bet · H701MJU11 · 2020-03-05 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör vattenbruk. Enligt utskottet bör regeringen vidta ytterligare åtgärder för att underlätta utvecklingen av vattenbruket och skyndsamt se över regelverket för att öka graden av vattenbruk i . Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 17 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). I en reservation (S, MP, L) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Betänkandet innehåller också sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Hållbar förvaltning av fiskbestånden Motioner som bereds förenklat 1.Systemen för nationell fördelning av fiskekvoter, punkt 1 (SD, KD) 2.Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen, punkt 2 (M, C) 3.Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen, punkt 2 (KD) 4.Kriterier för nationell tilldelning av fiskemöjligheter, punkt 3 (L) 5.Hållbara fiskemöjligheter, punkt 4 (M) 6.Hållbara fiskemöjligheter, punkt 4 (SD) 7.Hållbara fiskemöjligheter, punkt 4 (L) 8.Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden, punkt 5 (M) 9.Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden, punkt 5 (V) 10.Förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i , punkt 6 (M) 11.Trålfiske, punkt 7 (M) 12.Trålfiske, punkt 7 (V) 13.Fiskerikontroll och efterlevnad, punkt 8 (M, SD, KD) 14.Förutsättningarna för vattenbruk, punkt 9 (S, L, MP) 15.Vattenbruk som areell näring, punkt 10 (SD) 16.Ålförvaltning, punkt 11 (M) 17.Ålförvaltning, punkt 11 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Systemen för nationell fördelning av fiskekvoter 2019/20:34 av (KD), 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkandena 4 och 7 samt 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 1 (SD, KD) Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 2 (M, C) Reservation 3 (KD) Kriterier för nationell tilldelning av fiskemöjligheter 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkandena 1, 3 och 6 samt 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 4 (L) 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 1.1. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (L) Åtgärder med anledning av den rådande situationen för torskbestånden 2019/20:294 av Skånberg (KD), 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 2, 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkandena 3–5 och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 8 (M) Reservation 9 (V) Förvaltningsplanen för torsk, sill/strömming och skarpsill i 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Reservation 10 (M) 2019/20:415 av (C) yrkande 2, 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:1780 av Per Lodenius m.fl. (C) och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 11 (M) Reservation 12 (V) 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 5 och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 13 (M, SD, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att underlätta utvecklingen av vattenbruket och skyndsamt se över regelverket för att öka graden av vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkandena 20, 22 och 23 samt 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 14 (S, L, MP) Vattenbruk som areell näring 2019/20:601 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 15 (SD) 2019/20:1618 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2019/20:2666 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 16 (M) Reservation 17 (V) 2019/20:1757 av (C). 2019/20:2183 av (M). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), (C), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 98 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20. De behandlade yrkandena rör bl.a. de nationella systemen för kvotfördelning, hållbar fiskeriförvaltning och åtgärder med anledning av situationen för torskbestånden, trålfiske, fiskerikontroll, förutsättningar för vattenbruksverksamhet i samt ålförvaltning. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. Motionsyrkandena finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om systemen för nationell fördelning av fiskekvoter, om generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen samt om kriterier för nationell tilldelning av fiskemöjligheter. Jämför reservation 1 (SD, KD), 2 (M, C), 3 (KD) och 4 (L). Systemen för nationell fördelning av fiskekvoter I kommittémotion 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås att Havs- och vattenmyndigheten får i uppdrag att genomföra en systemförändring som gagnar det demersala yrkesfisket. Enligt motionärerna har det pelagiska systemet med individuella överförbara fiskerättigheter inom yrkesfisket inneburit kraftiga löneökningar, bättre arbetsmiljö, en föryngring av yrkesfiskarkåren samt bättre förhållanden i fiskberedningsindustrin. En viktig orsak till att systemet fungerar så bra är att det funnits kustkvoter. Samma motivering framförs även i motion 2019/20:34 av (KD) som också yrkar på att en systemförändring genomförs för det demersala yrkesfisket. I motion 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 4 anförs att regeringen bör säkerställa att det finns en ökad flexibilitet i det kustnära fisket, ett kombifiske, där det är tillåtet för de småskaliga kustfiskarna att fiska på fler arter, inklusive pelagiska arter. Vidare anförs i yrkande 7 i samma motion att regeringen bör utreda förutsättningarna för avgifter för pelagiskt fiske och användning av intäkterna för att stärka fiskeriförvaltning och insatser för det småskaliga kustnära fisket. Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen I kommittémotion 2019/20:3267 av m.fl. (C) yrkande 32 anförs att regeringen bör verka för föryngring och generationsväxling inom fiskarkåren. Enligt motionärerna är medelåldern för yrkesfiskare hög, och hindren för unga eller nya fiskare som vill etablera sig är mycket stora. Åtgärder som underlättar generationsväxling inom yrkesfisket behöver vidtas. I kommittémotion 2019/20:3408 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att fler unga yrkesfiskare ska kunna starta sin verksamhet. Enligt motionärerna har unga fiskare svårt att få yrkesfiskelicenser. Regeringen bör därför ge Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i sin licenshantering särskilt beakta behovet av att rekrytera yngre fiskare. Kriterier för nationell tilldelning av fiskemöjligheter I kommittémotion 2019/20:2747 av m.fl. (L) yrkande 4 framförs att miljövänligt fiske bör premieras genom en högre tilldelning av fiskekvoter. Motionärerna menar att de miljökrav som bör ställas t.ex. kan omfatta vilken typ av bränsle och redskap som används vid fisket. Enligt motion 2019/20:1112 av och (båda MP) yrkande 1 bör regeringen säkerställa att de möjligheter som ger att genom fördelning av fiskemöjligheter stödja fisken som är miljömässigt mer hållbara och bidrar mer till den lokala ekonomin används fullt ut i . I samma motion yrkande 3 anförs att den nationella fördelningen av fiskemöjligheter i högre grad ska bidra till en utveckling där fisket ger en betydligt större procent lokala landningar av konsumtionsfisk i . Motionärerna anser att en större procent lokala landningar av konsumtionsfisk skulle ge en effektivare användning av naturresursen, bidra till livsmedelsstrategin och gynna lokalsamhällen i kustområden. Vidare anförs i yrkande 6 i samma motion att bör ta vara på möjligheten att använda tidigare efterlevnad av bestämmelser som ett kriterium vid fördelning av fiskemöjligheter. behandling och kompletterande uppgifter Systemen för nationell fördelning av fiskekvoter beslutade att införa ett system med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (dvs. fiske av sådana arter som huvudsakligen uppehåller sig och jagar föda i den fria vattenmassan, t.ex. sill och makrill). Bakgrunden var att lönsamheten i det pelagiska fisket minskade och att det bedömdes råda en överkapacitet inom denna del av fiskeflottan. Systemet infördes och regleras genom lagen (2009:866) om överlåtbara fiskerättigheter. Lagstiftningen syftar till att främja att fartygsstrukturen i den svenska fiskeflottan medverkar till att bevara fiskeresurserna och till ett fiske som i övrigt är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart. De pelagiska kvoterna fördelas mellan fiskerättigheter, årliga pelagiska fiskemöjligheter, regionala fiskemöjligheter och kustkvoter. Enligt den utvärdering av systemet som gjordes av miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (2016/17:RFR7) har genomförandet av det pelagiska systemet fungerat väl. Syftet har uppnåtts när det gäller minskad flotta och förbättrad lönsamhet i fiskeföretagen. Det konstaterades att systemet lett till förbättrade möjligheter att planera fisket och försäljningen av fångsten. Därtill har systemet bidragit till att det pelagiska fisket har blivit mer ekonomiskt hållbart, men det är oklart om fisket har blivit mer miljömässigt och socialt hållbart. Utvärderingen visade även att systemet har underlättat generationsväxlingar inom befintliga fiskeföretag men försvårat för nya fiskare utan tidigare anknytning till fisket att komma in i det pelagiska fisket. Vidare lyfte utvärderingen fram kustkvoternas betydelse för det småskaliga kustnära fisket, men noterade att det fanns behov av vidare analys av såväl kustkvoternas storlek som huruvida dessa kvoter bör vara låsta eller mer flexibla. En del av kvoterna för pelagiskt fiske används för att tillgodose regionala fiskeintressen. För att motverka en fortsatt koncentration till avsattes en regional kvot för fartyg som fiskar i och landar sin fångst i Östersjöhamnar. Utvärderingen lyfte den regionala kvotens betydelse för Östersjöfisket och att målet bör vara ett långsiktigt hållbart fiske med lokal förankring runt de svenska kusterna. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framhöll regeringen att ett fungerande system för fördelning av de nationella kvoterna är en förutsättning för ett hållbart och långsiktigt lönsamt yrkesfiske. Enligt regeringen har det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter uppfyllt sitt övergripande syfte att strukturrationalisera flottan samt inneburit en betydande ökning av lönsamheten och en mer rationell användning av svenska pelagiska kvoter. Regeringens bedömning var därför att överlåtbarhet av fiskerättigheter även fortsättningsvis bör tillämpas i det pelagiska fisket. Regeringen menade vidare att Havs- och vattenmyndigheten vid behov kan korrigera systemet inom ramen för rådande lagstiftning, t.ex. i fråga om hantering av de s.k. kust- och regionkvoterna. Mot bakgrund av regeringens bedömning att systemet har fungerat väl och uppfyllt de övergripande målen remitterade Havs- och vattenmyndigheten, efter en samrådsprocess, ett förslag till föreskrifter med några förslag på justeringar. fattade Havs- och vattenmyndigheten beslut om att förnya de överförbara fiskerättigheterna för det pelagiska fisket . De slutliga förändringarna i det nu förlängda pelagiska systemet rör i huvudsak kustkvoterna, vilka höjs för sill, skarpsill och makrill för det kustnära småskaliga fisket med avsikten att skapa flexibilitet, förutsättningar för en fortsatt utveckling av kustfisket samt möjligheter till nyetablering. En annan förändring är överlåtbara fiskerättigheter för sill och skarpsill i och . De fiskelicensinnehavare som tidigare haft årliga fiskemöjligheter i området ska framöver också ingå i systemet med överlåtbara fiskerättigheter med giltighet. De fiskefartyg som får fiskerättigheter i och kommer också att tilldelas extra kvantitet i form av regional tilldelning under förutsättning att de uppfyller kraven om att endast fiska och landa sina fångster i Östersjöhamnar. I övrigt fördelas fiskerättigheterna inom det pelagiska fisket som . När det gäller det demersala fisket (dvs. fiske i bottenzonen) införde Havs- och vattenmyndigheten ett nytt sätt att fördela fiskemöjligheterna, genom årliga överlåtbara fiskemöjligheter. Det främsta syftet med införandet var att öka möjligheterna för yrkesfisket att efterleva landningsskyldigheten. Systemet baseras på individuella årliga tilldelningar som tillfälligt går att överlåta , med vissa begränsningar, exempelvis koncentrationsspärrar (högsta möjliga innehav av en kvot ). Det nya systemet innebar bl.a. möjligheter att anpassa fiskemöjligheterna och att planera fisket samt minska risken för kollektiva redskapsstopp genom individuellt ansvar för fiskemöjligheter. Vid systemets utformning togs särskild hänsyn till det småskaliga kustnära fisket genom att bl.a. kustkvoter, som inte fördelades på individuell nivå, inrättades. Det demersala systemet, med överlåtelser som endast får ske , skiljer sig från det pelagiska där fiskerättigheter kan överlåtas permanent. Totalt omfattas 17 demersala kvoter, vilket innefattar arterna vitling, gråsej, havskräfta, kolja, nordhavsräka, rödspätta och torsk i olika kvotområden. För dessa kvoter bestäms hur stor del av de nationella kvoterna som ska fördelas individuellt och hur stor del som ska avsättas till kustkvoter. De som omfattas av individuella årliga demersala fiskemöjligheter är samtliga trålfartyg, de som bedriver fiske efter havskräfta med bur samt fartyg som fiskar med vissa passiva redskap i . Övrigt yrkesfiske efter demersala arter sker på kustkvoterna (såvida en fiskelicensinnehavare inte har flera fartyg varav ett tillhör de kategorier som omfattas av individuell fördelning – i sådana fall avräknas all fångst den individuella tilldelningen). Efter godkännande från Havs- och vattenmyndigheten kan de demersala fiskemöjligheterna överlåtas mellan olika fiskelicensinnehavare . Det som kan utgöra hinder för överlåtelse är exempelvis att koncentrationsnivåer överskrids eller att överlåtelsen anses motverka efterlevnaden av landningsskyldigheten. Den individuella fördelningen grundar sig på historisk infiskning –2014 där det sämsta året per art och kvotområde räknas bort. Koncentrationsnivåer (högsta möjliga innehav av en kvot ) infördes för att värna det småskaliga fisket så att inte fiskemöjligheterna koncentreras till ett fåtal licensinnehavare. Havs- och vattenmyndighetens utvärdering av med det nya demersala systemet visade sammanfattningsvis att många yrkesfiskare ansåg att systemet skapar bättre planeringsmöjligheter och att den praktiska hanteringen kring att överlåta fiskemöjligheter fungerat och kommit igång bra. var nyttjandegraden låg för flera demersala kvoter. Enligt utvärderingen tycktes problematiken bero på en kombination av flera faktorer såsom att systemet var nytt samt att det funnits handelsfriktioner på marknaden för överlåtelser genom att det ibland varit svårt för fiskare att hitta någon som ville eller kunde överlåta fiskemöjligheter av den kvot som tillståndshavaren var i behov av. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att Havs- och vattenmyndighetens utvärdering av år två med systemet med årliga överlåtbara fiskemöjligheter för demersala bestånd visar på en ökad användning av mindre selektiva redskap, ett fortsatt lågt nyttjande av flera kvoter samt att överlåtelser inte skett i önskad omfattning. Myndigheten gjorde därför vissa justeringar års fiske. Det redovisas även att åtta nyetableringar beviljades . Kustkvoternas storlek har varit föremål för utredning inom ramen för utvecklingen av de demersala och pelagiska systemen. Målsättningen är att kustkvoterna ska vara tillräckligt stora för att myndigheten ska ha goda möjligheter att tillgodose regionala och småskaliga fiskeintressen som tilldelningen till det fiske som bedrivs utanför kustkvoten inte får bli för låg. Av den samrådshandling som togs fram inför remissen om en förlängning av det pelagiska systemet 2020 framgår att det i genomförda utvärderingar kommer upp flera viktiga synpunkter på förvaltningen av kustkvoten som Havs- och vattenmyndigheten avser att arbeta vidare med i samråd med intressenterna och behandla i en senare remiss. Ett exempel är att olika segment inom kustkvoten kan behöva förvaltas på olika sätt. Av regleringsbrevet för Havs- och vattenmyndigheten framgår att myndigheten ska utvärdera om systemet med individuella fiskemöjligheter och tillfälliga överlåtelser inom demersalt fiske har underlättat fiskets bedrivande och efterlevnaden av landningsskyldigheten. Behov av förbättringsåtgärder ska ingå i utvärderingen. I samarbete med () ska myndigheten även utvärdera systemets effekter på lönsamheten i fisket, flottstrukturen, fiske- och landningsmönster samt det småskaliga och kustnära fisket. Skillnader jämfört med effekterna av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket ska särskilt belysas. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Vidare har Havs- och vattenmyndigheten även fått i uppdrag att tillsammans med ta fram en ny gemensam strategi för yrkesfisket, vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen samt nya sektorsspecifika handlingsplaner. Arbetet ska utgå från en ekosystemansats, bidra till livskraftiga fisk- och skaldjursbestånd, ett hållbart fiske och hälsosamma ekosystem, att stärka måluppfyllnaden i den maritima strategin (inkl. hållbar blå ekonomi) samt i En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). Strategin ska bidra till en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, särskilt genom att beakta kompetensförsörjning, diversifiering och lönsamhet, samt minska antalet arbetsplatsolyckor och dödsolyckor. I arbetet ingår även att beakta forskning och innovation samt besöksnäringens möjligheter. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Generationsväxling och nyrekrytering inom fiskerinäringen Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om möjligheterna till överlåtelse av fiskelicenser i syfte att underlätta generationsskiften och nyrekrytering inom fiskerinäringen i , senast i betänkande 2018/19:MJU3. För att få bedriva yrkesfiske med fiskefartyg i havet krävs fiskelicens. Detta framgår av artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs. Personlig fiskelicens kan beviljas den som bedriver fiske i sötvattensområden eller i havet utan fartyg. Genom fiske med stöd av licens är företagaren bunden att rapportera sin fångst och även underställd flera skyldigheter. Närmare bestämmelser om fiskelicens finns i fiskelagen (1993:787). fanns ett krav i fiskelagen på huvudsaklig ekonomisk inkomst från fisket för att bli beviljad fiskelicens, vilket gjorde det lättare för någon inom en fiskares familj att få en fiskelicens, som det försvårade för andra att komma in i fisket. Detta har dock ändrats bl.a. för att underlätta generationsväxlingar utan direkt koppling till fisket. Havs- och vattenmyndigheten beslutar om fiskelicenser och personliga fiskelicenser (HVMFS 2014:19 Om licens och tillstånd för yrkesmässigt fiske i havet). Myndigheten beslutar även om de särskilda tillstånd som krävs för att bedriva vissa typer av fiske. har myndigheten infört bestämmelser för att underlätta byte av tillståndshavare för fiskare med vissa särskilda tillstånd. För de särskilda tillstånden för fiske efter torsk i , för fiske inom effortregleringen i , och samt för fiske efter havskräfta med bottentrål försedd med artsorterande rist går det numera att byta tillståndshavare under förutsättning att minst motsvarande kapacitet, mätt i kilowatt, förs ut ur fisket. För de särskilda tillstånden för fiske efter räka går det att byta tillståndshavare vid generationsskiften eller vid ägarkontinuitet (när samma person eller företag haft ägarandelar i ett fiske-fartyg kontinuerligt ). Som redovisas ovan har miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp gjort en utvärdering av det system med överlåtbara fiskerättigheter inom det pelagiska fisket som infördes (2016/17:RFR7). Det konstaterades då att systemet har underlättat generationsväxlingar inom befintliga fiskeföretag och rekrytering av ungdomar till fartygsbesättningarna. har det försvårat för nya fiskare utan tidigare anknytning till fisket att komma in i det pelagiska fisket. Enligt utvärderingen är fisket väsentligt för att behålla och skapa arbete på landsbygden längs med kusterna, och det är viktigt att följa utvecklingen och arbeta för förbättrade möjligheter för ungdomar att komma in i näringen. Det konstaterades vidare att de pelagiska kustkvoterna är viktiga i det sammanhanget, då kustfisket ofta är den enda möjligheten att starta eget företag som pelagisk fiskare. Justering av kustkvoternas storlek är en av de huvudsakliga förändringar som gjorts i det pelagiska systemet, vilket efter beslut förlängdes . Som redogörs för ovan höjdes kustkvoterna för sill, skarpsill och makrill med avsikten att skapa flexibilitet, förutsättningar för en fortsatt utveckling av kustfisket samt möjligheter till nyetablering. Kriterier för fördelning av fiskemöjligheter I betänkande 2017/18:MJU13 Fiskeripolitik behandlade utskottet frågan om att miljövänligt fiske bör premieras genom högre tilldelning av fiskekvoter. Utskottet framhöll då att införandet av det nya systemet för att fördela fiskemöjligheter inom det demersala fisket syftade till att underlätta landningsskyldigheten, minimera utkast och oönskade fångster samt påskynda utvecklingen av ett mer selektivt fiske. Utskottet ansåg därmed att systemet för tilldelning av kvoter därigenom främjar ett miljömässigt hållbart fiske. Artikel 16 och 17 i och rådets förordning (EU) 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken reglerar medlemsstaternas hantering av tilldelade fiskemöjligheter och kriterier för medlemsstaternas fördelning av fiskemöjligheter. Enligt artikel 17 ska medlemsstaterna vid fördelning av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga tillämpa transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier. De kriterier som används får bl.a. inbegripa fiskets påverkan på miljön, tidigare efterlevnad av bestämmelser, bidraget till den lokala ekonomin samt historiska fångstnivåer. Inom ramen för de fiskemöjligheter som de tilldelats ska medlemsstaterna sträva efter att ge incitament till fiskefartyg att använda selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, med bl.a. minskad energikonsumtion eller minskade skador på livsmiljöer. I förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen fastslås att Havs- och vattenmyndigheten får utfärda föreskrifter för fiskets bedrivande som avser fördelning av fiskemöjligheter enligt artikel 16.6 och 16.7 i och rådets förordning (EU) 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken.