bet · H801UbU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får vidare användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera omsorg , nätter och . Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 3 . Som ett led i regeringens arbete med att minska antalet riktade statsbidrag på utbildningsområdet anser regeringen att bidragen för mindre barngrupper i förskolan och statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa bör föras samman till ett sammanhållet bidrag riktat mot förskolan. Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för – ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning – statsbidrag för avgifter till International Baccalaureate Office och för viss International Baccalaureateutbildning – statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning – statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar – ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever – statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i eller som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget får även användas för utgifter för arbete med administration och uppföljning av statsbidrag. Anslaget användes tidigare även till utgifter för riksinternatskolor. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . På grund av hög efterfrågan på medel från anslaget föreslår regeringen att anslaget förstärks. Regeringen beräknar att anslaget behöver ökas med 2021 och att anslaget behöver höjas med 2022. Anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Anslaget får även användas för utgifter inom ramen för Statens skolverks utvecklingsinsatser för svensk undervisning i utlandet och för stöd för undervisning i svenska vid utländska skolor. Anslaget får vidare användas för utgifter för anställda vid . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Regeringen anger att anslaget får användas för fortbildning av lärare, förskolepersonal, rektor och viss annan personal. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För en fortsatt utveckling av professionsprogram beräknar regeringen att anslaget behöver höjas med 2021, 2022 och därefter med . Vissa statsbidrag för fortbildningsinsatser utnyttjas inte fullt ut varför regeringen bedömer att medel från sådana statsbidrag bör omfördelas till andra prioriterade områden. För att ge bättre förutsättningar att främja elevers läsförmåga beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2021–2023. För att möjliggöra ett inrättande av en långsiktig bidragsstruktur för fortbildning föreslår regeringen vidare att de medel som är anvisade under detta anslag inte längre bör kopplas till specifika insatser med olika målgrupper och ersättningsmodeller utan enbart bör kopplas till anslagets ändamål. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2025. Skälet är att behöver ingå fleråriga avtal med lärosäten om uppdragsutbildning och lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen anger att anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing (se prop. 2020/21:1 med förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.4). Anslaget 1:12 Praktiknära skolforskning Regeringen anger att anslaget får användas till finansieringsbidrag inom den praktiknära skolforskningen. Anslaget disponeras och fördelas av . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . För att öka den vetenskapliga grunden i undervisningen anser regeringen att anslaget bör ökas med 2022 och med . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Regeringen anger att det behövs ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden för att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning. Anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare och förskollärare i fritidshemmet, förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Anslaget får även användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 4 . För att möjliggöra att satsningen på särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå kan fortsätta beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2021 och 2022–2026. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2022. behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Anslaget 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Regeringen anger att anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas 6 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2022. Skälen för detta är följande. Bidraget lämnas för ett kalenderår i sänder och bidragsramarna kommer att variera i storlek för huvudmännen med hänsyn till förändringar i elevantal och elevernas socioekonomiska bakgrund. Huvudmännen behöver därför information om bidragsramarnas storlek inför sina egna budgetprocesser, vilket innebär att beslut om bidragsram behöver fattas året innan bidragsåret. I kommittémotion 2020/21:3332 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 1:2 med och på anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag en minskning på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med och på anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag ovan framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 2 anger motionärerna att en satsning på anslaget 1:2 avser medel för en reformering av Skolinspektionen och ett utökat uppdrag för myndigheten. Anslaget bör tillföras 2021–2023 för detta ändamål. Motionärerna avvisar regeringens satsning på Skolinspektionen om 2021–2023. I yrkande 3 anger motionärerna att en annan satsning på anslaget avser ett övertagande av ansvar för Skolinspektionen för tillståndsgivning och tillsyn av samtliga förskolor och pedagogisk omsorg. Anslaget bör tillföras 2021–2023 för detta. Föreslagna förändringar på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet redovisas i det följande. I yrkande 4 anges att anslaget bör tillföras 2021 och 2022–2023 för satsningen på språkförskola för nyanlända barn . Satsningen avser dels medel som huvudmän kan söka för att påbörja införandet av språkförskolan, dels medel för inrättande av språkförskolan när lagstiftning finns på plats. I yrkande 5 anger motionärerna att de vill utöka satsningen på lovskola och införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda lovskola i årskurserna 6–9. Regeringens satsning på lovskola avvisas och motionärerna lägger i stället statsbidraget för undervisning under skollov som ett generellt statsbidrag under utgiftsområde 25. Frågan om lovskola behandlas även i kommittémotion 2020/21:3319 av m.fl. (M) yrkande 3. I detta yrkande begär motionärerna en utökad satsning på lovskola och att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär en skyldighet för huvudmännen att hålla obligatorisk lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven i årskurserna 6–9. I kommittémotion 2020/21:3332 av m.fl. (M) yrkande 6 anges att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör tillföras för ett uppdrag till om att kartlägga den digitala infrastrukturen i landets skolor. I yrkande 7 föreslår motionärerna att anslaget tillförs för ett uppdrag till om att ta fram ett kvalitetsmått som mäter varje skolas bidrag till elevernas kunskapsutveckling. I yrkande 8 anger motionärerna att de vill tillföra anslaget 2021–2023 för en särskild satsning på kompetensutveckling och stärkt utbildning för rektorer på särskilt utsatta skolor. I yrkande 10 föreslås en ökning på anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner med 2021–2023 för en utökning och breddning av satsningen på karriärtjänster. I yrkande 11 anger motionärerna att anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling bör minskas med 2021, 1 2022 och 1 2023 för att finansiera andra prioriterade satsningar såsom utökad undervisningstid, lovskola och förstärkta allmänna bidrag till kommunerna inom utgiftsområde 25. I kommittémotion 2020/21:3108 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslagsnivåerna på anslagen 1:2 med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 och 1:3 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår en minskning av anslagsnivån i förhållande till regeringens förslag på anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 6 . Därutöver föreslår motionärerna att sju nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:1 Stöd till glesbygdsskolor med , anslaget 99:2 Slopat karensavdrag för förskolepersonal med , anslaget 99:3 Utökning av och gymnasieskola med , anslaget 99:4 Slopat karensavdrag för grundskollärare och fritidspersonal med , anslaget 99:5 Inrättande av jourklasser med , anslaget 99:6 Utökad personaltäthet fritidshem med , anslaget 99:7 Teknikbrygga med och anslaget 99:13 Skolhälsovård med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. en satsning på förskolan respektive trygghet i skolan, om vardera, enligt motionärerna. Dessa medel fördelar sig på flera anslag. Innebörden av samtliga ovanstående anslagsförslag om satsningar redovisas i det följande. Motionärerna föreslår en satsning på till Skolinspektionen för att ge myndigheten möjlighet att genomföra oanmälda inspektioner och fler kontroller och att överta dysfunktionella skolor m.m. Motionärernas förslag på en satsning på 1 till förskolan avses vara ett öronmärkt statsbidrag men där användningen ska bestämmas lokalt utifrån behov. Motionärerna föreslår en satsning på för höjda lärarlöner. föreslås att en karriärtjänstmodell för lärare utvecklas, där bl.a. krav på höjda elevresultat ska ingå. Modellen ska kunna utvecklas successivt samt gälla i hela landet. Satsningen ska gälla i stället för systemet med förstelärartjänster. Personaltätheten i fritidshemmen behöver öka så att en personal maximalt ansvarar för 20 barn och ungdomar i verksamheten. En satsning på föreslås för detta. För att öka möjligheten till en levande landsbygd bör glesbygdsskolor stödjas så att verksamheten kan fortsätta vid tillfälligt sviktande underlag. En satsning föreslås på . En satsning på föreslås för att kunna ta bort karensdagen vid sjukdom för förskolepersonal. Samma belopp föreslås för att ta bort karensdagen vid sjukdom för grundskollärare och fritidspersonal. behöver stärkas och effektiviseras. Detta kan ske bl.a. genom att ge studie- och yrkesvägledarna en tydligare roll och ansvar samt genom att utveckla digitalt vägledningsstöd. Motionärerna föreslår för denna satsning. Ett system med jourklasser bör enligt motionärerna införas för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Därigenom kan dessa elever få extra möjligheter till stöd och övriga elever få större möjligheter till studiero. I allvarliga situationer bör elever kunna flyttas till särskilda jourskolor. föreslås för denna satsning. Den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar kraftigt och det bör utredas hur elevhälsan kan stärkas för att kunna ge bättre förutsättningar för att möta, och vid behov behandla, elever som mår dåligt. Motionärerna föreslår för satsningar på elevhälsan. För att ungdomar som är arbetslösa efter teoretiska gymnasiestudier ska få en chans att bli anställningsbara föreslås en satsning på för en s.k. teknikbrygga, en statligt finansierad praktiktermin hos ett lokalt industriföretag. Motionärerna föreslår en satsning på samtliga personalkategorier i skolan så att lärarna kan avlastas och ägna mer tid åt undervisning. Medel för mer skolpersonal finns inom utgiftsområde 25. Motionärerna anser att anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling bör tas bort. I stället satsar motionärerna medel på riktade satsningar som fler behöriga lärare, inrättande av jourklasser, stöd till skolor i glesbygd och förstärkning av Skolinspektionen. I partimotion 2020/21:3190 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med och på anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 2 . Därutöver föreslår motionärerna att ett nytt anslag införs och att medel tillförs detta enligt följande: anslaget 99:14 Fler anställda i lågstadiet med 1 . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär att en satsning görs på en bättre arbetsmiljö i landets skolor genom det ökade anslaget till Specialpedagogiska skolmyndigheten. Satsningen på anslaget 1:7 avser en ökning av personaltäthet, förbättrad kvalitet, ökade möjligheter till fortbildning samt mindre gruppstorlekar i förskola och fritidshem. För motionärerna är hög personaltäthet i skolan också en prioriterad fråga och därför föreslås att det tidigare särskilda stödet för fler anställda i lågstadiet återinförs. I kommittémotion 2020/21:3626 av m.fl. yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med . Därutöver föreslår motionärerna att fem nya anslag införs och att medel tillförs dessa enligt följande: anslaget 99:15 Mer friskvård på fritids med , anslaget 99:16 Antimobbningsprogram med , anslaget 99:17 Utbildningsdag föräldrar med , anslaget 99:18 Mer lärarledd undervisning med och anslaget 99:19 Motverka övergrepp i föreningar med . Innebörden av motionärernas anslagsförslag ovan framgår ytterligare av vad som behandlas i följande yrkanden. I yrkande 2 efterfrågar motionärerna en ny lag om maximalt tolv barn i småbarnsgrupperna i förskolan. Motionärerna föreslår en finansieringsmodell i tre delar: taket i maxtaxan höjs, kommunerna ökar sina investeringar i förskolan som staten tar huvudansvaret för att säkra finansieringen och avsätter 1 2021–2023. ska det gällande bidraget om 1 som syftar till mindre barngrupper slopas då detta enligt motionärerna inte har gett tillräcklig effekt. Samma förslag lämnas i partimotion 2020/21:2774 av (KD) yrkande 23. I yrkande 8 efterfrågar motionärerna ökad samverkan mellan idrottsklubbar och skolornas fritidshemsverksamhet. Motionärerna föreslår för en sådan satsning. I yrkande 9 föreslår motionärerna för förskolor att ansöka om för utbildning och att införa arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. I yrkande 11 betonas vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning. I yrkande 13 föreslår motionärerna 2021–2023 till mer lärarledd undervisning. Eftersom det råder brist på behöriga lärare ska medlen inledningsvis kunna användas till att anordna fler platser för kompletterande utbildning för akademiker i andra yrken eller för att finansiera deltidsstudier för lärarvikarier utan legitimation. I yrkande 12 föreslås en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. För detta föreslås 2021–2022. I yrkande 15 lämnar motionärerna förslag om särskilda utbildningsträffar för föräldrar i syfte att involvera alla föräldrar i sina barns skolgång. För detta föreslås 60 000 000 2021–2023. I yrkande 16 föreslås en satsning för lärare som vill utbilda sig till speciallärare eller specialpedagog, och motionärerna föreslår 2021–2023 för detta ändamål. I yrkande 38 begärs att alla skolhuvudmän ska ha evidensbaserade antimobbningsprogram och i yrkande 39 anges att bör få i uppdrag att följa upp sin utvärderingsrapport om antimobbningsprogram och att en rekommendation om lämplig metod ska tas fram. Motionärerna föreslår för detta arbete. I yrkande 46 avvisar motionärerna regeringens satsning på lärarassistenter och menar att det är kommuner och huvudmän som bäst vet vilken personalkategori som behövs i deras skolor. Utskottet vill inledningsvis poängtera att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Det ska också finnas en strävan i verksamheten att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen ska vidare vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet, oavsett var i landet den anordnas. Utskottet vill utifrån detta understryka vikten av att verksamheterna inom skolväsendet fungerar väl och uppfyller de krav som ställs. Det innebär t.ex. att alla skolor ska vara bra skolor. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att fattade beslut om ett riktat stöd för insatser som syftar till att stärka likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). har därefter beslutat om ökningar av stödet, som även omfattar insatser i fritidshemmet. Utskottet ser positivt på den ytterligare ökning av stödet som regeringen föreslår i budgetpropositionen , till . Utskottet ser dock med allvar på regeringens bedömning att det finns stora variationer i områdets måluppfyllelse. Även om deltagande och resultat är goda sammantaget så finns betydande variationer i flera avseenden, t.ex. i kunskapsresultat mellan flickor och pojkar liksom mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, avsnitt 3.4). Utskottet kommer att fortsätta att noga bevaka utvecklingen. I sammanhanget noterar utskottet att satsningen Samverkan för bästa skola, som arbetar med, har bidragit positivt till utvecklingen av bl.a. arbetssätt och studieresultat i de utvalda skolorna (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, s. 89). Utskottet välkomnar utskottet därför de satsningar som regeringen föreslår i budgetpropositionen – för bättre språkutveckling i förskolan liksom i skolor i områden med socioekonomiska utmaningar och den allmänna förstärkningen av stödet till skolväsendet med bl.a. satsningar på ökad undervisningstid, mer läxhjälp och bättre arbetsmiljö för lärare. Regeringen aviserar även en särskild satsning på att stärka alla elevers läsförmåga. Genom dessa förstärkningar ökar förutsättningarna för bättre förskolor och skolor och bättre kunskapsresultat, enligt utskottets mening. Utskottet har också noterat att regeringen för att stärka utbildningen i svenskämnena har gett i uppdrag att göra en översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk och föreslå de förändringar som behövs för att alla elever ska nå goda kunskaper i svenska (pressmeddelande , ). Utskottet har också uppmärksammat att den särskilda utredningen om en mer likvärdig skola lämnade betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28). Utredningen redovisar i betänkandet en rad förslag för att öka likvärdigheten och minska segregationen i skolan. Utskottet har vidare noterat det särskilda kvalitets- och likvärdighetsuppdrag som , Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten och redovisade till regeringen . Myndigheterna har lämnat förslag på bl.a. indikatorer som kan utgöra underlag för en utvecklingsinriktad dialog mellan stat och huvudmän, i syfte att förbättra förskolans och skolans resultat samt leda till ökad likvärdighet och förbättrad kvalitet ((U2020/00734/S). I sammanhanget kan också noteras den överenskommelse som regeringen och Kommuner och Regioner har tecknat om digitaliseringens möjligheter för att främja kunskapsutveckling och likvärdighet i skolväsendet (pressmeddelande , ). I det följande behandlas olika områden inom barn- och ungdomsutbildning som motionärerna tar upp i sina anslagsyrkanden. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att ett flertal av motionärernas yrkanden behandlar frågor som tas upp i den sakpolitiska överenskommelsen mellan regeringspartierna och och Liberalerna . Som en följd av denna överenskommelse har också bl.a. utredningsuppdrag som omfattar olika utbildningsfrågor påbörjats, och i vissa fall även avslutats. I flera utredningar behandlas frågor som motionärerna tar upp i ovanstående yrkanden. Utskottet vill dock inte föregå det beredningsarbete som dessa utredningar föranleder. Nedan pekar utskottet på ett antal åtgärder som har bäring på det som motionärerna för fram i sina yrkanden. Sammantaget är redovisningen i avsnittet en grund för utskottets ställningstagande till regeringens anslagsförslag för området barn- och ungdomsutbildning . Motionärerna har flera yrkanden om behov av satsningar på förskolan, inklusive behovet av ökat stöd till barns kunskaper i svenska. Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma den avslutade utredningen som har haft i uppdrag att föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas. Utredningen avrapporterade sitt uppdrag med betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67). Utredningen anger att det finns behov av insatser för att öka deltagandet i förskolan, inte minst bland nyanlända barn och andra barn med behov av bättre språkutveckling i svenska, och föreslår bl.a. att det ska vara obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola för vissa barn det kalenderår då barnet fyller . Utredningen föreslår också att förskolan ska bli obligatorisk för alla barn från och med ålder. Vidare lämnar utredningen bl.a. ett antal förslag som syftar till att öka tillgången på legitimerade förskollärare och utbildade barnskötare samt insatser för kompetensutveckling. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen att öka det statliga stödet för bättre språkutveckling i förskolan med och instämmer i regeringens slutsats att möjligheten till jämlika förutsättningar inför skolstarten ökar genom att tidigt stärka barns svenskkunskaper.