bet · H701FöU8 · 2020-02-07 00:00:00 — Vissa frågor om Försvarsmaktens personal I motionsbetänkandet behandlar utskottet frågor om bl.a. personalförsörjning, frivilligorganisationer, mönstring och rekryteringsfrågor inom försvaret. Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C, KD, L). Cirka 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mönstring och villkor inom Försvarsmakten 1.Utveckla och behålla personal inom försvaret, punkt 1 (M) 2.Incitament och stöd från värnpliktig till veteran, punkt 2 (C) 3.Rekryteringsmyndighetens förutsättningar och lokalisering, punkt 3 (M, C) 4.Rekryteringsmyndighetens förutsättningar och lokalisering, punkt 3 (SD) 5.Sammansättningen av personalkategorier, punkt 4 (KD) 6.Mönstring och villkor för olika personalkategorier, punkt 5 (SD) 7.Bostäder åt tillfälligt anställda, punkt 6 (KD) 8.Veteranfrågor, punkt 7 (M, KD, L) 9.Rekryteringen till hemvärnet, punkt 8 (M) 10.Hemvärn och frivilligorganisationer under kris och krig, punkt 9 (C) 11.Frivilligorganisationernas ställning, punkt 10 (SD) 12.Frivilligorganisationernas ställning, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utveckla och behålla personal inom försvaret 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4. Reservation 1 (M) Incitament och stöd från värnpliktig till veteran 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 2 (C) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 3 (M, C) Reservation 4 (SD) 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 5 (KD) Mönstring och villkor inom Försvarsmakten Mönstring och villkor för olika personalkategorier 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17, 18 och 42. Reservation 6 (SD) Bostäder åt tillfälligt anställda 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 7 (KD) 2019/20:320 av och (båda S), 2019/20:2681 av (M), 2019/20:2759 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 2019/20:3205 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation 8 (M, KD, L) 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M) Hemvärn och frivilligorganisationer under kris och krig 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 10 (C) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör personalförsörjning, frivilligorganisationer, mönstring och rekryteringsfrågor inom försvaret. När det gäller veteranfrågor lämnade försvarsminister och utrikesminister information om situationen för svensk militär personal vid den militära utbildningsinsatsen i vid sammanträdet . beslutade om lagstiftning som fastställde att försvarets personalförsörjning ska vila på frivillighet och att en könsneutral totalförsvarsplikt endast ska tillämpas när försvarsberedskapen så kräver (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). När förslaget behandlades konstaterade utskottet att det blivit alltmer uppenbart att totalförsvarsplikten urholkats, och man såg ett behov av att reformera den militära utbildningen och att anpassa den till en insatsorganisation i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet utgick från att regeringen och Försvarsmakten noggrant skulle planera för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem har tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /14:FöU2, 2014/15:FöU7, 2015/16:FöU8, 2016/17:FöU4, 2017/18:FöU8 och 2018/19:FöU8. beslutade utskottet att förra försvarspolitiska beslut skulle följas upp. En utredare fick därför i uppdrag att analysera om Försvarsmaktens organisation har utvecklats i enlighet med det beslut som fattade 2009 när det gäller bemanningsläget och att beskriva i vilken omfattning bemanningen har genomförts med anställd respektive värnpliktig personal. Utredarens rapport det som vi tänkt oss? (2014/15:RFR4) överlämnades till utskottet och visade bemanningsgraden /15 i den insatsorganisation som beslutat. För armé-, marin- och flygvapenförbanden uppgick bemanningen till , men i logistik-, lednings- och underrättelseförband uppgick den endast till . I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) har regeringen konstaterat att det finns fortsatta utmaningar i den nya personal-försörjningen. En särskild utredare har därför haft i uppdrag (dir. 2015:98) av regeringen att föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret. En förutsättning var att den även i fortsättningen huvudsakligen skulle baseras på frivillighet, men där en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utredaren överlämnade sitt betänkande En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) med det huvudsakliga förslaget att återaktivera mönstring och grundutbildning med värnplikt. Med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt fattade regeringen beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att mönstra gäller lika för både män och kvinnor . Skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller . När det gäller den svenska arbetsmarknadsmodellen framhöll arbetsmarknadsutskottet i betänkande 2017/18:AU9 att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. såg det som centralt att detta även i fortsättningen används som utgångspunkt för att skapa goda förutsättningar på arbetsmarknaden. I betänkandet framhölls att det är statens uppgift att skapa förutsättningar för parterna att ta sitt ansvar som staten måste säkerställa vissa grundläggande villkor. Utskottet beskrev som centralt att arbetsrätten lägger grunden för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. ansåg att den svenska arbets-marknadsmodellen vid upprepade tillfällen har visat sin förmåga till snabb omställning och anpassning. Det gör också att på ett bra sätt kan möta förändringar i vår omvärld. Enligt arbetsmarknadsutskottets bedömning kan frågor om det arbetsrättsliga regelverket därför med stor fördel oftast överlämnas till parterna på arbetsmarknaden för samtal och överenskommelser avtalsvägen. Även i betänkandet 2019/20:AU4 konstaterar arbetsmarknadsutskottet att den svenska arbetsmarknadsmodellen har varit och är en förutsättning för att ska kunna prestera väl när det gäller såväl sysselsättning som tillväxt. En av grundpelarna i modellen är en arbetsmarknad som underlättar omställning med en aktiv arbets-marknadspolitik och starka parter. Som ett underlag för den kommande försvarsinriktningsperioden () beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete . presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66). överlämnade Försvarsberedningen sin slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8) till regeringen. Försvarsberedningen lämnar i rapporten ett antal bedömningar och förslag bl.a. rörande den säkerhetspolitiska utvecklingen, inriktningen av säkerhetspolitiken, internationella samarbeten samt utvecklingen av det militära försvaret –2025 men även därefter. I budgetpropositionen redovisas att regeringen avser återkomma till med en försvarspolitisk proposition för perioden –2025. I budgetpropositionen framhåller regeringen vidare att Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft och Värnkraft kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet med den försvarspolitiska propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om personalförsörjning. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (M, C), 4 (SD) och 5 (KD). I kommittémotion 2019/20:2736 av m.fl. (M) beskriver motionärerna att förbandsatt och rätt utbildad personal i våra krigs- och utbildningsförband är en kritisk faktor för operativ förmåga. konstaterar motionärerna att personalförsörjningen har stor förbättrings-potential. Sedan värnplikten återaktiverades har både antalet grundutbildade och antalet sökanden till befäls- och specialistofficersutbildningar ökat något, men den nuvarande utbildningstakten bedöms sammantaget som otillräcklig. Vissa åtgärder har genomförts för att fånga upp kvalificerade medarbetare som vill avsluta sin anställning innan tiden för ordinarie pensionsålder men som kan fortsätta arbeta inom försvaret för att kompensera för den personalbrist som råder inom Försvarsmakten. Motionärerna anser dock att fler som vill och behövs inom försvaret ska ges möjlighet att jobba kvar. Motionärerna föreslår att Försvarsmakten får i uppdrag att analysera orsakerna till bristerna i personalförsörjningen för krigsförbanden och lämna förslag på hur man kan öka attraktiviteten för de olika anställningsformerna både . I denna analys bör myndigheten beakta hur incitament i form av utbildningspremier, löner och andra förmåner kan skapas eller förändras samt vilka åtgärder som behöver vidtas för att behålla nuvarande och återanställa tidigare personal. Analysen bör även omfatta förslag på nya rekryteringsvägar för officerare och ökade möjligheter för anställning även efter ingången avtalspension. Dessutom bör regeringen utreda hur alla berörda personalkategorier kan omfattas av laglig rätt till ledighet vid övningar och återkomma med förslag till . Vidare anser motionärerna att en organisation blir komplett med både kvinnor och män i personalen och att Försvarsmakten därför måste rekrytera de talanger som är bäst lämpade för uppgiften. Jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten är en viktig förutsättning för detta. Lika viktigt som att rekrytera är att fortbilda och att myndigheten kan behålla kompetenta medarbetare. Kvinnor i det militära möter andra barriärer för sina karriärer än män. Grundläggande är tillgången till bra, ändamålsenlig materiel, t.ex. kläder och skor, som passar. Motionärerna anser att nödvändiga åtgärder också måste vidtas i syfte att förhindra att anställda och värnpliktiga kvinnor utsätts för hälso- och säkerhetsrisker. Materielrelaterade hälso- och säkerhetsrisker för kvinnor bör analyseras av en objektiv utredning som återkommer med förslag på omedelbara åtgärder. För att nå ökad jämställdhet måste Försvarsmakten även se över osakliga fysiska krav på befattningar samt kartlägga och förtydliga karriärvägarna inom Försvarsmakten. En nyckel till framgång i jämställdhetsarbetet är att alla vill, kan och väljer att leva efter myndighetens värdegrund och inte tolererar kränkningar. Arbetet mot diskriminering och trakasserier ska vara proaktivt, regelbundet, anpassat till unga militärers dagliga verksamhet och kommuniceras på ett genuint och väl synligt sätt av chefer. Försvarsmakten bör även kontinuerligt förbättra organisationens hantering av trakasserier eller kränkningar och genomföra förtroendeskapande åtgärder. bör därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om Försvarsmaktens personalförsörjning (yrkande 1) och jämställdhetsarbete (yrkande 4). I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) anför motionärerna att måste få bättre förutsättningar (yrkande 5). I motionen framhålls att antalet utbildningsplatser på officers- och reservofficersutbildningen behöver öka och att en förbättrad officersförsörjning också gör att fler soldater kan utbildas. Den utökade värnplikten, som är en del av både januariavtalet och Försvarsberedningens förslag, innebär att fler ska genomgå mönstring. Det ger ett ökat tryck på , som enligt motionärerna måste ges bättre förutsättningar. Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare och arbeta vidare med att utveckla incitament som gör att myndigheten både kan rekrytera och behålla sin personal och dessutom utveckla stödet till veteraner (yrkande 6). Försvarsmakten ska som arbetsgivare erbjuda goda incitament så att fler än ska välja att bli soldat och officerare. Motionärerna understryker även vikten av att de soldater och officerare, men även de civilanställda, som genomför utlandsmissioner ska mötas med stor respekt, och de framhåller vikten av att det finns ett ordentligt omhändertagande efter en mission. I kommittémotion 2019/20:671 av m.fl. (SD) framhålls att samtliga unga män och kvinnor bör kunna kallas till mönstring, och för att stimulera lokal rekrytering anser motionärerna därför att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör kunna öppna tillfälliga rekryteringskontor i t.ex. och på (yrkande 16). I kommittémotion 2019/20:2819 av m.fl. (KD) beskriver motionärerna att Försvarsberedningen föreslagit en fördubbling av grundutbildningsvolymerna i förhållande till , dvs. en ökning från ca 4 000 personer till 8 000 personer. Motionärerna bedömer att det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att öka från dagens ca 60 000 personer till ca 90 000 personer, inklusive hemvärn och civilanställda. Motionärerna föreslår därför att personalförsörjningssystemet även fortsättningsvis behöver bygga på en kombination av värnpliktiga och anställda soldater. Motionärerna anser att en sådan sammansättning av olika personalkategorier förser Försvarsmakten med både professionalitet i form av yrkessoldater och volym i form av värnpliktiga (yrkande 19). Försvarsmakten har genomfört ett omställningsarbete i syfte att kunna omhänderta både frivilligt sökande och mönstringspliktiga till den militära grundutbildningen. I Försvarsmaktens årsredovisning angavs att 3 750 värnpliktiga påbörjade grundutbildning, vilket är något färre än målsättningen. I jämförelse med 2017 skildes färre värnpliktiga från grundutbildningen, vilket myndigheten bedömer bottnar i ett aktivt arbete på förbandsnivå med bemötande av den värnpliktiga personalen. Vidare bedömdes läget i fråga om officersförsörjningen vara bekymmersamt. I Försvarsmaktens årsredovisning angavs dock att översynen av kravprofiler för den militära grundutbildningen medfört att de fastställda kraven nu motsvarar de lägsta grundkraven myndigheten ställer på respektive befattning oavsett kön. En effekt av detta är att befattningar som medger behörighet till senare officersutbildning blivit tillgängliga för fler, vilket i sin tur leder till en bredare rekryteringsbas för officersyrket. De nya kravprofilerna har börjat tillämpas för såväl rekrytering som antagning mot grundutbildning och officersutbildningar. Utflödet har trots allt varit större än inflödet, vilket i huvudsak förklaras med pensionsavgångar i kombination med färre antagna elever till såväl officersprogrammet som specialistutbildningen. I Försvarsmaktens årsredovisning redovisas elevantalet för 16 olika utbildnings-omgångar inom olika program för officerare (bl.a. officersprogrammet, reservofficersutbildningen och specialistofficers-utbildningen) och endast för tre av dessa motsvarade antalet elever det ungefärliga behovet. Nettoutflödet kompenserades enligt myndighetens bedömning något av att officerare erbjudits enskilda överenskommelser för att arbeta efter tidpunkten för avtalspension samt av att 34 officerare hade erbjudits anställning inom ramen för satsningen Fler vägar in. Försvarsmakten uppgav att vidmakthållande och utvecklande av organisationen kräver kontinuerliga och uthålliga åtgärder för att säkerställa en fortsatt robusthet i personal- och kompetensförsörjningen. () framhöll i årsredovisningen fokuset på att öka kapaciteten i myndighetens samlade verksamhet, inte minst i prövningsverksamheten. mönstrades eller prövades 14 177 personer (varav 3 299 kvinnor och 10 878 män). En annan viktig del i arbetet med att öka kapaciteten var att säkerställa tillgången till ändamålsenliga lokaler. TRM har därför arbetat med lokalutvecklingsprojekt, och personalantalet ökade från 140 personer 2017 till 179 personer 2018. Myndigheten uppgav att målet att genomföra mönstring och prövning för att fylla 4 000 utbildningsplatser för grundutbildning (GU) inte hade nåtts. Huvudorsaken bedömdes vara att inte tillräckligt många individer hade mönstrats eller prövats. Utifrån erfarenheterna från mönstring inför GU 2018/19 kallade myndigheten fler totalförsvarspliktiga till mönstring inför GU 2019/20. Av de som föddes fick ca 11 000 besked om att de skulle kallas till mönstring (3 000 kvinnor och 8 000 män). Enligt TRM:s budgetunderlag –2022 (dnr. 2019:0199) krävs i genomsnitt 3,5 prövningar för att fylla en utbildningsplats och Försvarsmakten har aviserat att man vill öka antalet utbildningsplatser till 5 000 /21. Mönstringen av den aktuella årskullen startade . I myndighetens budgetunderlag görs antagandet att utbildningskullarna kommer att öka kontinuerligt (6 000 utbildningsplatser /22, 7 000 stycken 2022/23 och 8 000 därefter samt prövningskapacitet utöver detta för polisens behov). TRM har utifrån dessa antaganden redovisat hur mönstringskapaciteten behöver utvecklas för att kunna möta ökade krav. Myndigheten bedömer inte att det i det korta perspektivet är möjligt att snabbt utöka lokalytor, personal och övrig infrastruktur i prövningsverksamheten. Myndigheten bedömer att man inte kommer att kunna möta prövnings-kapaciteten för grundutbildning med värnplikt på grund av att en ny prövningsplats ännu inte etablerats. TRM bedömer att det uppstår en brytpunkt då myndigheten skulle behöva etablera och bemanna ytterligare en prövningsenhet. I regleringsbrevet gav regeringen myndigheten i uppdrag att se över mönstringsprocessen för att öka effektiviteten i urvalsmetoder (t.ex. mönstringsunderlaget), processer och resursanvändning och att genomföra prövning och mönstring av upp till 18 500 totalförsvarspliktiga i syfte att kunna fylla upp ca 5 000 utbildningsplatser till grundutbildning med värnplikt. I regleringsbrevet fick TRM även i uppdrag att påbörja planering för att möjliggöra hantering av både ett ökat antal värnpliktiga såväl som ökat antal polisaspiranter. I myndighetens underlag till försvarspolitisk proposition för perioden –2025 (dnr 2019/0613) uppger TRM att ett beslut om utbildningsvolymer och ökade anslagsmedel bör tas senast för att myndigheten ska kunna möta såväl Försvarsberedningens som Försvarsmaktens förslag till stegvis ökande utbildningsvolymer. TRM bedömer vidare att den tillväxt av verksamheten som blir en följd av volymökningarna innebär att ytterligare en fast prövningsenhet måste etableras och att tiden för att etablera en sådan beräknas uppgå till . När det gäller jämställdhet har Försvarsmakten enligt förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten till uppgift att integrera jämställdhetsperspektiv i verksamheten. I instruktionen anges att arbete ska bedrivas i enlighet med Försvarsmaktens handlingsplan för jämställdhetsintegrering. Försvarsmakten uppger att uppdraget att öka andelen kvinnor på alla nivåer kräver att myndigheten vidareutvecklar åtgärder inom attraktion, rekrytering och förmågan att behålla kvinnor i personalstyrkan. Enligt Försvarsmakten var den huvudsakliga orsaken till bortfall för kvinnor som ansökt till den militära grundutbildningen muskelkraven för de olika befattningarna, trots att kvinnorna har höga värden i övriga prövningsmoment. Försvarsmakten angav att kraven för utbildning och anställning kontinuerligt ses över i syfte att de ska vara relevanta för befattningen. Försvarsmakten redovisade att kvantitativa mål nedbrutet på personalkategorier i fråga om fördelningen mellan kvinnor och män 2017–2027 hade fastställts och att arbetet med att bryta ned målen på stridskraftsnivå pågick. Av Försvarsmaktens årsredovisning framgick vidare att den interna strategiska inriktningen syftar till att myndigheten ska ha förmåga att attrahera och behålla kompetenta medarbetare och vara en inkluderande, jämställd och jämlik organisation. Den könsneutrala totalförsvarsplikten möjliggör en bredare rekryteringsbas bestående av både kvinnor och män, vilket skapar bättre förutsättningar för att personalförsörja krigsförbanden. Kravet på tillväxt gör det nödvändigt att öka attraktionskraften med effektiv rekrytering och ökad kapacitet att behålla personal enligt årsredovisningen . I en breddad målgrupp som omfattar kvinnor behöver andelen intresserade och sökande till militära tjänster öka. Försvarsmakten beskriver att kvinnors drivkrafter för ett militärt engagemang har varit en viktig utgångspunkt för myndighetens åtgärder. Försvarsmakten bedömde att vissa av myndighetens fastställda kvantitativa mål skulle kunna uppnås –2020. Andelen rekryter som är kvinnor hade ökat med från 2017/2018/19. Försvarsmakten eftersträvar en fortsatt ökning av antalet värnpliktiga som är kvinnor för att uppnå målet om 2020 för soldat- och sjömanskategorierna (GSS/K) samt för officersutbildningarna framöver. Eftersom bristande tillgång till information och kunskap om Försvarsmakten bedöms missgynna kvinnor i högre utsträckning än män har myndigheten vidtagit åtgärder som kan bidra till att synliggöra verksamheten. Military Weekend, som syftar till att öka unga mäns och kvinnors intresse för Försvarsmakten, genomfördes vid 18 förband, och i årsredovisningen uppgavs att drygt hälften av deltagarna varit kvinnor. Försvarsmaktens mässkoncept har utvecklats med fokus att ytterligare synliggöra anställda kvinnor i samtliga stridskrafter. Riktad e-post till kvinnor med visat intresse för Försvarsmakten hade enligt myndigheten gett positiva resultat. Försvarsmakten genomför riktade kommunikationsinsatser i syfte att omhänderta slutsatserna från projektet effektivare rekrytering av särskilda målgrupper (MER). Försvarsmakten har fortsatt intensifiera de lokala åtgärderna för att öka andelen kvinnor. Exempel på sådana åtgärder är skolbesök, utställningar på mässor, ungdomskurser samt ett flertal prova-på-helger. Av de totalförsvarspliktiga som kallades till mönstring var kvinnor, men bland dem som sedan påbörjade grundutbildning var kvinnor enligt Försvarsmaktens årsredovisning. Enligt () årsredovisning har myndigheten tillsammans med representanter från Försvarsmakten och Försvarshögskolan sett över frågorna i mönstringsunderlaget, utifrån ett jämställdhetsperspektiv. En genusgranskare och en fokusgrupp bestående av målgruppen, totalförsvarspliktiga 18-åringar, har gett ett externt perspektiv på mönstringsunderlaget, och vissa frågor har moderniserats och kompletterats utifrån ett jämställdhetsperspektiv. TRM har dessutom med hjälp av externt expertstöd sett över text och utformning av ett urval av sina rekryteringsannonser utifrån ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Utifrån granskningen har myndigheten justerat innehåll och texter i rekryteringsannonser för att bättre attrahera både kvinnor och män till lediga anställningar. I regleringsbrevet har regeringen gett Försvarsmakten i uppgift att redovisa resultat av de åtgärder inom jämställdhetsintegrering som vidtagits för att myndighetens verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. (Det uppdraget har även TRM i sitt regleringsbrev.) Myndigheterna ska lämna in sina årsredovisningar och redovisa dessa resultat . Vid den senaste behandlingen av personalförsörjningsfrågor (2018/19:FöU8) bedömde utskottet att det under såväl den innevarande som den kommande försvarspolitiska inriktningsperioden finns väsentliga utmaningar när det gäller personalförsörjningen, och utskottet såg med oro på Försvarsmaktens redovisning om att utflödet av yrkesofficerare är större än inflödet.