bet · H801FiU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för de förslag till investeringsplaner, anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken . De riktlinjer inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet som har beslutat om ligger fast. Det innebär bl.a. att fastigheter ska förvaltas så att en god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. De fastighetsförvaltande myndigheterna ska också inom sina respektive områden verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen, särskilt när det gäller energieffektivisering och begränsning av klimatpåverkan. Investeringsplan och låneram för Infrastrukturella frågor och fastighetsförvaltning är centrala förutsättningar för att förstärka det militära försvarets förmåga. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som riktlinje för FortV:s investeringar enligt tabell 1. Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Det innebär en utökning av låneramen med jämfört med . I propositionen redovisas mer i detalj FortV:s pågående och planerade investeringar uppdelat per objekt (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 5.17). Tabell 1 Investeringsplan för 2021–2023 Summa 2021–2023 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - byggnader, mark och annan fast egendom Finansiering av anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - byggnader, mark och annan fast egendom Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Investeringsplan och låneram för Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2023 som en riktlinje för SFV:s investeringar enligt tabell 2. Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Det innebär en oförändrad låneram jämfört med . I propositionen redovisas mer i detalj SFV:s pågående och planerade investeringar uppdelat per objekt (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 5.19). Tabell 2 Investeringsplan för 2021–2023 Summa 2021–2023 Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - byggnader, mark och annan fast egendom Finansiering av anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - byggnader, mark och annan fast egendom Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . Det innebär en ökning av anslaget med ca jämfört med nivån 2020. Anslaget får användas för utgifter för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Anslaget får även användas för utgifter för att utveckla bidragsfastigheter. Anslaget ökas bl.a. för att energieffektivisera bidragsfastigheter genom att nyttja av solceller. Vården och underhållet av de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning Området prognoser, redovisning, statistik och uppföljning omfattar myndigheterna , (), , Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, () och . Området omfattar vidare verksamhet som ska bidra till att det finanspolitiska ramverket följs, att politiska beslut och prioriteringar är välgrundade samt verksamhet som ska bidra till transparens vid redovisningen av den ekonomiska politiken. Utöver detta ingår också arbetet med att tillvarata de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken. I det följande redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för de förslag till anslag som regeringen redovisar inom detta område. Regeringen anför att de statistikansvariga myndigheternas arbete med att vidmakthålla kvaliteten är avgörande för att säkerställa förtroendet för den officiella statistiken. Regeringen kommer inom ramen för sin myndighets-styrning att ställa krav på en fortsatt digitalisering vid samordningen av den officiella statistiken. Det är av vikt att kostnaderna för uppgiftslämnarna inte ökar. För att effektivisera arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdsystemen föreslås medel tillföras för att inrätta en funktion som bl.a. ska analysera, följa upp och bidra till samordning av myndigheternas arbete på detta område. ESV föreslås vara värdmyndighet åt funktionen. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:6 2021. Det är ca mer än 2020. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:7 . Det är ca högre än 2020. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:8 . Det är ca mer än 2020. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. Huvuddelen av den föreslagna anslagsökningen avser en funktion som bl.a. ska analysera, följa upp och bidra till samordningen av myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. (Se även avsnittet Ett övergripande mål om att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen.) I propositionen finns även en redogörelse för ESV:s avgiftsbelagda verksamhet inom ekonomisk styrning och tjänsteexport (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 6.8). Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:9 . Det är ca mer än 2020. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. I propositionen finns även en redogörelse för SCB:s avgiftsbelagda verksamhet inom bl.a. statistikproduktion åt andra statliga myndigheter (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 6.11). Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:13 . Det är ca mer än 2020. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Den föreslagna anslagsökningen avser i huvudsak arbete med taxonomier för års- och koncernredovisningar. Området offentlig upphandling omfattar flera lagar med bestämmelser som syftar till att upphandlande myndigheter och enheter ska göra effektiva offentliga inköp. Området omfattar och den del av verksamhet som avser tillsyn över lagstiftningen. Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för förslaget till anslag under delområdet offentlig upphandling. Regeringen anför att offentlig upphandling kan bidra till att främja en sund konkurrens på marknaden, ökad jämställdhet, att sociala mål och miljö- och hållbarhetsmål nås samt att stimulera innovation och utveckling av nya varor och tjänster. Aviseringarna på upphandlingsområdet i den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65 s. 63–66) och inriktningen i den nationella strategin för cirkulär ekonomi (M2020/01133/KE) kan enligt regeringen bidra till att blir världens första fossilfria välfärdsland. För att stimulera att myndigheter i ökad utsträckning använder den potential som upphandling erbjuder behöver enligt regeringen upphandlingsstrategin följas upp och arbetet med att genomföra den intensifieras. har en viktig roll i detta arbete. Det anslag som ingår under delområdet offentlig upphandling är 1:17 . Regeringen föreslår att anvisar ca till anslaget 2021, vilket är ca mer än 2020. Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. I kommittémotion 2020/21:3114 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mer i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Huvuddelen, , avser förslag om ett nytt anslag med ett centralt administrerat stöd till hushållen för att stärka hushållens ekonomi och öka konsumtionsbenägenheten (förslaget beskrivs närmare i avsnitt 5.1 i partimotion 2020/21:3128). Motionärerna föreslår också att tillförs utöver regeringens förslag för att möta den ökande efterfrågan från svenska företag inom fintech-sektorn och säkerställa regelefterlevnad och tillsyn. I partimotion 2020/21:2963 av m.fl. (V) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. Motionärerna anser att insatserna mot penningtvätt behöver stärkas och föreslår därför att anslaget till ökas med utöver regeringens förslag . I kommittémotion 2020/21:3312 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av tabellen i bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna lägre anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser att insatserna mot penningtvätt behöver en ytterligare ambitionshöjning och föreslår därför att anslaget till ökas med utöver regeringens förslag . Vidare vill motionärerna att det öppnas sju nya servicekontor utöver de som regeringen aviserat. För att möjliggöra detta föreslår motionärerna att anslaget till Statens servicecenter ökas med 2021. Motionärerna föreslår också att anslaget till bidragsfastigheter minskas med 2021. En indirekt effekt av att i en annan del av sitt budgetalternativ har framfört förslag om att sänka skatten på diesel som används i jordbruket är att lönekostnaderna i staten ökar. Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten på 2021 samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. Avslutningsvis bedömer motionärerna att det finns möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Därför vill man reducera rikthyran . Detta skapar enligt motionärerna både en besparing i statens budget och ökar drivkrafterna för myndigheterna att lokalisera sin verksamhet till andra delar av eller . Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten på 2021 samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. tillkännagivande om tillgängligheten till öppna data har tillkännagett att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna gör offentliga handlingar tillgängliga i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25 punkt 2, rskr. 2017/18:180). Frågor om digitalisering och it inom offentlig förvaltning har flyttats från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 22 Kommunikationer (se prop. 2019/20:100, bet. 2019/20:KU19, rskr. 2019/20:320). Regeringen redogör därför under utgiftsområde 22 för ett antal åtgärder som den har vidtagit med anledning av detta tillkännagivande (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 22 s. 98). Bland annat har regeringen gett Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att vara projektledare för ett samverkansinitiativ mellan 45 myndigheter som syftar till att öka kunskapen om och demonstrera värdet av att öppna data görs tillgängliga och vidareutnyttjas. Regeringen anför att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Aktuella propositioner, lagrådsremisser och utredningar Nedan redogörs i punktform för propositioner, lagrådsremisser och utredningar som lämnats efter det att budgetpropositionen lämnades till och som rör utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. • I proposition 2020/21:17 Anpassade tillståndskrav för tjänstepensionskassor föreslås en lättnad i kapitalkraven för att en tjänstepensionskassa ska få tillstånd att driva tjänstepensionsverksamhet som tjänstepensionsföretag. Propositionen har behandlats av finansutskottet och bifallits av (bet. 2020/21:FiU13, rskr. 2020/21:40). • I proposition 2020/21:24 Ändrade krav på insiderförteckningar och några tillsynsfrågor finns förslag till lagstiftningsåtgärder som bör vidtas med anledning av de ändringar som gjorts i EU:s direktiv och förordning om marknader för finansiella instrument och EU:s förordning om referensvärden. Propositionen har behandlats av finansutskottet och bifallits av (bet. 2020/21:FiU14, rskr. 2020/21:75). • I proposition 2020/21:33 Avgifter vid återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar föreslås nya avgiftsregler vid återköp och flytt av fond- och depåförsäkring som innebär att försäkringsföretagens återköps- och flyttavgifter sänks kraftigt. Propositionen ska behandlas i finansutskottets betänkande 2020/21:FiU16. • I proposition 2020/21:36 Ändringar i regelverket om kapitaltäckning föreslår regeringen åtgärder för att stärka regelverket om kapitaltäckning för kreditinstitut och värdepappersbolag. Genom förslagen anpassas svensk rätt till nya bestämmelser i tillsynsförordning och nya regler i EU:s kapitaltäckningsdirektiv genomförs i svensk rätt. Propositionen behandlas i finansutskottets betänkande 2020/21:FiU37). • I promemorian Genomförande av ändringar i Solvens II-direktivet med anledning av ESA-översynen (Fi2020/03996) lämnas bl.a. förslag till lagstiftningsåtgärder för att i svensk rätt genomföra de ändringar i Solvens II-direktivet – EU:s försäkringsrörelsedirektiv – som antogs . Ändringarna i de aktuella EU-rättsakterna utgör ett led i en översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn, den s.k. ESA-översynen. • Utredningen om ett nytt regelverk om säkerställda obligationer har överlämnat sitt betänkande Ändrade regler om säkerställda obligationer (SOU 2020:61) till regeringen. Betänkandet innehåller förslag till de lagändringar som behövs för att i svensk rätt genomföra ett nytt om säkerställda obligationer. • Regeringen har överlämnat en lagrådsremiss, Nya bestämmelser om hållbarhetsrelaterade upplysningar för vissa aktörer på finansmarknads-området. I lagrådsremissen föreslås lagändringar som föranleds av EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till statens budget inom utgiftsområde 2. Det innebär att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslag, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner. Huvuddelen, av totalt , av anslagsmedlen som regeringen föreslår ska anvisas inom utgiftsområdet avser det regelstyrda anslaget till statliga tjänstepensioner m.m. När det gäller övriga anslag innebär förslaget jämfört med beslutade budget bl.a. att medel tillförs och för att stärka myndigheternas verksamhet med civilt försvar. tillförs därutöver medel för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism. ESV tillförs medel för att samordna myndigheternas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Vidare tillförs medel för finansmarknadsforskning för att kunna bidra till förståelsen av de finansiella marknaderna, exempelvis när det gäller effekterna av covid-19-pandemin. Anslaget till bidragsfastigheter ökas bl.a. för energieffektiv-iseringar genom att nyttja solceller. Fortsatta insatser ska göras för att stärka den statliga närvaron i hela landet, och medel tillförs för att fortsätta utbyggnaden av statliga servicekontor 2021. Anslaget för vissa garanti- och medlemsavgifter 2021 är enligt förslaget lägre jämfört med vad som anvisades . Förslaget innehåller också vissa generella besparingar på förvaltningsanslagen under utgiftsområdet för att myndigheternas resekostnader beräknas bli lägre också till följd av covid-19-pandemin. De föreslagna kredit- och garantiramarna för stabilitetsfonden och resolutionsreserven ligger på samma nivå som för innevarande budgetår. Utskottet noterar att i sin revisionsberättelse för Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden lämnat ett uttalande med reservation, men att Kammarkollegiet därefter har vidtagit åtgärder för att säkerställa att gällande redovisningssed följs. När det gäller de alternativa anslagsförslag som förs fram i motionerna kan utskottet konstatera att det i och respektive motioner föreslås anslag på en högre nivå än den ram för utgiftsområdet som beslutat om i första steget av budgetprocessen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). föreslår i sin motion total sett lägre anslag för utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag, och besparingar görs framför allt på anslaget till bidragsfastigheter medan ytterligare medel läggs på anslaget till statens servicecenter. Utskottet anser att regeringens föreslagna anslagsnivå för bidragsfastigheter, som bl.a. ska användas till energieffektiviseringar, är välmotiverad. Detsamma gäller enligt utskottet regeringens föreslagna anslagsnivå till statens servicecenter, där ytterligare medel tillförs för att fortsätta utbyggnaden av servicekontor 2021. I alla tre motionerna föreslås ytterligare medel till jämfört med regeringens förslag, bl.a. för att förstärka arbetet mot penningtvätt. Utskottet konstaterar att regeringen avser att arbeta vidare med ytterligare skärpta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt att i regeringens förslag tillförs för att stärka myndighetens arbete på detta område. Utskottet avstyrker mot den bakgrunden motionärernas förslag till statens budget inom utgiftsområdet. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och i (M) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller statens budget inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3422. Motionen har behandlats i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 1 och 5 i det betänkandet. Vi har inga förslag till ändringar i förhållande till regeringens förslag inom utgiftsområde 2. har – förutom pandemin – att hantera en hög arbetslöshet och en grov kriminalitet. Detta är stora problem. I partimotion 2020/21:3422 fokuserar vi därför på att se till att ska ha beredskap för att pandemin kan förvärras, att knäcka arbetslösheten och att bekämpa kriminaliteten. För att ta höjd för ett läge där coronakrisen förvärras innehåller budget en krisbuffert. Den kan användas för att dels stärka hälso- och sjukvården, dels användas till att stötta ekonomin för att pressa tillbaka arbetslösheten när smittspridningen nu återigen tar fart. För att knäcka arbetslösheten ser vi till att återupprätta arbetslinjen genom att strama åt de svenska bidragssystemen, införa ett bidragstak, se till att nyanlända gradvis ska kvalificera sig till de svenska bidragssystemen samt växla ineffektiva skatteavdrag mot bredare skattesänkningar på arbete och investeringar. Välfärden tillförs mer resurser som de villkoras med ett skattehöjarstopp för att inte framtida skattehöjningar ska hota en ekonomisk återhämtning. Den klyfta i beskattning mellan löntagare och pensionärer som regeringen inför tas bort. För att bekämpa kriminaliteten föreslår vi en mönsterbrytande kriminalpolitik för att krossa gängen och återupprätta tryggheten. Det handlar om bl.a. dubbla straff för gängkriminella, visitationszoner och att göra det straffbart att vara med i kriminella gäng. Det handlar också om att exempelvis hela rättsväsendet tillförs resurser och att göra polisyrket mer attraktivt. Genom att fokusera på att lösa stora problem kan vi se till att blir ett land där arbetslösheten pressas tillbaka, fler är trygga och att resurserna till välfärden kan växa. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 17 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom Sverigedemo-kraternas förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 2. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3128. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Motionen har behandlats i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 2 i det betänkandet. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 2 läggs fram i partimotion 2020/21:3114. budgetalternativ innehåller förslag om ett nytt anslag på för ett centralt administrerat stöd till hushållen för att stärka hushållens ekonomi och öka konsumtionsbenägenheten (Förslaget beskrivs närmare i avsnitt 5.1 i partimotion 2020/21:3128.) Sverige-demokraternas budgetförslag innebär också att tillförs utöver regeringens förslag för att möta den ökande efterfrågan från svenska företag inom fintech-sektorn och säkerställa regelefterlevnad och tillsyn. Statens budget inom utgiftsområde 2, punkt 2 (V) (V) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 17 2021 (bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 2. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservation 3 i det betänkandet. I partimotion 2020/21:3170, Vägen ut ur krisen – en plan för jämlikhet och grön omställning, presenterar vi omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När var och en gör saker för sig, utan hänsyn till att våra liv är sammanbundna i ett samhälle, drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. Men när vi gör saker tillsammans blir det bättre för oss alla, då kan vi stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet samt lyckas med den nödvändiga omställningen. I förra årets budgetproposition valde regeringen att lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. I årets budgetproposition tar regeringen dessvärre den här politiken till en ny nivå. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna så väljer en annan väg. vill ha ett jämlikt, hållbart och rättvist samhälle. Vi satsar på att minska klyftorna och på att stärka den generella välfärden. Våra satsningar är centrala för ett jämlikare samhälle. Mycket av de pengar vi lägger går till välfärden i syfte att skapa bättre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen och inte minst – en välfärd som omfattar fler. plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus.