bet · H701SoU4 · 2020-02-10 00:00:00 — Uppdragen redovisades till i Årsrapport – trender på e-hälsoområdet. Rapporten tar i huvudsak upp de företeelser och drivkrafter som behövs för att ska vara världsledande 2025 när det gäller att tillvarata digitaliseringens och e-hälsans möjligheter. Rapporten utgår från större samhällstrender som globalisering, demografiska förändringar, individualisering, digitalisering och klimatförändringar. Hur man bäst möter dessa trender för att digitaliseringen inom vård och omsorg ska gå i rätt riktning är den huvudsakliga frågan i rapporten. Av regleringsbrevet framgår även att ska koordinera det samordningskansli som beskrivs i Handlingsplan för samverkan för genomförandet av Vision e-hälsa 2025 som staten och SKR har kommit överens om (S2017/00379/FS). Kansliet ska vara ett stöd för drift och utveckling av den nationella styr- och samverkansorganisationen. Uppdraget att koordinera samordningskansliet redovisades till (dnr. 2019/04339). Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde den dåvarande regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. I skrivelsen bedömde regeringen bl.a. att ökad användning av välfärdsteknik är nödvändigt för att bibehålla god kvalitet i vård och omsorg. Att använda välfärdsteknik bidrar till måluppfyllelsen genom att äldre ges ökade möjligheter att vara delaktiga och ha inflytande i samhällslivet. Ökad användning av välfärdsteknik kan också skapa mervärde för äldre, så att de med välfärdsteknik och e-hälsa så långt som möjligt kan leva oberoende och självständigt. Regeringen framförde även att den nya tekniken har satt ljus på olika etiska frågeställningar som uppkommit: hur ska kvinnor och män med helt eller delvis nedsatt beslutsförmåga få möjlighet att ta del av de fördelar som digital teknik erbjuder och hur ska kvinnor och män som har svårt att uttrycka sin mening kunna ge samtycke till insatser i form av välfärdsteknik? I detta sammanhang har på regeringens uppdrag tagit fram ett metodstöd för hur beslutsfattare och personal inom verksamheter inom ska kunna erbjuda insatser i form av välfärdsteknik till kvinnor och män med helt eller delvis nedsatt beslutsförmåga med respekt för den enskildes integritet. Metodstödet finns publicerat på webbplatsen . Skrivelsen behandlades av utskottet . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen Regeringen tillsatte en utredning för att undersöka hur välfärds-teknik bättre kan tas till vara inom äldreomsorgen (S 2018:11). Utredaren ska enligt direktivet bl.a. identifiera och analysera både förutsättningar och hinder som finns för att använda välfärdsteknik inom äldreomsorgen (dir. 2018:82). Utredaren ska även analysera och identifiera rättsliga hinder och lämna författningsförslag i syfte att underlätta användningen av välfärdsteknik. Uppdraget ska redovisas till . Nationellt stöd till kommunerna I regleringsbrevet fick Myndigheten för delaktighet i uppdrag att fortsätta att ta fram och sprida information samt ge stöd till kommunerna om hur de ska använda och införa digital teknik i syfte att främja individens rättigheter och möjlighet till ökad delaktighet, trygghet, aktivitet, självständighet och självbestämmande oavsett ålder, kön och funktionsförmåga (S2017/07302/RS). I uppdraget ingick att främja ökad samverkan kommuner emellan samt mellan kommuner och regioner. Uppdraget redovisades i rapporten digital teknik till digitalisering –Redovisning av ett regeringsuppdrag om delaktighet, självbestämmande och trygghet (2019:7). Myndigheten lyfter bl.a. fram att det finns ett behov av att samla kunskap och erfarenheter av hur välfärdsteknik kan införas och användas så att aktörer på området kan ta del av varandras erfarenheter och kunskap. gav regeringen därför i uppdrag att utforma och tillgängliggöra ett nationellt stöd till kommunerna när det gäller att införa och använda digital teknik i verksamheter inom social omsorg och inom hälso- och sjukvård (S2018/02375/FST, delvis). Det nationella stödet ska inte ersätta andra aktörers arbete på området, utan vara vägledande för kommunerna i deras eget arbete med digitalisering inom och hälso- och sjukvården. uppdrag ska slutredovisas . Även SKR stöder landets kommuner i arbetet med att i större utsträckning använda välfärdsteknik för att öka invånarnas trygghet och självständighet (). har i uppdrag att följa upp kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm (S2014/1397/FST). Av och välfärdsteknik i kommunerna 2019 – Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna framgår att utvecklingen är ojämn, med skillnader både mellan kommuner och mellan verksamhetsområden. Äldreomsorgen är det område där kommunerna har dragit störst nytta av tekniken, och där går utvecklingen snabbare än inom andra områden. ska enligt regleringsbrevet fortsätta att genomföra uppdraget att följa upp kommunernas arbete med e-hälsa och trygghetslarm i kommunerna (S2018/06066/RS, delvis). Uppdraget ska redovisas . Digital teknik för social delaktighet bland äldre personer har lett ett samverkansprojekt för att ta fram ett kunskapsstöd tillsammans med , Myndigheten för delaktighet, Forte och social utvärdering. Kunskapsstödet Digital teknik för social delaktighet bland äldre personer – Ett kunskapsstöd om möjliga insatser utifrån forskning, praktik, statistik, juridik och etik (2018) handlar om digital teknik för att främja social stimulans och delaktighet bland äldre personer. Kunskapsstödet riktas till socialtjänst, kulturverksamhet, it-service eller annan verksamhet som berör äldre personer och deras välbefinnande och hälsa. Det vänder sig framför allt till beslutsfattare, chefer, handläggare och undersköterskor. Även andra aktörer, exempelvis intresseorganisationer, kan ta del av kunskapsstödet. I kunskapsstödet presenteras bl.a. exempel på hur kommuner kan arbeta för att ge fler äldre personer tillgång till och kunskap om att använda digital teknik. Statsbidrag för investering i välfärdsteknik I vårändringsbudgeten föreslog regeringen ett riktat statsbidrag till kommunerna om för att investera i välfärdsteknik (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). Enligt regeringens bedömning behöver investeringstakten i välfärdsteknik öka, både i syfte att ge fler ökad möjlighet till att vara mer självständiga och mer delaktiga och för att förbättra arbetsmiljön för de personer som arbetar inom välfärden. Syftet med stimulansmedlen är att göra det möjligt för kommunerna att öka investeringstakten för välfärdsteknik i verksamheter inom hälso- och sjukvård, social omsorg (omsorgen om personer med funktions-nedsättning och äldreomsorgen) samt hjälpmedelsområdet. Av redovisning av statsbidrag till kommuner för investeringar i välfärdsteknik inom omsorgen framgår att samtliga kommuner rekvirerade medel och att av medlen har förbrukats. Totalt av kommunerna uppgav att de hade använt medlen för att öka förut-sättningarna för att införa välfärdsteknik i kommunen. Många av dem, 201 kommuner, uppgav att medlen hade använts till att ta fram tekniska lösningar, och det var också många, 165 kommuner, som svarade att de använt medlen till planering eller kartläggning av behov. Dessutom angav 151 av kommunerna att de använt medlen till wifi i särskilda boenden, och i 124 av kommunerna hade utbildningsinsatser genomförts. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) avsätter regeringen för satsningen på digitalisering och e-hälsa inom äldreomsorgen. Förslaget behandlades i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottet tillstrykte regeringens förslag. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2019/20:54, rskr. 2019/20:135). Nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre tillsatte regeringen en utredning (S 2019:04) med en särskild utredare som ska fungera som nationell samordnare, för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsättningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre (dir. 2019:77). Samordnaren ska tillsammans med kommuner initiera förändringsarbete som främjar en god arbetsmiljö och som tar tillvara teknikens möjligheter i syfte att underlätta för personalen och ge ökad kvalitet för patienter och brukare. Samordnaren ska bl.a. för kommuner föreslå och förmedla goda exempel på välfärdstekniska lösningar som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva och som bör prioriteras i syfte att avlasta personalen och effektivisera verksamheten. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om digital teknik behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 59 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). Det pågår en rad aktiviteter inom e-hälsoområdet, inte minst arbetet inom ramen för Vision e-hälsa 2025 samt genom och pågående uppdrag. Utskottet anser att en ökad användning av välfärdsteknik är nödvändig för att bibehålla god kvalitet i vård och omsorg. Välfärdsteknik kan även bidra till att äldre ges ökade möjligheter att vara delaktiga och ha inflytande i samhällslivet samt leva oberoende och självständigt. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs på detta område inom bl.a. , och . Utskottet noterar vidare att utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen ska redovisa sitt uppdrag . Det är även positivt att den nationella samordnaren för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre för kommunerna bl.a. ska föreslå och förmedla goda exempel på välfärdstekniska lösningar som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva och som bör prioriteras i syfte att avlasta personalen och effektivisera verksamheten. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2019/20:820 (SD) yrkande 25 i denna del, 2019/20:2926 (M) yrkandena 8 och 9 samt 2019/20:3371 (L) yrkande 7. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bidrag till broddar för seniorer. I motion 2019/20:714 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt bidrag till broddar för seniorer. Syftet med bidraget skulle enligt motionären vara att minska antalet fallolyckor bland äldre. Bakgrund och pågående arbete Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska utveckla och tillgängliggöra ett samlat stöd till hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kring fallprevention (S2017/07302/RS). ska i samråd med SKR sprida kunskap om systematiskt arbete med fallprevention riktad till verksamheter inom social omsorg och hälso- och sjukvården. ska också ta fram ett kunskapsstöd riktat till vård- och omsorgspersonal om att stödja äldres hälsosamma levnadsvanor. Vidare ska fortsätta arbetet med att tillsammans med organisationer på äldreområdet och SKR genomföra en utbildningsinsats riktad till äldre kvinnor och män om hur äldre själva kan skydda sig mot fallolyckor. Uppdraget ska slutredovisas till () . har tagit fram olika typer av material i form av broschyrer, checklistor och filmer som vänder sig direkt till äldre personer, med information om hur man själv kan minska risken att falla. genomförs även en nationell kampanj, Balansera mera. Kampanjen uppmärksammar fallolyckor och informerar om vad man själv kan göra för att minska risken att falla. har även tagit fram utbildningen Ett fall för teamet som vänder sig till personal inom hälso- och sjukvård och social omsorg. Den ska bidra till ökad kunskap om fallprevention och uppmuntra till ett teambaserat, systematiskt arbete för att förebygga fallhändelser och olyckor. gav regeringen i uppdrag att ta fram ett kunskapsstöd om hur rätt mat och kost kan bidra till att förebygga fallolyckor (S2018/00211/FST [delvis]). kunskapsstöd ska bl.a. vara riktat till personal inom hälso- och sjukvården samt till verksamheter inom . I samverkan med ska också ta fram och sprida ett informationsmaterial riktat till äldre om matens och måltidens betydelse för att minska risken för fallolyckor. Arbetet ska ske i samarbete med organisationer inom äldreområdet. Uppdraget ska redovisas . Ett motionsyrkande om fallpreventivt arbete behandlades senast i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 36). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2017/18:88). Det är av stor vikt att det fallpreventiva arbetet utvecklas ytterligare genom kunskapsspridning till vård- och omsorgspersonal och inte minst till äldre kvinnor och män. Utskottet välkomnar därför de uppdrag som och har med syfte att bl.a. ta fram kunskapsstöd kopplat till fallpreventivt arbete. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2019/20:714 (SD). Motionen bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /19:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2018/19:SoU6 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan, 2018/19:SoU13 Äldrefrågor och 2018/19:SoU14 om investeringsstödet till särskilda boenden för äldre. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Äldrelag, punkt 1 (SD, C) av Per Ramhorn (SD), (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 18. Äldre är likt unga en grupp som ofta hamnar mellan vårdens och omsorgens stolar. I äldres fall handlar det om att hälso- och sjukvårdslagstiftningen och socialtjänstlagen båda berör och reglerar var, när och hur äldre får vård. För att överbrygga dessa två lagar, inrikta vården mer mot tidiga insatser snarare än akuta och dessutom göra det möjligt för fler att bo kvar hemma anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning som undersöker möjligheten att ersätta de bestämmelser som berör äldre i dessa två lagar med en äldrelag. En sådan äldrelag skulle reglera den hemsjukvård som ges enligt hälso- och sjukvårdslagen och den personliga omvårdnad som ges enligt socialtjänstlagen. Internationell äldrekonvention, punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 24. Enligt vår mening bör frågan om en äldrekonvention aktualiseras inom FN. FN har givit oss den viktiga . FN bör nu arbeta fram en motsvarande konvention som behandlar äldre personers levnadsvillkor, behov och rättigheter. Konventionen skulle kunna beröra rätten till hälsa och god vård, icke-diskriminering, respekt samt utveckling och social samvaro. Det handlar om att varje människa ska vara berättigad till ett värdigt bemötande hela livet. Vi anser att regeringen bör verka för denna fråga inom FN. Organisations- och kvalitetsfrågor, punkt 3 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:2167 av (M) och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 19. trädde lagändringar i kraft som innebär att regionen och kommunen tillsammans ska upprätta en individuell plan (SIP) när den enskilde har behov av insatser från både och hälso- och sjukvården. Enligt vår mening krävs insatser på nationell nivå för att SIP för äldre ska fungera tillfredsställande och jämlikt över hela landet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Organisations- och kvalitetsfrågor, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 19 samt 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2019/20:2167 av (M). Ett område där årsrika människor i hög grad behandlats som ett kollektiv är äldreomsorgen. Samma lösningar erbjuds till alla. Enligt min mening behöver äldreomsorgen reformeras på en rad olika områden. Bland annat måste valfriheten utökas så att den är tillgänglig för fler. Vidare behöver den nationella styrningen av äldreomsorgen bli tydligare. Årsrika människor måste ha inflytande över vad de ska äta, och därför anser jag att en laga-mat-garanti för bör införas. Slutligen bör det enligt min mening finnas en medicinskt ansvarig rehabiliterare, vid sidan om en medicinskt ansvarig sjuksköterska, för att underlätta och påskynda rehabiliteringen av årsrika människor efter sjukdom eller skador. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kompetens och bemanning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 8 samt 2019/20:1409 av och (båda S). Enhetscheferna inom vården och omsorgen om äldre personer är ofta nära verksamheten och har ett omfattande och kvalificerat ansvar för att leda verksamheten så att den får god kvalitet. Därför bör möjligheten att reglera att enhetschefen har lämplig utbildning i särskilda boendeformer, hemtjänst och dagverksamheter för äldre utredas. Det bör finnas ett system för systematiskt kvalitetsarbete med fokus enbart på äldreomsorgen med personalens kompetens som en viktig del. Regeringen bör tillsätta en utredning i enlighet med vad som anförs ovan. Vidare bör regeringen uppdra åt en lämplig myndighet att utforma en kompetensplan för äldreomsorgen som kan öka antalet undersköterskor. Kunskap och bemötande, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2019/20:628 av (KD), 2019/20:799 av (SD) och 2019/20:1448 av (SD). Enligt min mening ska årsrika hbtq-personer känna sig trygga och välkomna på landets alla äldreboenden. Dessa bör med fördel hbtq-certifieras eller på annat sätt ha personal som har genomgått någon form av hbtq-kompetenshöjande utbildning. Det vore även önskvärt med fler boenden med hbtq-profil. En annan viktig fråga är att vidta åtgärder för att antalet döda och svårt skadade vid bränder i årsrikas bostäder ska minska. Bland annat måste kunskapen och medvetenheten om brandrisker och brandskydd öka i kommunerna och bland årsrika människor och personal i äldreomsorgen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförs ovan. Särskilda boendeformer för äldre m.m., punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 19 samt 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:281 av (C), 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 18. Äldre ska kunna bo hemma så länge de själva vill, men när behovet av stöd ökar och de vill flytta måste det finnas möjlighet till det. Vi anser att äldre med särskilda behov måste få bättre tillgång till särskilt boende i alla kommuner. Barn och äldre har ofta ett positivt utbyte av varandra, och därför anser vi att fler trygghetsboenden bör placeras i närheten av förskolor, skolor eller andra sammanhang där barn finns närvarande. Detta skulle kunna stärka de äldres känsla av att tillvaron är meningsfull som de äldres närhet och erfarenheter skulle kunna vara viktiga i barnens vardag. Slutligen anser vi att det på fler håll i landet bör ses över om fler demensbyar kan byggas, utan att demensvården utanför byarna försämras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda boendeformer för äldre m.m., punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2019/20:281 av (C), 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 19 samt 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 18. Äldre ska kunna bo hemma så länge de själva vill, men när behovet av stöd ökar och de vill flytta måste det finnas möjlighet till det. Äldre med särskilda behov måste enligt min mening få bättre tillgång till särskilt boende i alla kommuner. Regeringen bör därför ges i uppdrag att tillgodose äldres rätt till särskilt boende på ett bättre sätt. Enligt min mening bör regeringen även låta utreda hur det faktum att privata företag erbjuder dyra boenden och skattesubventionerade tilläggstjänster påverkar kommunernas lagstadgade skyldighet att erbjuda bra kommunala boenden. Särskilda boendeformer för äldre m.m., punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2019/20:281 av (C), 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 19 samt 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4. Även om de flesta människor räknar med att vilja bo kvar i sin gamla bostad hela livet ökar intresset för att flytta till bl.a. trygghetsboenden. Enligt min mening bör en nationell studie genomföras om hur trygghetsboende påverkar livskvalitet och hälsa jämfört med boende i ordinärt boende. Regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att genomföra en sådan studie. Parboendegaranti m.m., punkt 8 (M, KD) av Acko Ankarberg (KD), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 13. Vi anser att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att följa upp parboendegarantin som infördes . Dessutom bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra utvärdering av hur och i vilken omfattning kommunerna tillämpar förenklad biståndsbedömning som infördes . Parboendegaranti m.m., punkt 8 (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 3. Enligt vår mening ska parboendegaranti alltid kunna erbjudas på särskilda boenden, och för den efterlevande ska kommunen fortsätta att erbjuda plats på det särskilda boendet eller annat passande alternativ. För att detta ska fungera tillfredsställande och jämlikt över hela landet krävs ett nationellt grepp om frågan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt ovan. Vidare anser vi att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av hur och i vilken omfattning kommunerna tillämpar förenklad biståndsbedömning som infördes . Vi anser även att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att följa upp parboendegarantin som infördes . Digital teknik, punkt 9 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: