringar och tidigare uttalade ambitioner om att noga pröva om myndigheter i ökad utsträckning skulle kunna lokaliseras utanför storstäderna. Utskottet föreslog därför att genom att bifalla ett antal motioner helt eller delvis skulle tillkännage för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Vidare anförde utskottet att regeringen i ett lämpligt sammanhang borde återrapportera till vilka åtgärder som vidtagits och hur de principer som tidigare fastställt tillämpas. beslutade i enlighet med utskottets förslag. har gjort flera ytterligare tillkännagivanden till regeringen med bäring på frågan om statliga myndigheters lokalisering som har beretts av andra utskott. Bland annat beslutade i enlighet med finansutskottets förslag om ett tillkännagivande om att regeringen borde se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även pröva en lokalisering till andra delar av landet (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivande I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) redogjorde regeringen bl.a. för de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivande om lokaliseringen av statliga myndigheter 2016. Av skrivelsen framgick bl.a. att regeringen beslutat att lokalisera till och Fastighetsmäklarinspektionen till . Regeringen uppgav att ärendet bereddes vidare och att tillkännagivandet därmed inte var slutbehandlat. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) återkom regeringen i frågan om åtgärder med anledning av tillkännagivande. Regeringen framhöll bl.a. att den i budgetpropositionen redovisat att regeringens arbete med att stärka den statliga närvaron i landet fortsatte. Utgångspunkten för detta arbete var att nya myndigheter skulle lokaliseras utanför . Regeringen redogjorde vidare för de beslut om att lokalisera myndigheter och verksamheter till olika orter runt om i landet som man fattat . Regeringen uppgav att man beslutat att skulle vara placerad i . () hade fått i uppdrag att lokalisera ytterligare verksamhet till , där också myndighetens säte skulle ligga. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd hade vidare fått regeringens uppdrag att lokalisera sin verksamhet till , och lokaliseringen skulle vara genomförd . beslutade regeringen också att lokalisera Myndigheten för kulturanalys till , till , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor till , viss verksamhet vid och Svenska , inklusive myndigheternas säten, till respektive samt ytterligare verksamhet vid Universitets- och högskolerådet och till respektive . Lokaliseringen skulle för samtliga dessa myndigheter vara genomförd , utom för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt , vars lokalisering skulle vara genomförd respektive . beslutade regeringen vidare att Statens servicecenter skulle lokalisera delar av sin verksamhet till . Lokaliseringen skulle vara genomförd . Enligt skrivelsen (skr. 2017/18:75) beslutade regeringen också att en särskild utredare skulle förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn, som skulle ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja digitaliseringen av statliga myndigheter samt förvaltningen i kommuner och landsting (dir. 2017:117). Myndigheten skulle enligt direktiven vara lokaliserad till . I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2018/19:75) återkom regeringen i frågan om åtgärder med anledning av tillkännagivande och redovisade bl.a. de beslut om att lokalisera myndigheter och verksamheter till olika orter runt om i landet som fattades . beslutade regeringen att ska lokalisera minst 30 årsarbetskrafter från till , utöver beslutet att placera 50 nya tulltjänstemän i för att stärka kontrollarbetet vid gränserna med anledning av regeringens satsning på i budgetpropositionen . Vidare skulle lokalisera ytterligare verksamhet från till (minst 10 årsarbetskrafter). Regeringen beslutade även att Myndigheten för tillgängliga medier skulle lokalisera sin verksamhet från till och att skulle utöka verksamheten på regionkontoret i med 80–100 årsarbetskrafter. Enligt regeringens beslut skulle lokalisera delar av sin verksamhet från till (15 årsarbetskrafter), (10 årsarbetskrafter) och (10 årsarbetskrafter) och att myndigheten även skulle pröva om ytterligare verksamhet i kan lokaliseras till andra orter. Regeringen beslutade vidare att Inspektionen för socialförsäkringen skulle lokalisera hela sin verksamhet till , att skulle lokalisera ytterligare en del av sin verksamhet till . Vad gäller Swedac beslutade regeringen att myndigheten ska lokalisera all verksamhet som bedrivs i till . Regeringen beslutade vidare att omlokalisera Sidas verksamhet i till . Regeringen redovisade därtill att startat sin verksamhet i , Delegationen mot segregation i , Myndigheten för arbetsmiljökunskap i och Myndigheten för digital förvaltning i . Regeringen angav vidare i skrivelsen (skr. 2018/19:75) att ärendet bereddes vidare och att tillkännagivande därmed inte var slutbehandlat. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 49) att den, med anledning av tillkännagivanden om att den statliga närvaron bör öka i hela landet, har fattat 21 regeringsbeslut om lokalisering av hela eller delar av myndigheters verksamheter som berör 20 olika myndigheter (omfattas av två beslut). Merparten av besluten har avsett verksamheter i , som har omlokaliserats till andra delar av landet. Regeringen anger vidare att den med anledning av regeringens beslut om omlokaliseringar, myndigheternas egna initiativ till lokaliseringar och införandet av förordningen om statliga myndigheters lokalisering (se nedan) anser att tillkännagivandena är slutbehandlade. Förordningen om statliga myndigheters lokalisering Regeringen utfärdade den förordningen (2019:202) om statliga myndigheters lokalisering (Fi2019/01505/SFÖ). Förordningen innebär bl.a. att myndigheter vid beslut om lokalisering, vare sig det gäller placering av ett fast arbetsställe eller avveckling av arbetsställe på en viss ort, ska genomföra analyser av verksamhetsmässiga, personella, ekonomiska och regionala konsekvenser inom myndighetens ansvarsområden samt att lokaliseringsbeslut ska fattas av myndighetens ledning. Av analysen ska det också framgå vilka alternativa möjligheter som finns att utveckla eller rationalisera myndighetens befintliga verksamhet på en viss ort. Förordningen trädde i kraft . Utredningen om ökad statlig verksamhet i Av Statskontorets rapport myndigheters lokalisering – Ett samlat underlag framgår att statliga myndigheter, och därmed statliga arbetstillfällen, är ojämnt fördelade över landet. Av rapporten framgår vidare att är det län där antalet statliga jobb minskade mest 2008–2014 och att antalet statliga arbetstillfällen ökat mest i (Statskontoret 2016:8). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att öka den statliga närvaron i (dir. 2018:100). skulle bl.a. utreda förutsättningarna för att samla arbetsuppgifter motsvarande minst 50 årsarbetskrafter från flera myndigheter i och tillhandahålla gemensamma lokaler med gemensam kontorsservice i för dessa uppgifter. I slutbetänkandet Ökad statlig närvaro i (SOU 2019:33) föreslås omlokalisering till av verksamhet avseende lärarlegitimationer, delar av verksamhet avseende legitimationer inom hälso- och sjukvård, verksamhet avseende registervård för de register som verkets nuvarande i utgår från, delar av verksamheten avseende Sidas strategi för informations- och kommunikationsverksamhet och Kammarkollegiets verksamhet avseende auktorisation av tolkar och översättare. Betänkandet har remissbehandlats och remisstiden löpte ut som för inlämnande av remissvar. Enligt regeringens webbplats inkom sammanlagt 53 remissvar. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, framgår bl.a. att inga nya myndigheter ska lokaliseras i (punkt 23). tillkännagav på förslag av utskottet för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. I detta samman-hang påminde utskottet om de principer om lokaliseringsärenden och beslutshanteringen av sådana ärenden som hade tillkännagett för regeringen. Utskottet uttalade att regeringen skulle återrapportera till vilka åtgärder den hade vidtagit och hur principerna hade tilllämpats. Utskottet kan konstatera att regeringen efter tillkännagivanden (bet. 2015/16:NU17, 2015/16:201 och 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208) om att den statliga närvaron bör öka i hela landet har fattat över 20 regeringsbeslut om lokalisering där hela eller delar av myndigheters verksamheter i har omlokaliserats till andra delar av landet. Utskottet konstaterar vidare att förordningen om statliga myndigheters lokalisering har trätt i kraft och att regeringen, med anledning av dessa beslut har ansett att tillkännagivandena är slutbehandlade. Utskottet gjorde ingen annan bedömning. Utskottet noterar därtill att förslag om ökad statlig verksamhet i med syftet att öka den statliga närvaron i staden med anledning av att de statliga jobben minskade mest i –2014 bereds inom . Utskottets uppfattning är att regeringens olika beslut om lokalisering av statliga myndigheters verksamhet liksom regeringens bedömning i landsbygdspropositionen om att de statliga arbetstillfällena borde öka och att nya myndigheter i första hand borde lokaliseras utanför ligger i linje med tillkännagivanden. Utskottet ser därför inte att det finns skäl för att rikta ett ytterligare tillkännagivande till regeringen med anledning av de åtgärder som förordas i motionerna i detta avsnitt. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Kommersiell och offentlig service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommersiell och offentlig service på landsbygden bl.a. med hänvisning till pågående insatser och utredningar. Jämför reservation 2 (M, SD), 3 (C) och 4 (KD). I motion 2019/20:1202 av och (båda S) anför motionärerna att samhällsservice är en nödvändighet för att den vardagliga servicen ska kunna stanna kvar på många utflyttningsorter, vilket i sin tur är grundläggande för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Motionärerna förordar därför att möjligheten att införa kombinationstjänster och som omfattar fler funktioner av social karaktär ses över för att hitta nya sätt att förbättra tryggheten och öka servicen. Förslagsvis skulle funktioner inom lantbrevbäringen, skolskjutsen, hälsocentralen, bibliotek, kulturen, hemkörningstjänster, bankärenden, it-hjälp, hemtjänst, tillsyn m.m. enligt motionärerna kunna omfattas av kombinationstjänster, och ett sätt att klara finansieringen är att undersöka om EU:s regionala strukturfonder skulle kunna användas för att finansiera ett projekt för att pröva kombinationstjänster på landsbygden. I motion 2019/20:2337 pekar (S) på lanthandlarnas betydelse för att människor ska kunna bo i glest befolkade områden. Lanthandeln är ofta en motor i bygdens utveckling och är för det mesta inte bara en butik utan även en samlingsplats för människor och ett nav för service i olika former där de tar på sig fler och fler serviceuppdrag, såsom paketutlämning, apotek, ombud för systembolaget samt service knuten till kommunala angelägenheter. Att erbjuda och utveckla fler servicetjänster innebär ett merarbete för lanthandlarna, men inte alltid extra intäkter och kan således innebära fler nackdelar än fördelar för en del butiker i gles- och landsbygd. För att stötta lanthandlare i att utveckla servicen bör regeringen enligt motionären se över om det är möjligt att koppla in ekonomiska incitament baserat på antalet erbjudna servicetjänster. I kommittémotion 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkande 1 förordar motionärerna att satsningen på förstärkt driftstöd för bibehållen service på landsbygden till små butiker i sårbara och utsatta glesbygder noggrant följs upp och utvärderas för att säkerställa att den ersättning och det stöd som betalas ut överensstämmer med handlarnas faktiska intäkter, och att det finns möjlighet att skala ned ersättningen i takt med att intäkterna stiger. Vidare förordar motionärerna yrkande 5 att möjligheterna att genomföra en mer behovsanpassad prövning vid ansökan om driftstöd, utöver de uppställda grundkraven för stödet, ska ses över samt att vid beviljande av driftstöd även ta hänsyn till kostnader som följer av eventuella påtvingade investeringar med anledning av exempelvis nya lagar och EU-regler. Därtill föreslår motionärerna att det ska bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag. Enligt motionärerna är möjligheten att erbjuda flera typer av service viktig för handlarna, både för att de ska kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Statliga bolag såsom , , och Postnord bör därför enligt motionen få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra sådana villkor som i onödan försvårar möjligheten för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. (M) anför i motion 2019/20:1561 yrkande 1 att informationen om och koordineringen av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden behöver ses över för att undersöka hur de kan förbättras. Motionären uppger bl.a. att det är få som känner till att dessa stöd existerar och hur man söker dem. Eftersom det i många fall är länsstyrelserna som sköter handläggningen av stöden är det enligt motionären angeläget att dessa på ett bättre sätt koordinerar sitt arbete och tydligare informerar om vilka stöd som finns och hur man ansöker om dem. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:367 yrkande 8 att lanthandlarna utgör viktiga nav i de bygder där de är verksamma och ofta fungerar som bensinmack, busshållplats, ombud för , Postnord, Bussgods, Schenker, , Systembolaget m.fl. För dem är möjligheten att kunna erbjuda flera typer av samhällsservice viktig, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre ekonomiskt sårbar. Motionärerna menar att det är viktigt att säkerställa att serviceutbudet på landsbygden inte försämras och att de statliga bolagen som verkar i glesbygd genom ombud har en viktig roll i detta. Motionärerna menar därtill i yrkande 9 att regeringen bör ge de statliga bolagen, exempelvis , , och Systembolaget i uppdrag att se över sin modell för hur ombuden i glesbygd ersätts och återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden. Motionärerna anser även att den höjning av stödet för kommersiell service som beslutat om ska utvärderas och följas upp för att säkerställa att den har avsedd effekt och att nivåerna är tillräckliga för att nå de önskade målen även om förutsättningarna ändras, t.ex. genom att statliga bolag säljs ut eller en ökad del av tjänster flyttas till e-handel av läkemedel som kräver paketutlämning. I kommittémotion 2019/20:598 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att möjligheterna till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare ska utredas.