bet · H801FöU3 · 2020-10-16 00:00:00 — Enligt nuvarande bestämmelser ska kommunfullmäktige för varje ny mandatperiod fatta beslut om kommunernas egna handlingsprogram för den förebyggande verksamheten och för räddningstjänstverksamheten. I proposition 2019/20:176 föreslås att kravet på att handlingsprogrammen ska antas av kommunfullmäktige, eller i kommunalförbund av den beslutande församlingen, ska tas bort som ett led i att göra de dokument som styr verksamheten mer likformiga och enklare att hantera. Vi håller med om att det finns en stor relevans i att göra dokumenten mer ändamålsenliga och likformiga för att kunna utveckla kvaliteten i dem. Vi delar även uppfattning att besluten om kommunens räddningstjänst måste bli en del i den ordinarie styrningen av kommunens verksamhet. Dock anser vi att målsättningar med och inriktningar av skyddet mot olyckor behöver fastställas av kommunfullmäktige, varför hela eller delar av kommunernas handlingsprogram även i fortsättningen bör antas av kommunfullmäktige. Vi vill därför att ska avslå regeringens förslag om detta. Skälet till detta är att beslutet i kommunfullmäktige är ett viktigt sätt att skapa legitimitet och kontinuitet i arbetet med att stärka säkerheten i kommunen. I finns en lång tradition av att i frågor som rör säkerhet ha en bred politisk förankring kring inriktningen. Vi anser att detta även gäller på den kommunala nivån. Överlåtande av inledande åtgärder vid en räddningsinsats, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar 3 kap. 15 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor med den ändringen att paragrafen ska ha den lydelse som reservanten föreslår i bilaga 3. 2020/21:127 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår proposition 2019/20:176 i denna del. I propositionen 2019/20:176 föreslås att kommuner ska ges möjlighet att överlåta åt någon annan att vidta inledande begränsade åtgärder vid en räddningsinsats. Det är, vilket också nämns i propositionen, möjligt för andra än räddningstjänsten att vidta inledande åtgärder vid en olycka. förekommer avtal mellan flera kommuner och privata vaktbolag där anställda väktare larmas i väntan på räddningstjänst. Det kan vara nödvändigt att i vissa särskilda situationer göra avsteg från rådande ordning. I propositionen nämns t.ex. industribrandkårer. Men regeringens förslag innebär att man i praktiken öppnar bakdörren för att kommersiella bolag ska ta över delar av räddningstjänstens uppgifter. Det innebär i praktiken en smygprivatisering av räddningstjänsten, anser jag. För dessa uppgifter krävs utbildade brandmän med rätt utrustning. Att lägga över uppgifterna på privata bolag kan vara ett bekvämt sätt, eller en möjlig ekonomisk utväg, för kommunerna att inte behöva ta fullt ansvar för att räddningstjänsten ska vara planerad och organiserad utifrån tänkbara behov. Förslaget innebär också att även om en privat aktör har utfört inledande åtgärder vid en räddningsinsats är det fortfarande kommunen som har ansvaret. Det betyder att räddningstjänsten kan komma att ansvara för insatser som t.ex. ett privat vaktbolag utför. Jag anser att det minst sagt skapar svårigheter vad gäller transparens och ansvarsutkrävande. MSB:s tillsynsansvar i fråga om kommunerna, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: antar 5 kap. 1 a § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor med den ändringen att paragrafen ska ha den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. 2020/21:128 av m.fl. (M) yrkande 2 och avslår proposition 2019/20:176 i denna del. Vi anser att bör avslå förslaget i proposition 2019/20:176 om att ge MSB tillsynsansvaret över att kommunerna följer LSO. Vi anser att ansvaret bör ligga kvar hos länsstyrelserna. Dock bör man överväga att ge MSB en tydligare roll att stödja länsstyrelserna i tillsynsarbetet. Anledningarna till avslaget är flera. Det är bl.a. en fråga om resurser genom att MSB inte har en tillräckligt stor fältorganisation i hela landet som skulle möjliggöra en ändamålsenlig och väl fungerande tillsyn. Att bygga upp en sådan organisation utifrån detta nya uppdrag vore inte resurseffektivt. Vidare har länsstyrelserna stor kunskap om det lokala arbetet i kommunerna och har även etablerade beredskapsenheter som arbetar med tillsynsansvaret dagligdags. Enligt regeringens förslag skulle MSB dessutom fortsätta att vara beroende av att samverka med länsstyrelserna i tillsynen. Slutligen vill vi, likt Kommuner och Regioner, peka på problemet att regeringen genom att ge MSB tillsynsansvaret ger myndigheten dubbla roller. Det handlar om att MSB i så fall både utfärdar föreskrifter och sedan tolkar och tillämpar dem. MSB går dock mot en roll som innebär ett större ansvar än vad myndigheten har , särskilt när det gäller det civila försvaret. Därför bör det vara rimligt att MSB framgent tar ett ökat ansvar gentemot länsstyrelserna för att se till att deras tillsyn bedrivs på ett likvärdigt sätt över hela landet. Utredning om räddningstjänstens organisation, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:128 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser att även om regeringens proposition fokuserar på ett antal viktiga frågor i räddningstjänsten som ledning, samverkan och tydlighet i styrdokument för att skapa en större likvärdighet lämnas frågan om räddningstjänstens organisation till stora delar därhän. ser räddningstjänstens organisationsform väldigt olika ut mellan olika kommuner och i olika delar av landet. Till viss del måste det få förekomma olika organisationsformer i och med att olika kommuner står inför skilda utmaningar. Men organisationen måste vara likvärdig och i möjligaste mån enhetlig för att kunna uppfylla de krav som ställs på både den enskilda räddningstjänsten och dess samverkan med andra aktörer. En ökad likvärdighet och enhetlighet förenklar också för andra relevanta aktörer som länsstyrelser och MSB när de behöver gå in och leda eller stödja större räddningsinsatser. Vi föreslår därför att en utredning tillsätts som gör en fördjupad analys av räddningstjänstens organisation och utifrån den lägger fram förslag på hur organisationen skulle kunna bli mer ändamålsenlig och likvärdig. Utredningen bör även beakta frågor som gäller andra relevanta aktörer. Det kan t.ex. gälla samverkan med näringsliv och att kunna ta vara på och utveckla frivilliga krafter. Även formerna för räddningsvärn bör utvecklas och förstärkas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Ett fortsatt tydligt statligt ledningsmandat, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:128 av m.fl. (M) yrkande 3. I propositionen lägger regeringen fram förslag som kommer att stärka kommunernas ledningsstrukturer. Det är bra att det ställs tydligare krav på ledningen hos de enskilda kommunerna samt även när det gäller samverkan med andra kommuner. MSB har också drivit projekten grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar och Enhetligt ledningssystem för (), det senare med särskilt fokus på att stärka förmågan att genomföra effektiva räddningsinsatser. Erfarenheterna från de stora skogsbränderna har visat brister i kommunernas ledningsförmåga. Det har krävts att staten via länsstyrelserna har gått in och tagit över ledningen över räddningsinsatser för att få till en bra samordning och ett effektivt släckningsarbete. Regeringen skriver i sin proposition 2019/20:176 att möjligheterna för staten att ta över kommunernas räddningstjänst bör finnas kvar men begränsas, detta utifrån att det pågår ett arbete för att stärka kommunernas egen ledningsförmåga. Vi föreslår dock att det även i fortsättningen ska finnas ett tydligt mandat för staten att kunna gå in och ta över kommunernas räddningstjänst, detta för att det även fortsättningsvis ska finnas en tydlig möjlighet för den högsta nivån att utöva krisledning vid behov. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. En effektiv räddningstjänst i både freds- och krigstid , punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2735 av m.fl. (M) yrkande 2. är en vital del av totalförsvaret. Den kommer i händelse av krig att ha omfattande uppgifter som rör förmåga att uthålligt försvara landet. Av Försvarsberedningens betänkanden, vars slutsatser vi står bakom, framgår det tydligt att måste stärka sin försvarsförmåga. Därför är det av högsta vikt att de förslag som läggs, i fråga om räddningstjänsten, inte bara beaktar vår fredstida förmåga utan också i händelse av krig. Vi föreslår därför att regeringen ska säkerställa att räddningstjänstens roll inordnas i vår totalförsvarsförmåga så att står väl rustat i både freds- och krigstid. Det här innebär att den nuvarande ordningen med tre nivåer – lokal, regional och nationell nivå – även bör gälla fortsättningsvis. Det är även de slutsatser som Försvarsberedningen drar när den lägger fast ledningsstrukturen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Utredning om styrning av räddningstjänsten, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:127 av m.fl. (V) yrkande 1. Jag delar bilden av behovet av att stärka och samordna räddningstjänsternas arbete. De kommunala räddningstjänsterna saknar tillfredsställande förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Ett allvarligt problem är de alltför stora variationerna kommunerna emellan. Det gör att räddningstjänsten inte fullt ut fungerar för att uppnå de nationella målen i LSO. Människor ska kunna lita på att räddningstjänsten finns att räkna med oavsett var i landet man bor. Risken för bränder och andra allvarliga olyckor finns i hela landet. Jag instämmer vidare i regeringens och (SOU 2018:54) förslag om det behövs ett tydligare ledningssystem för den kommunala räddningstjänsten. Många kommuner har frivilligt slagit ihop sina räddningstjänster i större organisationer, kommunalförbund, eller ingått olika avtal med andra kommuner. Det betyder att räddningstjänsten på flera ställen i landet snarare är regional än . Jag menar dock, i motsats till regeringen, att risken är stor för att grundproblemet med bristande samverkan och ojämlika förutsättningar räddningstjänsterna emellan kommer att kvarstå så länge man inte hanterar frågan om huvudman. styrs räddningstjänsten på nivå, men det skulle också finnas möjlighet att styra räddningstjänsten på regional eller statlig nivå, motsvarande den nivå som akutsjukvården (regional styrning) samt polisen och Försvarsmakten (statlig styrning) styrs från. Den utredning som har föregått propositionen har inte tittat närmare på hur räddningstjänsten bör organiseras i ett vidare perspektiv, vilket jag beklagar. Jag föreslår därför att regeringen återkommer med en utredning om regional eller statlig styrning av räddningstjänsten med målet att öka likvärdigheten och samordningen i räddningstjänsten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Kommunernas förebyggande arbete, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:147 av m.fl. (KD) yrkande 2. Jag anser att det krävs större fokus på analysen av de lokala riskerna för olyckor och vilka förmågor kommunerna har att möta dessa risker. Regeringen behöver göra mer för att stärka stödet till kommunernas verksamhet. Omfattande skogsbränder till följd av långvarig torka är något som vi kan tvingas erfara allt oftare på grund av klimatförändringarna. Extremt väder väntas bli vanligare förekommande. Det riskerar att leda till minskad nederbörd där det redan är torrt och till att i högre grad även drabbas av problem som förstörda skördar, värmebölja och vattenbrist. Trots stora problem med torka och låga grundvattennivåer och att situa-tionen riskerar att förvärras har alltför få kommuner särskild beredskap för att bemöta den sortens händelser. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att finnas som stöd för kommunerna vid framtagandet av de kommunala handlingsplanerna, men jag menar att det stödet behöver förstärkas. Jag föreslår därför att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att MSB och länsstyrelserna får i uppdrag att stödja kommunernas förebyggande arbete genom att ta fram riskhanteringsplaner för att hantera torka och vattenbrist. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Skogsbrandsbekämpning, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 39 och 2019/20:1089 av (M) yrkande 1. har inom drabbats av allvarliga skogsbränder . Efter den stora branden i tillsattes en utredning, vars rekommendationer inte omsattes i praktiska förändringar. Trots detta lyckades berörda myndigheter med stöd av olika organisationer, frivilliga och andra länder hantera bränderna , utan att skadorna blev omfattande på annat än skog. Framför allt är det värt att framhålla att inget samhälle har brunnit ned, vilket hade kunnat leda till tragiska följder. Det är av största vikt att rekommendationer från utredningen efter branden , tillsammans med erfarenheter , nu omsätts i praktiken. En tydlig ledningsorganisation och rollfördelning är av stor vikt. Detsamma gäller för praktiska övningar i fält, där även lokala organisationer, inklusive jordbrukare, övar med sin respektive utrustning. Vi föreslår sammanfattningsvis att kapaciteten att bekämpa skogsbränder ska utvecklas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Statligt stöd till skogsbrandsbevakning, punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 29. Med regelbunden patrullering med skogsbrandsflyg finns möjligheter att upptäcka brandhärdar i ett tidigt skede. Det ökar förutsättningarna att avvärja hotande skogsbränder snabbare, innan bränderna hinner sprida sig. bidrog staten via dåvarande med medel för att upprätthålla en skogsbrandsbevakning från luften över hela landet. Det byggde bl.a. på frivilliga krafter i form av lokala flygklubbar som fick en rimlig ersättning från staten. Detta var en lösning som både innebar förhållandevis låga kostnader för staten och medförde att piloter fick den flygtid som de behövde. Stödet till skogsbrandsövervakningen avskaffades dock 2003. Vissa länsstyrelser kanaliserar stöd för skogsbrandsbevakning från MSB, men detta gäller långt ifrån alla. Vi föreslår därför att regeringen fullt ut ska införa möjligheten till statligt stöd för skogsbrandsbevakning som sköts av lokala flygklubbar. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Statligt stöd till skogsbrandsbevakning, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 10. Med regelbunden patrullering med skogsbrandsflyg finns möjlighet att tidigt upptäcka brandhärdar. Det ökar förutsättningarna att avvärja hotande skogsbränder snabbare, innan bränderna hinner sprida sig. Med fördel ska detta bygga på frivilliga krafter: lokala flygklubbar som får en rimlig ersättning från staten som deras piloter får den flygtid som de behöver. Jag föreslår sålunda att regeringen ska främja det systematiska användandet av frivilliga flygklubbar för skogsbrandsbevakning. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Försvarsmaktens och beredskap, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 41. Försvarsmakten disponerar ett femtiotal helikoptrar och har lång erfarenhet av olika typer av räddningsuppdrag. Dessutom är ett av Försvarsmaktens senaste helikoptersystem anpassat för ”räddningsaktioner i svårtillgängliga områden och till sjöss”. helikoptrar borde kunna utrustas med brandbekämpningsutrustning. För att uppnå ett effektivt utnyttjande av de helikopterresurser som står till statens förfogande är det nödvändigt att i högre grad samverka myndigheter emellan. Den nationella kapaciteten att bekämpa skogsbränder från luften måste förbättras. Jag föreslår därför att regeringen ska se över möjligheten att ge Försvarsmakten och viss beredskap för skogsbrandsläckning. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Utbildningsverksamhet, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:650 av (M), 2019/20:2321 av m.fl. (S), 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3029 av Serkan Köse (S) yrkande 1 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 25. Räddningstjänstpersonal utbildas främst av MSB. Det är viktigt för likvärdigheten i landet att utbildningar inom räddningstjänsten ges i en utsträckning som motsvarar kommunernas behov av utbildad personal. Även fortsättningsvis kan det krävas förstärkningar som motsvarar kommunernas behov av utbildning. Inte minst kan brandmäns och räddningsledares specialistkompetens i fråga om att bekämpa stora skogsbränder behöva utvecklas. Jag föreslår därför att man skapar en specialistutbildning för brandmän i hur stora skogsbränder bäst bekämpas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Utryckningstider för m.fl., punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 71. På landsbygden tar det ofta från det att någon har larmat till dess att utryckningsfordon kommer på plats. Detta är i viss mån ofrånkomligt som det är önskvärt med så korta utryckningstider som möjligt. Jag anser därför att den maximala tiden för utryckningar ska anges inom olika områden och föreslår därför att det ska utredas om gemensamt definierade nyckeltal bör tas fram på riksnivå för utryckningstiderna för polis, ambulans och brandkår. Dessa nyckeltal kan sedan ligga till grund för politiska beslut för de huvudmän som ansvarar för respektive utryckningsverksamhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Villkor för deltidsbrandmän, punkt 15 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP) och ClasGöran (S) anför: Vi välkomnar utskottets engagemang för räddningstjänstpersonal i beredskap (deltidsbrandmän) och villkoren för en oundgänglig resurs för samhällets krisberedskap. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är avgörande för en modern arbetsmarknad. Vi delar uppfattningen att deltidsbrandmän inte ska missgynnas ekonomiskt i händelse av arbetslöshet. Det är emellertid viktigt att understryka att det kan finnas fler yrkesgrupper som riskerar att hamna i kläm på grund av rådande regelverk. Det är därför viktigt att, i enlighet med pågående regeringsbehandling, också titta bredare på frågan om villkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Villkor för deltidsbrandmän, punkt 15 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: I regeringens proposition framkommer det att de kommunala räddningstjänsterna i står inför stora utmaningar framledes, en uppfattning vi delar. En av dessa utmaningar är personalförsörjningen av deltidsbrandmän till de olika deltidsstyrkorna runt om i vårt land. Rekryteringsproblemen är många och har pågått . Regeringen väljer i propositionen att gå emot förslag om att bevilja undantagsregler för deltidsbrandmän i fråga om ersättningen från a-kassan och hänvisar i stället till vad utredningen nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen kommit fram till. Regeringen tänker återkomma med förslag på lösning utifall utredningens förslag inte löser problemet. Enligt vår uppfattning gjorde den inte det. Den utredningen var tveksam till att föreslå specialreglering för olika yrkesgrupper. Vi har inget att erinra mot utskottets beslut i frågan men ser vi inte att en särreglering för deltidsbrandmän är den optimala lösningen då vi anser att likabehandlingsprincipen på arbetsmarknaden är viktig. En förbättrad situation överlag för deltidsbrandmän behöver dock ske och är grundläggande för en effektiv och attraktiv räddningstjänst. En kompetent räddningstjänst i hela landet och ett stärkt skydd mot olyckor och skogsbränder (C) (C) anför: Att inte har varit väl rustat för att hantera stora och omfattande skogsbränder har varit känt , inte minst sedan de stora skogsbränderna i . Trots det har det dröjt till 2020 innan regeringen vidtar åtgärder i rätt riktning för att komma till rätta med de systemfel som länge har funnits inom svensk räddningstjänst. har motionerat om många av de åtgärder som regeringen nu vidtar för att stärka förutsättningarna för svensk räddningstjänst och öka statens stöd till kommunerna, bl.a. i fråga om stöd i arbetet med handlingsplaner och det olycksförebyggandearbetet samt genom stärkt tillsyn. Vid de stora bränderna 2018 var vårt parti först med att kräva att flygande brandsläckningsförmåga skulle bli bättre och att skulle ha egna luftburna skogsbrandsläckningsresurser. Jag välkomnar att MSB därefter har säkerställt det både genom brandsläckningshelikoptrar och flygplan, i samarbete med näringsliv och EU. Statliga förstärkningsresurser har visat sig vara ett effektivt stöd till kommuner vid större skogsbränder. Jag har också krävt att kommunerna i större utsträckning än ska kunna använda resurser och kompetens från skogsbruk, jordbruk och entreprenadföretag vid tidiga räddningstjänstinsatser. Vid skogsbränderna 2018 visade sig frivilliga inom jord- och skogsbruken och entreprenörsföretagen vara en mycket viktig resurs. Det undantag som införs i lagstiftningen är bra. förslag för en stärkt räddningstjänst och förmåga att förebygga och hantera stora olyckor och skogsbränder innebär att staten tar ett större ansvar för att se till att kommunerna rättsligt har de verktyg som de behöver. Det innebär också att stödet till kommunerna ökar genom fler utbildade brandmän, i form av både heltids- och deltidsbrandmän runt om i landet, och att staten bidrar med nationella förstärkningsresurser inklusive brandsläckningsflyg. I gengäld får staten mer att säga till om vad gäller hur det förebyggande arbetet kan stärkas och en stärkt tillsyn. Sammantaget ger det bättre verktyg för ett likvärdigt skydd i hela landet. Mot bakgrund av regeringens lagda förslag i propositionen anser jag att de motionsyrkanden som har lagts fram inom ramen för förslagspunkt 12 (mot.