bet · H701JuU25 · 2020-05-12 00:00:00 — I kommittémotion 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs att ska ha en fungerande gränskontroll, och i motion 2019/20:1340 av (M) yrkande 1 begärs att gränspolis-verksamheten stärks och de brister som bl.a. har påtalats i den s.k. Schegenutvärderingen i EU 2018 åtgärdas. I kommittémotion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 17 anförs att gränskontroller kan förstärkas och att polisen bör få resurser för detta. I motion 2019/20:1759 av m.fl. (C) yrkas att gränskontrollerna mellan och tas bort. Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller inre säkerhet i landet I kommittémotion 2019/20:3119 av m.fl. (SD) yrkande 10 begär motionärerna att den tidigare lagen om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller inre säkerhet införs permanent. I kommittémotion 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkandena 17 och 18 begärs att polisen ska få uppdraget att kraftigt öka antalet inre utlänningskontroller samt att polisen ska ges effektivare verktyg för denna kontroll. Även i kommittémotion 2019/20:3121 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 7 begärs att den inre utlänningskontrollen ska öka i omfattning och att mer resurser tillförs för inre utlänningskontroll. I partimotion 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 7 om EU:s yttre gräns anförs att EU ska fortsätta att vara öppet och verka för fri rörlighet mellan länderna. Det får dock inte ske på bekostnad av en ökad människohandel, vapensmuggling eller en försvagning av Schengenområdets yttre gräns. Ett ökat samarbete mellan medlemsländernas myndigheter krävs därför genom att bl.a. ett europeiskt vittnesskyddsprogram, en gemensam polisiär underrättelsetjänst och ett ökat, effektivt, informationsutbyte tas fram. måste också kraftigt förstärkas och byggas ut. Det måste också finnas beredskap för att vid behov skyndsamt återinföra tillfälliga kontroller internt, mellan EU:s länder. Den långsiktiga lösningen ska vara att ha ett starkt yttre skydd så att den fria rörligheten inom EU kan återupprättas och de länder som inte tar sitt ansvar ska kunna suspenderas ur . I händelsemotion 2019/20:3502 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs att regeringen inom EU ska verka för utökat stöd till . Motionärerna anför att det är nödvändigt för att ska kunna fortsätta att vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att upprätthålla den yttre gränsen till . Genom och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av om en gemenskapskodex om gränspassage för personer infördes ett gemensamt regelverk för passage av inre och yttre gränser. Förordningen ändrades väsentligt ett flertal gånger, och för att skapa klarhet och överskådlighet antog och rådet en kodifierad version, förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), kallad gränskodexen. Enligt artikel 1 i gränskodexen ska ingen gränskontroll göras av personer vid de inre gränserna mellan EU:s medlemsstater. När det gäller de yttre gränserna regleras in- och utresekontroll av personer i artikel 8. I artikel 8.1 anges bl.a. att gränstrafiken vid de yttre gränserna ska kontrolleras av gränskontrolltjänstemän. I artikel 8.2 finns bestämmelser om en minimikontroll av personer som har rätt till fri rörlighet enligt unionsrätten. Artikel 8.3 reglerar kontroll av tredjelandsmedborgare. och rådet antog förordning (EU) 2017/458 om ändring av förordning (EU) 2016/399. Ändringarna trädde i kraft och berör artikel 8 i gränskodexen. Den ändrade lydelsen av artikel 8 innebär bl.a. att om det vid en in- eller utresekontroll råder tvivel om en resehandlings äkthet eller innehavarens identitet ska man verifiera minst ett av de biometriska kännetecknen i de pass och resehandlingar som utfärdats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2252/2004 av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna. En sådan verifiering ska om möjligt också göras av resehandlingar som inte omfattas av den nämnda förordningen. Vid allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat är det möjligt att tillfälligt återinföra gränskontroller vid inre gräns (se artikel 25 och 28). Regeringen beslutade att införa sådana gränskontroller. Dessa har sedan förlängts. Regeringen beslutade senast om fortsatt gränskontroll vid inre gräns till . Beslutet fattades i enlighet med EU:s gemensamma lagstiftning och baserades på regeringens bedömning att det fortsatt finns ett hot mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten i . Säkerhetspolisen bedömer enligt regeringen att terrorhotnivån är fortsatt förhöjd. Det finns vidare fortsatta brister i kontrollen av de yttre gränserna runt om i Schengenområdet, vilket enligt regeringen gör att måste ha kvar de inre gränskontrollerna. Kommissionen har tagit fram ett förslag till ändring av Schengens gränskodex som bl.a. innebär att det tillåtna tidsspannet för tillfälliga inre gränskontroller förlängs från till och att medlemsstaterna därefter på rådets rekommendation ska kunna fortsätta med gränskontrollen . Regeringen stöder denna förändring (se fakta-pm 2017/18:FPM15). Särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet trädde förordningen (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet i kraft. Förordningen är meddelad med stöd av 3 och 4 §§ lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (lagen om id-kontroller). Efter att ha förlängts upphörde förordningen att gälla . Lagen om id-kontroller upphörde att gälla . Förordning (2020:127) om tillfälligt inreseförbud till Regeringen beslutade , med anledning av Europeiska rådets och kommissionens uppmaning, beslutat att tillfälligt stoppa icke nödvändiga resor till , i syfte att mildra effekterna av coronavirusets utbrott och minska spridningen av covid-19. Det innebär att regeringen i enlighet med vad medlemsstaterna har kommit överens om på EU-nivå tillfälligt stoppar icke nödvändiga resor till från länder utanför EES-området och . Syftet är att hindra spridningen av coronaviruset. Svenska medborgare omfattas inte av inreseförbudet. Det finns även undantag för t.ex. EES-medborgare och deras familjemedlemmar om syftet med inresan är att återvända till sitt hem. Även andra personer som har särskilt angelägna behov eller som ska utföra nödvändiga funktioner i kommer fortfarande att kunna resa hit. Åtgärden är exceptionell och ska enligt regeringen inte vara längre än nödvändigt. Inreseförbudet gäller från . Regeringen beslutade att förlänga det tillfälliga inreseförbudet till EU via till och med . Beslutet har fattats efter rekommendation av Europeiska kommissionen. Syftet med inreseförbudet är på samma sätt som tidigare att mildra effekterna av coronavirusets spridning och minska utbrottet av covid-19 (). En svensk medborgare som reser in i eller ut ur och som måste medföra pass vid resan ska på begäran låta en passkontrollant ta fingeravtryck och en bild i digitalt format av ansiktet för kontroll av att dessa motsvarar de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns sparade i passet (5 a § passlagen). När kontrollen har genomförts ska fingeravtrycken och ansiktsbilden samt de biometriska data som då tagits fram förstöras. Enligt 9 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) ansvarar för kontroll av personer enligt gränskodexen. , och bistår vid kontrollerna. Enligt 9 kap. 8 § utlänningslagen får eller fotografera en utlänning om han eller hon t.ex. inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till eller ansöker om uppehållstillstånd som flykting och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck. Enligt 9 kap. 8 c § utlänningslagen gällde tidigare att den som hade en Schengenvisering vid in- eller utresekontroll enligt gränskodexen var skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll av identiteten och av viseringens äkthet. Skyldigheten att lämna fingeravtryck gällde även för en utlänning som vid in- eller utresekontroll inte kunde styrka sin identitet och som fick kontrolleras i identifieringssyfte. När en kontroll hade genomförts skulle de fingeravtryck som tagits för kontrollen förstöras. Det gällde också de biometriska data som tagits fram i samband med kontrollen. Som en följd av ändringarna i artikel 8 i gränskodexen lämnade regeringen propositionen Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar (prop. 2017/18:35) till . Förslaget innebär att en utlänning vid in- och utresekontroll, på samma sätt som redan gäller för svenska medborgare, skulle vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av resehandlingens äkthet i enlighet med och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följde utskottets förslag (bet. 2017/18:JuU7, rskr. 2017/18:144). Lagändringarna trädde i kraft . Automatisk gränskontroll innebär i princip att den som bor i ett EU-land och som har ett biometriskt pass kan passera gränskontrollen utan att passet kontrolleras manuellt av personal. En automatisk passkontroll bygger på en biometrisk identifikation av passageraren. Ett biometriskt pass innehåller ett chipp. Information i chippet kontrolleras gentemot de uppgifter som lagrats om chippets innehavare i systemet. Processen innefattar att en bild tas av passageraren där ansiktets former och dimensioner