bet · H701JuU30 · 2020-02-20 00:00:00 — Utskottet föreslår fem tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om unga lagöverträdare som bl.a. rör frågor om brottsförebyggande arbete, handläggning av brott som begås av unga, straffmätning och påföljder: • Det bör införas en möjlighet att förordna ett målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn . • Det bör inrättas särskilda ungdomsdomstolar. • Straffrabatten för unga lagöverträdare bör avskaffas vid återfall i brott. • En särskild enhet inom bör ta över ansvaret för unga som begår grova brott. • Regeringen bör återkomma med ett lagförslag om nya ungdomspåföljder. I dessa delar finns sex reservationer (S, MP), (S, C, V, MP), (M, SD, KD), (V), (S, V, L, MP) och (S, C, V, MP). Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden om unga lagöverträdare avslås, i första hand med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns totalt 21 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). Betänkandet innehåller också ett särskilt yttrande (KD). Cirka 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Handläggningen av brott som begås av unga Motioner som bereds förenklat 1.Brottsförebyggande åtgärder för unga, punkt 1 (M) 2.Sociala insatsgrupper, punkt 2 (M, KD) 3.Sociala insatsgrupper, punkt 2 (V) 4.Sociala insatsgrupper, punkt 2 (L) 5.Utvärdering av sekretessbestämmelse, punkt 3 (M, KD, L) 6.Drogtester av barn , punkt 4 (SD) 7.Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 5 (SD) 8.Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 5 (C) 9.Utredning av brott som begåtts av barn , punkt 5 (L) 10.Snabbare lagföring, punkt 6 (C) 11.Övervakning och andra tvångsmedel, punkt 7 (M, SD) 12.Målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn , punkt 8 (S, MP) 13.Rätten till offentlig försvarare, punkt 9 (L) 14.Ungdomsdomstolar, punkt 10 (S, C, V, MP) 15.Sänkt straffmyndighetsålder, punkt 11 (M, SD) 16.Döma unga lagöverträdare som vuxna i vissa fall, punkt 12 (SD) 17.Straffrabatten för unga lagöverträdare , punkt 14 (M, SD, KD) 18.Straffrabatten för unga lagöverträdare , punkt 14 (V) 19.Organisatoriskt ansvar för unga lagöverträdare, punkt 16 (S, V, L, MP) 20.Nya ungdomspåföljder, punkt 17 (S, C, V, MP) 21.Effektivare tillämpning av påföljder, punkt 18 (M, SD) Motioner som bereds förenklat, punkt 20 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Brottsförebyggande åtgärder för unga 2019/20:1113 av (MP) yrkande 3, 2019/20:1999 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 1 (M) 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 5, 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 2 (M, KD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) 2019/20:2478 av (M) yrkande 1, 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M, KD, L) 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) Handläggningen av brott som begås av unga Utredning av brott som begåtts av barn 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1433 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:2246 av (M) yrkande 1, 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 10 (C) Övervakning och andra tvångsmedel 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 47. Reservation 11 (M, SD) Målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn ställer sig bakom det som utskottet anför om målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:142 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2246 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2019/20:2823 av (L). Reservation 12 (S, MP) Rätten till offentlig försvarare 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 13 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att inrätta särskilda ungdomsdomstolar och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 14 (S, C, V, MP) 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:2398 av (M) yrkande 1, 2019/20:2894 av Boriana (M) och 2019/20:3096 av Noria Manouchi (M). Reservation 15 (M, SD) Döma unga lagöverträdare som vuxna i vissa fall 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 16 (SD) Straffrabatten för unga lagöverträdare 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 2.2. Straffrabatten för unga lagöverträdare ställer sig bakom det som utskottet anför om att avskaffa straffrabatten för unga lagöverträdare vid återfall i brott och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 2.1, 2019/20:787 av (SD), 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 17 (M, SD, KD) Reservation 18 (V) 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 15. Organisatoriskt ansvar för unga lagöverträdare ställer sig bakom det som utskottet anför om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 44, 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 19 (S, V, L, MP) ställer sig bakom det som utskottet anför om nya ungdomspåföljder och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13. Reservation 20 (S, C, V, MP) Effektivare tillämpning av påföljder 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 21 (M, SD) Föräldrars medverkan i socialförvaltningens åtgärder gentemot unga lagöverträdare 2019/20:2398 av (M) yrkandena 2 och 3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (KD), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. De behandlade yrkandena rör unga lagöverträdare och tar bl.a. upp frågor om brottsförebyggande arbete, handläggningen av brott som begås av unga, straffmätning och påföljder. Motionsyrkandena finns i bilaga 1. Tre av yrkandena behandlas förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om brottsförebyggande åtgärder för unga, t.ex. när det gäller sociala insatsgrupper, utvärdering av en sekretessbestämmelse och drogtester av barn . Jämför reservation 1 (M), 2 (M, KD), 3 (V), 4 (L), 5 (M, KD, L) och 6 (SD). Brottsförebyggande åtgärder för unga I kommittémotion 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 10 begärs att en utredare ska få i uppdrag att ge förslag till lämpliga brottsförebyggande åtgärder och anpassat verkställighetsinnehåll för den nya grupp unga vuxna från socialt utsatta områden som allt oftare förekommer på de svenska anstalterna. I uppdraget ska ligga att beakta erfarenheter i andra länder (MP) efterfrågar i motion 2019/20:1133 yrkande 3 förstärkt stöd till unga som vill lämna destruktiva grupper och sammanhang. I motion 2019/20:1999 av och (båda M) yrkande 1 begärs åtgärder för att motverka ungdomsbrottsligheten. Bland annat efterfrågas tidiga förebyggande insatser för att unga från utsatta förhållanden inte ska söka sig till kriminella grupperingar. Vidare anför motionärerna att det krävs tidiga förebyggande insatser och polisarbete som bedrivs systematisk och strategiskt för att hndra barn och unga från att hamna i gängkriminalitet (yrkande 2). m.fl. (V) anför i partimotion 2019/20:2147 yrkande 5 att regeringen bör ta initiativ till att inrätta sociala insatsgrupper i syfte att minska skjutningar, dödligt våld och gängkriminalitet. I kommittémotion 2019/20:2793 av m.fl. (L) yrkande 10 efterfrågas en ökad användning av sociala insatsgrupper. Målgruppen för de sociala insatsgrupperna bör, enligt motionärerna, även vara ungdomar som inte fyllt . Vidare anförs att sociala insatsgrupper i större omfattning bör användas för att samordna insatser för unga vuxna i åldern 20–. I kommittémotion 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 6 anför motionärerna att de vill inrätta fler och effektivare sociala insatsgrupper för att socialtjänst, skola och polis i samverkan ska kunna hjälpa unga att sluta begå brott och säkerställa att arbetsformen kontinuerligt ses över och förbättras enligt de analyser och studier som gjorts. I kommittémotion 2019/20:2928 av m.fl. (M) yrkande 17 och i kommittémotion 2019/20:3065 av m.fl. (M) yrkande 7 efterfrågar motionärerna en utvärdering av den sekretessbrytande bestämmelse som infördes för att säkerställa att information om unga kan delas mellan polis och socialtjänst inom ramen för myndigheternas arbete med att förhindra ungdomsbrottslighet. Ett liknande yrkande framställs i motion 2019/20:2478 av (M) yrkande 1. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:2728 yrkande 30 att de vill reformera och förtydliga den befintliga sekretesslagstiftningen så att samarbetet mellan de olika aktörer som möter ungdomar i riskmiljöer kan underlättas. Vidare vill motionärerna att en utredning tillsätts som möjliggör att skola och socialtjänst är skyldiga att bryta sekretessen kring en enskild om polisen begär det även om straffvärdet för det aktuella brottet inte uppgår till fängelse. I kommittémotion 2019/20:543 av m.fl. (SD) yrkande 4 efterfrågas ett förtydligande av lagen som reglerar polisens möjligheter att drogtesta barn . Enligt motionärerna har inte polisen nyttjat möjligheten att drogtesta barn särskilt ofta eftersom lagen har varit otydlig i sin utformning. Motionärerna ser utökade drogtester av unga som en viktig insats för att förebygga att unga begår brott. Brottsförebyggande åtgärder för unga Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program Regeringen överlämnade skrivelsen Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) till . I skrivelsen presenterade regeringen ett nationellt brottsförebyggande program som syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Programmet ska också bidra till att stimulera och entusiasmera fler berörda aktörer att vidta brottsförebyggande åtgärder och att utveckla samverkan, såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Det riktar sig till en bred målgrupp såsom myndigheter, regioner, kommuner, näringslivet och det civila samhällets organisationer. När det gäller unga lagöverträdare framgår det bl.a. att regeringen ska verka för – att föräldrar och andra vuxna som är betydelsefulla för barn och unga som är i riskzonen för att hamna i kriminalitet involveras och får stöd och hjälp inom ramen för de identifierade brottsförebyggande aktörernas arbete – att skolor och huvudmän inom skolväsendet utvecklar sitt förebyggande arbete mot mobbning, diskriminering och annan kränkande behandling och sitt arbete med att skapa trygga skolmiljöer – att sociala insatsgrupper eller motsvarande individuellt riktad samverkan utvecklas till stöd för unga som har begått brott – att arbetet med att minska tillgången till alkohol och droger ges fortsatt hög prioritet – att insatserna för att individer ska lämna kriminella eller extremistiska grupperingar utvecklas – att det utvecklas fler insatser mot våldsutövare på nationell och lokal nivå – att insatserna för att motverka återfall i brott utvecklas och förstärks. Enligt regeringen bör ett ungdomsperspektiv alltid finnas med i planering, genomförande och uppföljning av brottsförebyggande insatser som rör unga. Det handlar om att ta beslut utifrån kunskap om ungas levnadsvillkor, om att betrakta ungdomar som en mångfald av individer och om att inkludera unga i beslutsprocessen. Regeringen konstaterade också att situationen i socialt utsatta områden kräver särskild uppmärksamhet. Utskottet delade regeringens uppfattning att det behövs ett effektivt brottsförebyggande arbete för att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället (bet. 2016/17:JuU15). Det fanns enligt utskottet också ett behov av att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott, inte bara hos rättsväsendet utan även hos andra berörda aktörer. Utskottet såg därför positivt på att regeringen lade fram ett brett nationellt brottsförebyggande program. Detta skapar bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete. Brottsförebyggande rådets rapport om insatser mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden Regeringen gav (Brå) i uppdrag att kartlägga åtgärder för att förebygga och motverka brottslighet och öka tryggheten i socialt utsatta områden. På grundval av detta skulle Brå identifiera framgångsfaktorer och fungerande metoder och arbetssätt för att förebygga och beivra brottslighet i socialt utsatta områden, öka tryggheten och stärka relationen mellan befolkningen och rättsväsendet, liksom mellan befolkningen och övriga myndigheter och aktörer som medverkar i det brottsförebyggande arbetet. Brå publicerade rapporten mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden – en kunskapsöversikt (rapport 2016:20). I rapporten konstaterar att en stor del av den brottslighet som förekommer i socialt utsatta områden begås av ungdomar. Ungdomar som begår brott är också rekryteringsbasen för dem som fastnar i kriminalitet. För att långsiktigt kunna minska brottsligheten är därför åtgärder riktade mot barn och unga av stor vikt. Det handlar då om insatser på flera olika nivåer. Det rör sig om generella insatser inom t.ex. förskolan och skolan, om insatser som är direkt riktade mot barn och unga som är i riskzonen för att hamna och fastna i kriminalitet och om insatser för unga som ägnar sig åt brott. Brottsförebyggande rådets rapport om det brottsförebyggande arbetet i överlämnade Brå den tredje årsrapporten för det brottsförebyggande arbetet i till regeringen (Det brottsförebyggande arbetet i , Nuläge och utvecklingsbehov ). Syftet är att beskriva det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt samt att sammanfatta slutsatser och utvecklingsbehov. När det gäller det brottsförebyggande arbetet på nationell nivå för unga lyfter Brå bl.a. fram att på uppdrag av regeringen har genomfört och publicerat en pilotstudie om vård och behandling till barn och unga som lagförts för brott (, 2018-3-22) som undersöker insatser till barn och unga som lagförts för narkotikabrott. Till följd av pilotstudien föreslår forskning i form av två delstudier. Den första inriktar sig på att identifiera vilka tidiga insatser som motverkar missbruk och förebygger kriminalitet. Den andra studien ska studera de modeller som tillämpas för att uppmärksamma barn och unga i ett utvecklingsfokuserat perspektiv. Vidare framgår det av rapporten att regeringen beslutade att ska fortsätta med stödet inom den sociala barn och ungdomsvården till kommunerna, genom att tillföra samt till kommunerna för att öka kompetensen om psykisk ohälsa hos de barn och unga som kommer i kontakt med. Målsättningen är att dessa förebyggande insatser ska få färre unga att hamna i utsatta situationer, kriminalitet eller missbruk. Regeringen beslutade också att , tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL), numera kommuner och regioner (SKR), och civilsamhället, ska sprida kunskap inom barn och ungdomsvård. Samtliga satsningar ska pågå till 2020. Brå genomförde också ett nationellt rådslag 2018 med anledning av myndighetens regeringsuppdrag att skapa en nationell nätverksstruktur för brottsförebyggande arbete. De tjugofyra nationella aktörer som omnämns i det brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott var inbjudna att delta i rådslaget, och de framhöll vikten av gemensamma kommunikations och implementeringsinsatser. Rådslaget tydliggjorde att nationella nätverk behövs för att stärka det brottsförebyggande arbetet med bl.a. nya nätverk för att exempelvis hindra unga från att utveckla en kriminell livsstil. Kriminalvården fick 2013 i uppdrag av regeringen att intensifiera och utveckla det återfallsförebyggande arbetet med unga människor i kriminalvård. Uppdraget sträckte sig . Myndigheten startade tillsatte bl.a. en nationell samordnare. Syftet med projektet var att unga efter verkställigheten skulle vara bättre rustade för ett liv utan kriminalitet och missbruk. Satsningen omfattade ett aktivt motivationsarbete för att förmå den unge att ändra livsstil, men också insatser som handlade om arbete, försörjning och samverkan. Uppdraget slutredovisades till regeringen . Genom regeringssatsningen införde Kriminalvården små resursstarka ungdomsavdelningar och fler ungdomsplatser, vilket skapade strukturer för att unga klienter skulle nås av en kombination av olika slags insatser och öka möjligheterna till frigivningsförberedelser. Vidare såg Kriminalvården en tydlig positiv effekt i att fler ungdomar påbörjade eller fortsatte med studier under sin verkställighet, och de förstärkta insatserna medförde nationella förutsättningar för unga att få samma stöd oavsett typ av verkställighet. Regeringsuppdraget med satsningen på unga i kriminalvård gav Kriminalvården en plattform för att fortsätta med utvecklingsarbete, även om myndigheten menar att målgruppen behöver fortsatt fokus. Sammanfattningsvis bedömde Kriminalvården att regeringsuppdragets möjligheter till insatser gav många klienter bättre förutsättningar att leva ett liv utan våld och kriminalitet (Kriminalvården, slutredovisning, dnr. 2013-13962/13963). (Sis) har, i samverkan med Kriminalvården, prövat behandlingsprogrammet Puls på två ungdomshem . Puls är en akronym som står för problemlösning, umgänge, livsmål och självkontroll. Behandlingsprogrammet har använts inom och är ett kbt-program med social inlärningsteori som grund. Hos Kriminalvården riktar sig programmet till personer med våldsproblematik och till unga på särskilda ungdomsavdelningar på anstalt (Sis och Kriminalvårdens webbplatser ). Bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella Regeringen beslutade om propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). Förslagen i propositionen innebär att Kriminalvården ska få utökade möjligheter och verktyg att motverka återfall i brottslighet bl.a. genom att utöka möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen och genom att utvidga möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet under den villkorliga frigivningen. Kriminalvården ska vidare kunna fatta beslut om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs. Lagändringarna börjar gälla (bet. 2018/19:JuU25, rskr. 2018/19:228). Sociala insatsgrupper är en form av myndighetsöverskridande samverkan för att förebygga att unga fastnar i kriminalitet. Inom dessa grupper samarbetar med och andra berörda myndigheter på nivå för att hjälpa unga som riskerar att bli kriminella. Syftet är att på individnivå göra det möjligt att samordna hjälp och stöd från berörda myndigheter och övriga aktörer under ledning av . Informationsutbytet mellan aktörerna möjliggörs till stor del genom samtycke från den enskilde (, Nationella riktlinjer, Polisens arbete i sociala insatsgrupper, 2014, s. 4 f.). I arbetet med sociala insatsgrupper finns inte någon åldersbegränsning, men i det underlag för insatserna som polisen har tagit fram anges bl.a. att arbetsmetoden ska användas för ungdomar och unga vuxna som begår brott. Det är som avgör vilka unga som ska ingå i en social insatsgrupp utifrån informationen som den själv har om de unga och utifrån information som den får från andra myndigheter och aktörer. Det överlämnas åt de lokala sociala insatsgrupperna att besluta om ungdomar och unga vuxna som definieras som avhoppare kan ingå i arbetet. I riktlinjerna anges vidare att det är viktigt att ha rutiner för att hjälpa och stödja dem som vill lämna en kriminell livsstil. Om det visar sig att detta arbete kan utföras inom ramen för sociala insatsgrupper anses arbetsmetoden som tillämplig (Sociala insatsgrupper – vad är det? , 2014, s. 3 f.). fick regeringens uppdrag att utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper (Ju2014/5328/PO). I en delredovisning gör en övergripande analys som visar att organisering av stöd till ungdomar med en kriminell livsstil varierar. Det finns både kommuner och stadsdelar som i sitt arbete använder någon samarbetsform, som arbetet med sociala insatsgrupper är ett exempel på, och det finns också de som inte gör det. som sociala insatsgrupper betraktas som ett specifikt arbetssätt utförs arbetet också inom ramen för denna samverkansform på olika sätt på lokal nivå. En annan iakttagelse är att målgruppen (ungdomar i åldern 15–) utvidgas till att omfatta ungdomar som är . I sin slutredovisning konstaterar att utvärderingen av effekter för individerna visar att samverkan genom sociala insatsgrupper och samverkan på annat sätt inom ger lika bra resultat för ungdomar sett i det korta perspektivet. Inte minst är det glädjande att misstankarna om fortsatt kriminalitet minskat väsentligt bland ungdomarna i båda grupperna. Ett av de viktigaste resultaten i utvärderingen av effekter för individerna är att arbetssättet i de sociala insatsgrupperna också förefaller leda till mer långvariga och behandlingsinriktade insatser, som i ett längre perspektiv kan innebära bättre utfall för ungdomarna i de sociala insatsgrupperna. Det kan emellertid också konstateras att den korta tiden för utvärdering av resultaten för individerna gör det svårt att uttala sig om effekter på . Vidare är det viktigt att notera att såväl utformningen som genomförandet av arbetet med sociala insatsgrupper uppvisar lokala variationer, och därför blir lokala uppföljningar angelägna fortsättningsvis. Mot bakgrund av resultaten av de båda utvärderingarna gör bedömningen att verksamheten med sociala insatsgrupper behöver fortsätta följas för att man ska kunna undersöka effekter på för individer och verksamheter. Inom ramen för regeringsuppdraget att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2018/00535/FST), uppger att myndigheten avser att komplettera den utvärdering av sociala insatsgrupper som redan genomförts med ytterligare en uppföljning av effekter på . Syftet är att kunna visa om samverkansformen medfört långsiktiga förbättringar för de ungdomar som deltagit i sociala insatsgrupper. Därtill planerar att se över om det är möjligt att öka kunskapen om betydelsen av de lokala variationerna när det gäller utformning och genomförande av sociala insatsgrupper. Myndigheten planerar att lämna en redovisning av arbetet 2020. uppger i skrivelse 2018/19:75, skrivelser till regeringen – åtgärder , att man kommer att följa detta arbete (s. 43). infördes en ny sekretessbrytande bestämmelse i 10 kap. 18 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att en uppgift som rör en enskild som inte fyllt i vissa fall ska kunna lämnas från till polisen utan hinder av sekretess. En uppgift får lämnas under förutsättning att det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den unge kommer att utöva brottslig verksamhet och uppgiften kan antas bidra till att förhindra detta samt att det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den unge eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Bestämmelsen omfattar inte uppgifter som avser misstankar om att den unge har begått ett visst konkret brott. Sådana uppgifter ska även fortsättningsvis endast få lämnas under de förutsättningar som gällde tidigare (prop. 2011/12:171, bet. 2012/13:JuU5, rskr.