bet · H701UbU12 · 2020-04-24 00:00:00 — Granskningen omfattar dels i vilken utsträckning undervisningen i idrott och hälsa planeras och bedrivs utifrån kursplanen, dels i vilken utsträckning undervisningen i idrott och hälsa genomförs med allmändidaktiska kvaliteter. Granskningen visar bl.a. att en femtedel av eleverna inte regelbundet deltar i undervisningen och att undervisningen har ett innehåll där fokus huvudsakligen läggs på fysisk aktivitet. Bollspel och bollekar upptar ett stort utrymme i undervisningen, följt av aktiviteter som syftar till att förbättra elevernas kondition och styrka. Undervisning inom kunskapsområdet hälsa och livsstil ges ett begränsat utrymme och integreras sällan i undervisningens praktiska delar. Granskningen visar också att kunskapsområdet friluftsliv och utevistelse på i stort sett samtliga besökta skolor ges ett mycket begränsat utrymme. Läroplanen för inom ämnet idrott och hälsa I förslag på reviderade kurs- och ämnesplaner i som överlämnades till regeringen föreslår myndigheten vissa nya formuleringar när det gäller simkunnighet. Enligt förslaget ska det införas en skrivning om att undervisningen i ämnet ska ge eleverna förutsättningar att bl.a. utveckla förmåga att agera säkert och förebygga risker i samband med rörelse, friluftsliv och utevistelser, att simma och kunna hantera nödsituationer på land och i vatten. Därutöver föreslås att det centrala innehållet – liksom i nu gällande läroplan – i årskurs 1–3 ska omfatta rörelser i vatten och vattenvaneövningar samt att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge. I årskurs 4–6 och 7–9 föreslås det centrala innehållet omfatta olika simsätt i mag- och ryggläge, badvett och säkerhet vid vatten under olika årstider samt hantering av nödsituationer vid vatten med hjälpredskap. Vidare föreslår att kunskapskravet för betyget E i slutet av årskurs 6 ska vara att eleven hanterar nödsituationer på land och vid vatten samt kan simma i en följd varav i ryggläge. Motsvarande kunskapskrav föreslås för betyget E i slutet av årskurs 9, men eleven ska dessutom kunna hantera nödsituationer vid vatten med hjälp av alternativa hjälpmedel under olika årstider. Dessa förslag utgör ingen förändring jämfört med gällande kunskapskrav i Lgr 11. Det är av stor vikt att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet är bra för välbefinnandet, för folkhälsan och för skolresultaten. Utskottet vill lyfta fram att skolan har ett ansvar för barns och ungas fysiska aktivitet utöver det reglerade antalet undervisningstimmar för ämnet idrott och hälsa. Utskottet vill även understryka vikten av att skolan följer läroplanerna i detta avseende. Det är däremot en fråga för huvudmännen hur skolan organiserar och hanterar detta ansvar. Utskottet vill också påminna om att har föreslagit en ny skrivning om daglig fysisk aktivitet i samtliga läroplaner för och motsvarande skolformer, som är tydligare och konkretare än den som finns . I sitt förslag bedömde däremot att läroplanen redan är tydlig när det gäller fysisk aktivitet i fritidshemmen. Förslaget bereds fortsatt inom . Vidare vill utskottet påminna om att har lämnat förslag om att i det centrala innehållet i kursplanen för ämnet idrott och hälsa införa dels en skrivning om möjligheter till daglig rörelse i närmiljön, dels nya formuleringar om simkunnighet och vattenvana. Regeringen väntas fatta beslut om förslag . Med hänvisning till pågående arbete föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2019/20:433 (C), 2019/20:2050 (M), 2019/20:3109 (C) yrkande 11 och 2019/20:3254 (C) yrkande 12 om fysisk aktivitet och motionerna 2019/20:139 (V) yrkande 2 och 2019/20:1265 (S) yrkandena 1 och 2 om simkunnighet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolmåltider. Jämför reservation 29 (SD). I motion 2019/20:1244 av (S) efterfrågas en översyn av möjligheten att införa riktlinjer som gör att vegansk kost beviljas i alla förskolor och skolor i alla kommuner. I motion 2019/20:2289 av och (båda S) föreslår motionärerna att regeringen ska se över vilka författningsändringar som krävs för att skolmåltiden ska kunna leva upp till sin fulla potential för folkhälsa, klimat och miljö. Enligt regeringen kan det t.ex. handla om upphandlingsregler, skollags- och läroplansfrågor och avfallshanteringsregler. I motion 2019/20:724 av (SD) framhåller motionären att den kost som serveras i skolan ska innehålla en kötträtt, en vegetarisk rätt samt alternativ för allergiker. Vidare anförs att det är viktigt att det i skolan serveras näringsrik, enkel och god mat som ger eleverna möjlighet att äta sig mätta. Av skollagen framgår att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan har rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider (se bl.a. 10 kap. 10 §). Näringsriktiga skolmåltider ingår i Skolinspektionens tillsyn, och det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten uppfyller skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid. uppdaterade sina råd Bra måltider i skolan – råd för förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och fritidshem. Råden är avsedda att vara ett stöd i arbetet med bra skolmåltider och vänder sig både till dem som planerar, lagar och serverar skolmåltider, och till skolledning och pedagogisk personal. Råden syftar till bra och näringsriktiga skolmåltider med mycket matglädje. Som stöd i arbetet med att sätta upp mål för och följa upp kvaliteten i stort har tagit fram Måltidsmodellen. Modellen består av sex olika områden. • God och trivsam – Att måltiden upplevs som god och trivsam är viktigt för att maten ska hamna i magen. • Näringsriktig och säker – En bra måltid är även näringsriktig och säker att äta. • Hållbar – Med hållbar menas måltider som bidrar till en hållbar utveckling. Tonvikten ligger på miljö men även på social hållbarhet, dvs. bra livsvillkor för människor. • Integrerad – Med integrerad menas att måltiden tas till vara som en resurs i verksamheten, exempelvis i den pedagogiska verksamheten eller i omvårdnaden. När det gäller hållbara måltider avses även att genom medvetna val av livsmedel och arbetssätt undvika att skolans måltider belastar miljön i onödan. Förutom att välja rätt livsmedel är samordning av transporter, källsortering och minskad energianvändning exempel på åtgärder som minskar belastningen på miljön. För att skolorna ska ha möjlighet att på ett enkelt sätt mäta matens näringsriktighet har SKR tillsammans med bl.a. och tagit fram det webbaserade verktyget Skolmat . Verktyget hjälper skolor och kommuner att se om de följer det lagstadgade kravet om näringsriktighet och ger ett helhetsperspektiv för att utveckla måltidskvaliteten. Utskottet vill framhålla det ansvar som skolhuvudmannen har enligt skollagen att tillhandahålla näringsriktiga skolmåltider. Utskottet vill även peka på det stödmaterial om skolmat från som finns tillgängligt för rektorer samt för personal som arbetar med skolmat. Enligt utskottet finns det inte något skäl att ytterligare reglera frågan om skolmåltider i skollagen på de sätt som framförs i de olika yrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:724 (SD), 2019/20:1244 (S) och 2019/20:2289 (S). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkandena /19:UbU8, 2018/19:UbU9, 2018/19:UbU11 och 2018/19:UbU13, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Läraryrket m.m., punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 12, 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:1864 av m.fl. (S), 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 33. I förskolans nya läroplan togs steg för att ge förskolan ett större fokus på lärande och ett minskat fokus på barnpassning. I den senaste uppdateringen av läroplanen har även förskollärarnas ansvar för undervisning i förskolan förstärkts. saknar förskolans personal ofta verktyg, strategier och kompetens för att möta barn som är i behov av särskilt stöd i exempelvis språklig kommunikation, lekfärdigheter och socialt samspel. Vi anser därför att exempelvis specialpedagoger och speciallärare bör bli en mer naturlig aktör i förskolans arbetslag. Detta kan leda till att förskolan avlastas när specialkompetens kan ansvara för utredningar men också stärka förskolans samlade kompetens i att utveckla vardagliga arbetsmetoder som stöder alla barns tidiga utveckling. Vidare anser vi att det är viktigt att personer med kriminella kopplingar inte befinner sig inom skol- eller förskoleverksamhet. har domstolar inte skyldighet att meddela arbetsgivare, exempelvis en skola, om nya domar som omfattar dess personal. Arbetsgivarens utdrag ur belastningsregistret inkluderar dessutom bara grova brott, som mord och barnpornografibrott, men inte ringa narkotikabrott eller misshandel. vill se en översyn av lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg för att säkerställa att olämpliga personer inte får arbeta inom förskola och skola. Den verksamhetsförlagda utbildningen är lärarstudenternas första möte med eleverna i klassrummet och ger möjlighet att omsätta teoretiska kunskaper från lärarutbildningen i en klassrumsnära praktik. Enligt en utvärdering från UKÄ råder det generellt en stor brist på VFU-handledare. Särskilt stor är bristen i gymnasieskolan. Vår målsättning är att alla lärarstudenter ska mötas av utbildade VFU-handledare och vi vill därför att de lärosäten där lärarutbildningen finns i högre utsträckning än ska erbjuda handledarutbildning på distans. Vi föreslår också att UKÄ får i särskilt uppdrag att inom ramen för de reguljära utvärderingarna av lärarutbildningarna noggrant följa kvaliteten på lärarstudenternas VFU-perioder samt att föreslå åtgärder för att fortsätta höja kvaliteten. Slutligen måste de lärare som arbetar som VFU handledare få bättre villkor och förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Vidare anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning och återkomma med sådana lagförslag som säkerställer effektiva och rättssäkra anmälningsförfaranden och processer som minskar skolornas administration, främjar agerande av skolans professioner i ordningssituationer och säkerställer alla barns och elevers trygghet och studiero. Huvudregeln bör vara att problem och händelser i första hand ska anmälas till, och utredas av, skolhuvudmannen. Först därefter bör det vara möjligt att gå vidare till nästa instans, exempelvis Skolinspektionen. Detta ställer krav på att skolhuvudmännen dels har en fungerande klagomålshantering, dels har rutiner för att snabbt hantera uppkomna situationer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Läraryrket m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11 samt 2019/20:1864 av m.fl. (S), 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 12, 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 15, 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 33. Den svenska skolan har i många avseenden blivit mer otrygg även om bilden inte är entydig. Våld och hot har blivit vanligare på många skolor, särskilt i utsatta områden. Lärarnas arbetsmiljö har kraftigt försämrats. har deras arbetsbelastning ökat, främst på grund av ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna. Vi anser därför att det behöver ges möjligheter till ökad uppdelning av uppgifter och ansvar i skolan. Kunskapsperspektivet behöver återupprättas så att lärare kan bedriva undervisning utan att behöva agera i flera olika roller som exempelvis rastvakt, administratör, it-support eller socialt stöd. Elever med särskilda behov behöver få det stöd som krävs och olika sakområden i skolan behöver fördelas på särskilda professioner. Lösningen är därför inte alla gånger att anställa fler lärare utan att i stället avlasta lärare och att anställa utbildad administrativ personal, särskilt it-stöd, specialpedagoger och utökade resurser inom skolhälsovården i de fall det behövs. Språket är den enskilt viktigaste faktorn för att elever med utländska föräldrar ska få en lyckad integration. Att behärska det svenska språket mycket väl är en nödvändighet för att lyckas i samhället. Vi anser därför att det ska skapas en nationell språkkravsmodell i svenska och att certifiering ska införas för pedagogisk skolpersonal. Regeringen bör ge en myndighet i uppdrag dels att besluta om språklig behörighet för pedagogisk skolpersonal och certifiering i svenska språket, dels att samordna kompetenserna från de olika instanser för språktester som finns och att se till att ett enhetligt, nationellt standardiserat system för språktester och för certifiering i svenska enligt nivå C1 ska skapas och genomföras. Vi har föreslagit att lärare för att kunna bli legitimerade, får en anställning och ha behörighet att undervisa ska vara C1-certifierade utan de undantag som tas upp i skollagen och av . Förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och andra berörda styrdokument ska ändras enligt förslagets intentioner. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Läraryrket m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:1864 av m.fl. (S), 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 12, 2019/20:3092 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3094 av m.fl. (M) yrkande 8. Alla elever har rätt till likvärdig och kvalitativ skola, och det behövs därför åtgärder för att stärka s.k. obehöriga lärare i deras undervisande roll. I finns vad som kallas undervisande assistenter. Undervisande assistenter är obehöriga lärare som undervisar elever och får stöd och hjälp av en handledande behörig lärare. Handledaren kan exempelvis hjälpa till med att ta fram undervisningsmaterial och lektionsplanering. För att skapa goda förutsättningar för handledningen avsätts arbetstid för uppgifterna och läraren får ett lönepåslag. Målet är att den obehöriga läraren ska bli behörig och legitimerad. Jag anser därför att modellen med undervisande assistenter behöver spridas och utvecklas så att vägar till lärarexamen kan utarbetas parallellt med rollen som undervisande assistent. Vidare anser jag att lärare som får möjlighet att använda sådant material och lektionsplaneringar som utarbetats av experter kan åstadkomma goda resultat. För att stödja obehöriga lärare som undervisar bör det därför tillhandahållas sådant material. Den regionala stödfunktionen borde i samverkan med professionen ta fram förslag på arbetsmaterial som kan användas i undervisningssituationer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Fortbildning, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7 samt 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1187 av m.fl. (S), 2019/20:1263 av (S) yrkande 3, 2019/20:1898 av (M) yrkande 5, 2019/20:2783 av (KD) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 49, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6 och 2019/20:3288 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. Vi anser att det bör finnas ett specialpedagog- och speciallärarspår i det kommande professionsprogrammet. Både specialpedagogers och speciallärares kompetens måste komma de enskilda individerna till del, och därför måste dessa utbildningar byggas ut och kopplas samman med ett professionsprogram för lärare. Vi anser även att professionsprogrammet måste premiera arbete med skolor i utsatta områden. När det gäller digitalisering och digitala verktyg i förskolan är vi kritiska till att regeringen har gett digitalisering i förskolan ett utökat utrymme utan att ha gett förskolan och dess medarbetare de förutsättningar som krävs för att genomförandet ska lyckas. För att fullt ut förverkliga förskolans nya läroplan behöver förskollärarnas kompetens stärkas. Vi föreslår därför att ska få i uppdrag att konkretisera läroplanens delar om digitalisering och digitala verktyg, dels genom att ta fram allmänna råd, dels genom att stärka kompetensen i förskolan om hur verktygen kan användas. Vi anser vidare att förskollärarnas möjligheter till kompetensutveckling måste stärkas och att Förskolelyftet bör permanentas och kompletteras med digital kompetens. Därutöver behöver även förskollärarutbildningen kompletteras med digital kompetens. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Fortbildning, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:1187 av m.fl. (S), 2019/20:1263 av (S) yrkande 3, 2019/20:1898 av (M) yrkande 5, 2019/20:2783 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 49, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6 och 2019/20:3288 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. Läraryrket behöver bli mer attraktivt. Utveckling, samordning, mentorskap samt lönehöjning ska vara möjligt som tydliga krav ställs. I finns ett par mer statiska karriärtjänstvarianter, och parallellt med det har många huvudmän utformat tjänster som innebär någon form av karriärsteg för lärare. Vi föreslår i stället en enhetlig och mer dynamisk karriärtjänstmodell som kan utvecklas successivt i flera steg genom olika karriärnivåer. Vi tycker också att lärare ska ha möjlighet till regelbunden vidareutbildning för att öka sin kompetens. Vidareutbildningen ska vara kopplad till mentorskap i tjänst, karriärutveckling och löneutveckling. Syftet är att ge skickliga lärare goda utvecklingsmöjligheter så att de vill fortsätta undervisa, att stärka den kollegiala lärarprofessionen och att utveckla skolan som lärande organisation. Lärare med karriärtjänst bör ha en central roll i skolans utvecklingsarbete, hålla sig uppdaterade, på skolan förmedla det som är aktuellt på skolutvecklingsområdet inom forskning och ämnesdidaktik samt ta initiativ till utvärderingar, arbetsplatsbaserad kompetensutveckling och kollegial vägledning. Den övervägande delen ska dock utgöras av undervisning samt mentorskap och uppgifter som är direkt kopplade till undervisning. Vi tycker också att ska ges i uppdrag att skapa och genomföra en enhetlig fortbildning om en förtydligad ordning och förhållningssätt i skolan för rektorer, lärare och övrig skolpersonal. Fortbildningen ska vara obligatorisk och ges på samtliga skolenheter. Fortbildningen ska baseras på justeringar i 5 kap. skollagen (2010:800) om trygghet och studiero i skolan, där ett tydligare ansvar ges till lärare, rektorer och skolhuvudmän att se till att ordning och studiero skapas. Fortbildningen ska även baseras på att ges i uppdrag att upprätta enhetliga ordningsregler för skolan. Ytterligare en del inom fortbildningen ska vara knuten till den överenskommelse som elever, vårdnadshavare och skola ska upprätta sinsemellan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Fortbildning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1187 av m.fl. (S), 2019/20:1263 av (S) yrkande 3, 2019/20:1898 av (M) yrkande 5, 2019/20:2783 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6 och 2019/20:3288 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. De som i sin yrkesroll kan tänkas komma i kontakt med människor som utsätts för våld i nära relationer måste ha grundläggande kunskaper och förståelse för t.ex. den normaliseringsprocess som kan ske. Jag anser därför att det behövs löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Fortbildning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:594 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:619 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2019/20:1187 av m.fl. (S), 2019/20:1263 av (S) yrkande 3, 2019/20:1898 av (M) yrkande 5, 2019/20:2783 av (KD) yrkande 2, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7, 2019/20:3087 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 49, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 6 och 2019/20:3288 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla pedagogik och undervisning. I alltför många skolor erbjuds fortbildning som det inte finns något vetenskapligt stöd för, finansierad med offentliga medel. När kortsiktiga populära trender plockas in i skolans undervisning kan det i värsta fall påverka undervisningens kvalitet. Jag anser därför att lämplig myndighet ska få i uppdrag att granska skolans offentligfinansierade fortbildning så att den dels utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, dels bidrar till spridning och genomförande av evidensbaserade metoder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Skolledare, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:621 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:3110 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2019/20:3254 av m.fl. (C) yrkande 35. Vi anser att det är viktigt att rektorer har såväl ledarskapskompetens som pedagogisk kompetens. Enligt 2 kap. 2 § skollagen (2010:800) får enbart den som genom utbildning och erfarenhet har förvärvat pedagogisk insikt anställas som rektor. Det kan men behöver inte innebära att den person som får en rektorstjänst ska ha arbetat som lärare för att få en rektorstjänst. Rektorn har en ledande funktion att fylla; huvuduppgiften är att leda verksamheten. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar att utveckla den pedagogiska verksamheten.