bet · H701UbU22 · 2020-05-28 00:00:00 — Komvux för stärkt kompetensförsörjning Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lagar om ändring i skollagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker syftar bl.a. till att vuxenutbildning (komvux) i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen ska därför kompletteras så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ska prioriteringsregeln inom komvux ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen, ska en förenklad betygsskala införas inom delar av komvux. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla ska ett komvuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska ingå i skolformen komvux. I gymnasieskolan ska handels- och administrationsprogrammet byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet. Vidare ställer sig utskottet bakom ändringar i lagar där skolformen särvux omnämns. Detta gäller bl.a. arbetsmiljölagen, inkomstskattelagen och offentlighets- och sekretesslagen. De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras, att särvux blir en del av komvux och att handels- och administrationsprogrammet byter namn föreslås träda i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux föreslås träda i kraft och övriga lagändringar . I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD). Proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning. Tolv yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Komvux för stärkt kompetensförsörjning Särvux ska upphöra som egen skolform Mål för komvux och prioriteringsregeln 1.Komvux för stärkt kompetensförsörjning, punkt 1 (SD) 2.Särvux ska upphöra som egen skolform , punkt 2 (M) 3.Särvux ska upphöra som egen skolform , punkt 2 (C) 4.Särvux ska upphöra som egen skolform , punkt 2 (KD) 5.Mål för komvux och prioriteringsregeln , punkt 3 (M) 6.Mål för komvux och prioriteringsregeln , punkt 3 (V) 7.Den nya betygsskalan, punkt 4 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Komvux för stärkt kompetensförsörjning antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800), 2. lag om ändring i skollagen (2010:800), 3. lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160), 4. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 5. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 6. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 7. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 8. lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800), 9. lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor. Därmed bifaller proposition 2019/20:105 punkterna 1–9 och avslår motion 2019/20:3533 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) Särvux ska upphöra som egen skolform 2019/20:3536 av Per Lodenius m.fl. (C), 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Mål för komvux och prioriteringsregeln 2019/20:3529 av m.fl. (V) och 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 6. Reservation 5 (M) Reservation 6 (V) 2019/20:3550 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (V), (KD), (M), (M), (M), (L), Per Schöldberg (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD), (SD) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning samt fem följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller skolformerna vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till om det behövs undantag från skollagens (2010:800) bestämmelser om att de som fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagningen till komvux på gymnasial nivå, om en förenklad betygsskala ska införas inom delar av komvux och särvux, om bestämmelserna om högskoleförberedande examen inom komvux bör förenklas och om särvux bör upphöra som egen skolform (dir. 2017:21). Utredningen antog namnet . I tilläggsdirektiv (dir. 2017:125) fick utredaren bl.a. i uppdrag att se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Detta uppdrag lämnades mot bakgrund av tillkännagivande om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 punkt 8, rskr. 2016/17:249). överlämnade betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen beslutade att utifrån förslagen till justeringar i utbudet av program och inriktningar i betänkande (SOU 2016:77) skulle förbereda och föreslå ändringar i handels- och administrationsprogrammet i gymnasieskolan (U2018/02877/BS [delvis] och U2018/02960/S). Inom ramen för uppdraget skulle också föreslå ett nytt namn för programmet. överlämnade en redovisning av uppdraget (samma diarienummer). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet lämnade förslagen i lagrådsremissen utan erinran. I förhållande till de förslag som lämnats i lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Dessutom föreslås en ändring i bilaga 1 till skollagen. Denna ändring är författningsteknisk och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande i denna del. I förhållande till lagrådsremissen föreslås dessutom en ändring i studiestödslagen (1999:1395). I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800). Förslagen syftar bl.a. till att vuxenutbildning (komvux) i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen ska därför kompletteras så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ska prioriteringsregeln inom komvux ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen ska en förenklad betygsskala införas inom delar av komvux. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla ska ett komvuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska ingå i skolformen komvux. I gymnasieskolan ska handels- och administrationsprogrammet byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet. Vidare föreslås ändringar i lagar där skolformen särvux omnämns. Detta gäller bl.a. arbetsmiljölagen (1977:1160), inkomstskattelagen (1999:1229) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras, att särvux blir en del av komvux och att handels- och administrationsprogrammet byter namn ska träda i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux föreslås träda i kraft och övriga lagändringar . I propositionen behandlas även ett tillkännagivande riktat till regeringen om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 punkt 8, rskr. 2016/17:249). Avsnittet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens proposition och ett anknytande motionsyrkande. Därefter behandlas elva motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivande till regeringen i frågor som anknyter till propositionen. Komvux för stärkt kompetensförsörjning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om lagar om ändring i skollagen och övriga följdändringar. Lagändringarna innebär bl.a. att de övergripande målen med vuxenutbildning (komvux) ska kompletteras så att det framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ska prioriteringsregeln inom komvux ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras och en förenklad betygsskala ska införas inom delar av komvux. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla ska ett komvuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska ingå i skolformen komvux. I gymnasieskolan ska handels- och administrationsprogrammet byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet. Vidare görs ändringar i lagar där skolformen särvux omnämns. Detta gäller bl.a. arbetsmiljölagen, inkomstskattelagen och offentlighets- och sekretesslagen. De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras, att särvux blir en del av komvux och att handels- och administrationsprogrammet byter namn föreslås träda i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux föreslås träda i kraft och övriga lagändringar . avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2019/20:3533 av m.fl. (SD) begär motionärerna att propositionen ska avslås. Motionärerna anför att de i grunden är positiva till möjligheten att även senare i livet kunna omskola sig för att bli mer attraktiv på en föränderlig arbetsmarknad, men att regeringens förslag i dess olika delar innebär att ambitionen med vuxenutbildningen sänks och att kvalitet och kunskap inte värnas. Kommunernas vuxenutbildning, som består av de två skolformerna komvux och särvux, befinner sig i en period av såväl utbyggnad som reformering. med utbyggnaden av vuxenutbildningen har en rad andra reformer genomförts; t.ex. infördes en ny läroplan för vuxenutbildningen och 2016 blev utbildning i svenska för invandrare (sfi) en del av komvux. Det finns nu ytterligare behov av reformer. Det behövs enklare övergångar mellan vuxenutbildningens olika delar Kvinnor och män med en utvecklingsstörning eller en förvärvad hjärnskada kan ha en ojämn begåvningsprofil och i vissa fall ha behov av att studera inom både särvux och komvux för att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Trots att detta behov finns och trots att det är möjligt att kombinera studier inom de olika skolformerna är det få som gör det. För att stärka den aktuella gruppens möjligheter att utveckla sina kunskaper och sin kompetens behöver övergångarna mellan vuxenutbildningens olika delar förenklas. En föränderlig arbetsmarknad ställer nya krav på komvux Vuxenutbildningen spelar en mycket viktig roll för kompetensförsörjningen till arbetsmarknaden. Denna roll återspeglas dock inte i de övergripande målen för komvux i skollagen. För att möta arbetsmarknadens förändrade behov krävs en möjlighet för både yrkesverksamma och arbetslösa att skaffa de nya kunskaper som efterfrågas. Vuxenutbildningen måste därför i högre grad kunna erbjuda utbildning som efterfrågas på arbetsmarknaden. Komvux behöver anpassas till vuxenutbildningens förändrade målgrupp Målgruppen för komvux har förändrats . har komvux i huvudsak varit en utbildning för personer i behov av att komplettera utbildning från svensk grund- eller gymnasieskola. har komvux delvis fått en annan roll. Komvux är i betydligt större utsträckning en utbildning för nyanlända och andra utrikesfödda kvinnor och män som har behov av utbildning för att kunna få ett arbete och för att kunna delta i det svenska samhällslivet. Komvux har även fått en viktigare roll i att erbjuda kvinnor och män en chans att byta bana i livet genom att ge möjlighet till karriärväxling. Det kan t.ex. handla om vuxna som redan har en gymnasieexamen men som är i behov av att läsa en yrkesutbildning för att byta yrke. Denna grupp prioriteras dock inte vid urval till utbildning i komvux och riskerar därför att bli utan plats. Betygsskalan har fler betygssteg än nödvändigt Betyg i sfi, komvux på grundläggande nivå och särvux på grundläggande nivå ger inte behörighet till vidare studier. De utgör inte heller grund för urval, men trots det används samma betygsskala med fem eller sex betygssteg som i större delen av det övriga skolväsendet. Många lärare anser att den nuvarande betygsskalan inom sfi, komvux på grundläggande nivå och särvux på grundläggande nivå är onödigt omfattande och arbetsmässigt tidskrävande. Det är för svårt att få en gymnasieexamen från komvux En viktig uppgift för vuxenutbildningen är att kunna ta tillvara och erkänna sådana kunskaper som en individ har med sig. Regelverket för gymnasieexamen inom vuxenutbildningen är dock inte så flexibelt att detta möjliggörs i tillräcklig utsträckning. För kvinnor och män med varierande utbildningsbakgrund kan dagens strikta regler innebära att vägen till en examen blir onödigt lång, vilket bl.a. innebär en risk för försämrad genomströmning och ökad skuldsättning för de studerande. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla bör ett komvuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särvux ska bli en del av komvux Särvux ska upphöra som egen skolform Regeringen föreslår att särvux inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen komvux. Förslaget innebär att komvux utökas med två nya delar som benämns komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Komvux ska därmed bestå av följande delar: – komvux på grundläggande nivå – komvux på gymnasial nivå – komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå – komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå – komvux i svenska för invandrare. Regeringens förslag innebär att den utbildning som ges inom särvux i stället kommer att tillhandahållas inom komvux i form av komvux som särskild utbildning. Syftet med regeringens förslag är bl.a. att det ska bli enklare att kombinera utbildningar inom särvux och komvux. Regeringen anser att en sammanslagning av särvux och komvux kan förbättra utbildningsmöjligheterna för särvuxeleverna. Genom sammanslagningen av skolformerna kan det bli enklare för huvudmännen att skapa en organisatorisk närhet mellan de olika typerna av utbildning, vilket i sin tur kan göra det enklare för eleverna att kombinera sina studier inom olika delar av komvux. Regeringen gör bedömningen att en sammanhållen vuxenutbildning skapar möjligheter för elever i särvux att enklare kunna ta del av inte bara de utbildningar som finns inom övriga delar av komvux, utan också av sådan infrastruktur, i form av t.ex. studie- och yrkesvägledning, som finns runt denna skolform. Det är vidare regeringens uppfattning att möjligheterna till arbetsmarknadsanknytning snarare ökar än minskar för elever i komvux som särskild utbildning då de resurser som finns i övriga komvux enklare kan komma dessa elever till del. För de elever som har möjlighet att studera inom olika delar av komvux kan sammanslagningen av skolformerna leda till att ett större utbud enklare tillgängliggörs, dels genom hemkommunens eget utbud inom komvux, dels genom utbudet inom regionalt yrkesvux där andra kommuners utbildningar erbjuds. Inom komvux finns också i många fall ett upparbetat samarbete med branscher och Arbetsförmedlingen som kan ge eleverna inom komvux som särskild utbildning mer kontakt med kommande arbetsgivare och bättre möjligheter att anpassa utbildningen efter arbetsgivarnas behov. Regeringens förslag innebär att komvux som särskild utbildning ersätter den nuvarande benämningen särskild utbildning för vuxna. Komvux blir den samlande benämningen. Rätt att genomgå prövning Regeringen föreslår att den som inte har deltagit i viss utbildning inom komvux som särskild utbildning men som vill ha betyg från sådan utbildning ska få rätt att genomgå prövning. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Den som vill ha betyg från komvux har möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i gymnasiearbetet. När särvux blir en del av komvux anser regeringen att det är viktigt att regelverket harmonieras i så stor utsträckning som möjligt. Med tanke på att eleverna i målgruppen för komvux som särskild utbildning kan ha olika grad av funktionsnedsättning anser regeringen att det kommer att finnas personer inom gruppen som har förmågan och viljan att använda sig av prövning. Det införs en rätt till komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå i en annan kommun Regeringen föreslår att den som har rätt att delta i komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå också ska få rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än hemkommunen. Detta ska gälla under förutsättning att den andra kommunen tillhandahåller den sökta utbildningen. Kostnaderna för utbildningen ska ersättas av hemkommunen. Vuxna som har rätt att delta i utbildning inom komvux på grundläggande nivå har också rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än hemkommunen om utbildningen tillhandahålls där. Om hemkommunen har bedömt att en sökande har rätt till komvux på grundläggande nivå är hemkommunen skyldig att stå för kostnaderna för sökandens utbildning i den andra kommunen (20 kap. 11, 14 och 15 §§ skollagen). För den som har rätt till särvux på grundläggande nivå finns ingen motsvarande rätt till utbildning i någon annan kommun än hemkommunen. När det gäller särvux på grundläggande nivå är en kommun endast skyldig att ta emot sökande från andra kommuner om hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för deras utbildning. Det finns ingen skyldighet för hemkommunen att göra ett sådant åtagande (21 kap. 7 och 11 §§ skollagen). Ökade möjligheter till komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun Om en studerande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att delta i komvux på gymnasial nivå i en annan kommun är hemkommunen skyldig att bekosta utbildningen i den andra kommunen (20 kap. 21 § skollagen). Skyldigheten kan uppstå om den studerande t.ex. på grund av arbete i den andra kommunen endast har möjlighet att studera där (bet. 1990/91:UbU16). När det gäller särvux på gymnasial nivå finns inte någon skyldighet för hemkommunen att svara för kostnader för utbildning i en annan kommun. Regeringen föreslår att en hemkommun ska vara skyldig att stå för kostnaderna för komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun om en sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att delta i utbildning i den andra kommunen. Ändringar behöver göras i lagar där skolformen särvux omnämns. Detta gäller bl.a. arbetsmiljölagen (1977:1160), inkomstskattelagen (1999:1229) och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I offentlighets- och sekretesslagen ska dessutom en hänvisning till skolformen sfi tas bort. tillkännagivande om tillgång till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning har tillkännagett att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 punkt 8, rskr. 2016/17:249). konstaterade att universitet, högskola och yrkeshögskola inte erbjuder utbildningar som är anpassade efter de personer som har gått i gymnasiesärskolan utom i undantagsfall. Enligt utskottet fanns det ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning för att fler ska komma i arbete och få ett livslångt lärande. Regeringen behandlar tillkännagivandet i propositionen och anser utifrån sina överväganden att tillkännagivandet är slutbehandlat. Det övergripande målet för komvux kompletteras Regeringen föreslår att det övergripande målet för komvux kompletteras så att det framgår att utbildningen också ska – utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet – ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. De övergripande målen för utbildningen i komvux kommer därmed att vara att – vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande – vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling – den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning – den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Eftersom alla mål är lika viktiga ska de enligt regeringen anges utan inbördes prioritering. Målen ska gälla även för komvux som särskild utbildning. Förslagen om nya övergripande mål för utbildningen kommer även att gälla för det som är särvux. Komvux behövs för kompetensförsörjningen Komvux har fått en allt större betydelse för bl.a. integration och kompetensförsörjning. I skollagen utgår dock vuxenutbildningens mål ensidigt från individens behov och komvux roll för kompetensförsörjningen återspeglas inte alls. I enlighet med den vidgade roll som komvux har fått anser regeringen att det övergripande målet för komvux bör utvidgas med flera mål så att de målsättningar som anges i skollagen överensstämmer med hur komvux fungerar i praktiken och de förväntningar som samhället har på vuxenutbildningen. Ett nytt kompletterande delmål för komvux om att utbildningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet uppfyller detta syfte. Ett sådant kompletterande mål står också bättre i samklang med ett av de angivna syftena med gymnasieskolan, vilket är att utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet (15 kap. 3 § skollagen). Då gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå delar ämnes- och kursplaner och tillsammans bidrar till kompetensförsörjningen är det också rimligt att det framgår av målen för de båda skolformerna. Förslaget innebär dock inte att kommunerna måste erbjuda mer utbildning. Däremot innebär det ett klargörande av att den utbildning som erbjuds i komvux, vid sidan av andra mål, även ska bidra till den nationella och regionala kompetensförsörjningen. Komvux ska även ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning Det vanligaste skälet till att studera i komvux är vid sidan av att skaffa sig en yrkesutbildning, att förbereda sig för fortsatta studier. Det är enligt regeringen därför lämpligt att tydliggöra att komvux även ska ha som mål att ge en grund för fortsatt utbildning. Ett likande syfte finns för gymnasieskolan (15 kap. 2 § skollagen). Bakgrund och gällande rätt