jämförs med vad som finns lagrat i passets chipp. Dessutom skannas passagerarens fingeravtryck. Utskottet inhämtade följande uppgifter från i fråga om automatiska gränskontroller, s.k. ABC-gater: ABC-gater finns med i långsiktiga utvecklingsplaner. Projektet har emellertid lägre prioritet än de åtgärder som föranletts av Schengenutvärderingen och de tvingande EU-projekt som måste genomföras enligt lagstiftning och som rör samtliga gränsövergångar i . har därför inte haft möjlighet att prioritera införandet av ABC-gater (bet. 2019/20:JuU10, s. 140) Med en inre utlänningskontroll avses en åtgärd som vidtas med stöd av 9 kap. 9 § utlänningslagen (2005:716). I den bestämmelsen föreskrivs att en utlänning som vistas i är skyldig att på begäran av en polis överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . Utlänningen är också skyldig att efter kallelse av eller komma till verket eller myndigheten och lämna uppgifter om sin vistelse här i landet. Det finns även bestämmelser om inre utlänningskontroll i 9 kap. 8 b § utlänningslagen. Enligt paragrafen är den som innehar ett uppehållstillståndskort skyldig att låta bl.a. en polisman fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck, för kontroll av att fotografiet och fingeravtrycken motsvarar det fotografi och de fingeravtryck som finns sparade i uppehållstillståndskortet. Av 7 kap. 2 § utlänningsförordningen (2006:97) framgår att eller Säkerhetspolisen ska underrätta om det uppkommit en fråga om avvisning eller utvisning som ska prövas av verket. Vidare framgår att ska underrättas om har fattat ett beslut om avvisning. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om inre utlänningskontroller (RPSFS 2011:4, FAP 273-1). Dessa fortsätter att gälla även efter , fram till dess att upphäver eller ersätter dem. Av de allmänna råden framgår att med en inre utlänningskontroll avses alla handlingar som syftar till att kontrollera om en utlänning har rätt att uppehålla sig i landet. En inre utlänningskontroll behöver alltså inte enbart innebära en uppmaning att visa upp pass eller andra handlingar, utan det kan även handla om frågor till utlänningen och kontroller i dataregister. Att en utlänning är skyldig att på begäran av en polis visa upp pass eller andra handlingar innebär inte att han eller hon också är skyldig att bära pass eller andra handlingar med sig. En inre utlänningskontroll får enligt 9 kap. 9 § utlänningslagen endast utföras om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till en kontroll. I allmänna råd anges att rekvisitet ”grundad anledning att anta” bör uppfattas så att en inre utlänningskontroll får utföras endast efter en helhetsbedömning av de objektiva omständigheter som finns grundade på den enskilda polisens iakttagelser, spaningsuppgifter, underrättelseuppslag, tips eller annan tillförlitlig information. Utlänningens uppträdande och umgänge kan vara en omständighet som i vissa fall kan ge anledning att anta att han eller hon inte har rätt att uppehålla sig i landet. Inre utlänningskontroller får inte genomföras enbart på grund av att en person har ett utseende som uppfattas som utländskt eller på grund av hans eller hennes språk eller namn. Rekvisitet ”annars finns särskild anledning till kontroll” bör enligt allmänna råd kunna tillämpas när det finns anledning att kontrollera identiteten på en utlänning i samband med t.ex. ett frihetsberövande eller en brottsutredning. Vid en fordons- och förarkontroll kan en inre utlänningskontroll utföras i samband med att förarens identitet och rätt att framföra fordonet kontrolleras. Vid en sådan kontroll bör även en passagerare i ett fordon bli föremål för en inre utlänningskontroll om det finns objektiva omständigheter som ger grundad anledning till en kontroll. Information som framkommer vid en inre utlänningskontroll kan användas i en brottsanmälan eller i ett underrättelseuppslag, men bestämmelsen ger inte stöd för att kontrollera personer i syfte att förebygga, förhindra, upptäcka eller utreda och beivra brott. Av föreskrifterna och de allmänna råden framgår vidare att inre utlänningskontroll ska bedrivas över hela det svenska territoriet och vara en integrerad del av polisens olika verksamhetsgrenar. bör enligt råden i sin verksamhets- och personalplanering beakta behovet av inre utlänningskontroll. Den inre utlänningskontrollen är en viktig kompensatorisk åtgärd för avskaffandet av gränskontrollen mellan de länder som deltar i det operativa . För att upprätthålla den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet är det viktigt att utlänningskontroll sker i hela landet. Inre utlänningskontroll är en arbetsuppgift som alla poliser bör kunna utföra, och därför bör polismyndigheten särskilt beakta behovet av utbildning inom utlänningsrättens område. överlämnade regeringen proposition 2017/18:176 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner till . I propositionen föreslogs att ska få genomföra inspektioner på arbetsplatser för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Avsikten var att ska få genomföra oannonserade inspektioner och få tillträde till arbetsplatser även om det inte finns någon misstanke om brott. Inspektionerna ska få genomföras på arbetsplatser och i andra lokaler där en arbetsgivare bedriver näringsverksamhet. biföll förslagen och lagändringarna trädde i kraft (bet. 2017/18:SfU26, rskr 2017/18:348). överlämnade betänkandet Klarlagd identitet – Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93). Utredningen föreslår bl.a. att när personer i samband med en inre utlänningskontroll inte kan styrka sin identitet och rätt att uppehålla sig i ska • och i identifieringssyfte få fotografera och ta fingeravtryck på personen. Fingeravtryck på barn ska dock bara få tas om det behövs och om barnet har fyllt . • och få eftersöka personens pass och andra identitetshandlingar och ta hand om den här typen av handlingar till dess att personen får tillstånd att vistas i eller lämnar landet. Utredningen föreslår vidare, i syfte att stävja missbruket av resehandlingar och uppehållstillståndskort, att bl.a. högst tre resedokument eller främlingspass ska kunna beviljas en person . Utredningen föreslår också att handlingarna ska ha kortare giltighetstider och att de i vissa fall ska kunna återkallas. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss om vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten med förslag på utökade befogenheter för polisen när de genomför inre utlänningskontroll. Regeringen lämnar också förslag som syftar till att motverka missbruk av resedokument och främlingspass som utfärdas av . För att identifiera fler personer som vistas illegalt i och motverka missbruk av resedokument och främlingspass föreslår regeringen bl.a. följande: • och ges möjlighet att vid en inre utlänningskontroll fotografera en utlänning samt ta hans eller hennes fingeravtryck. Möjligheten att ta fingeravtryck föreslås gälla om utlänningen fyllt . • En utlänning ska i vissa fall kunna beviljas högst tre främlingspass . • Resedokument och främlingspass ska kunna återkallas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Inrikesminister anförde följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2019/20:882) om arbetet med inre utlänningskontroller: har frågat mig om regeringen tänker intensifiera arbetet med inre utlänningskontroller ytterligare framgent för att förmå fler som inte har rätt att vistas här att lämna vårt land. Utförandet av inre utlänningskontroll bedrivs som annat polisiärt arbete av , inte av regeringen. Det regeringen däremot gör är att ge så goda förutsättningar som möjligt för att kunna utföra sina uppdrag. Detta har regeringen gjort genom att fortsätta sin historiska satsning på med tillförande av resurser och genom arbetet med målet om 10 000 fler polisanställda. arbete med inre utlänningskontroll är ett viktigt verktyg för att kunna veta vilka som vistas i landet, och en del i ett fungerande återvändande. Därigenom är det också en viktig del i en fungerande asyl- och migrationspolitik. Regeringen har därför i regleringsbrevet för uppdragit åt myndigheten att fortsätta sin kompetensutveckling rörande inre utlänningskontroll och att säkerställa att den sker rättssäkert och effektivt. arbetar kontinuerligt med detta uppdrag genom bland annat teknisk utveckling. har utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner för att upptäcka arbetsgivare som anställer utländska medborgare som saknar tillstånd för att vistas och arbeta i landet. Regeringen har också beslutat en lagrådsremiss med förslag på utökade befogenheter för när de genomför en inre utlänningskontroll. Jag följer frågan om inre utlänningskontroller noga och kan konstatera att myndigheten arbetar aktivt med att utveckla sitt arbete i enlighet med sitt uppdrag från regeringen. Jag avser därför inte vidta några ytterligare åtgärder i frågan. Enligt årsredovisning genomgick 749 polisanställda den grundläggande kompetensutvecklingen för polis-anställda som ska arbeta med gränspolisverksamhet. Efter utbildningen ska en polis kunna inleda och genomföra en inre utlänningskontroll, och en civilanställd ha tillräcklig kunskap för att kunna biträda vid en inre utlänningskontroll. Arbetet med att utveckla en mobilapplikation för inre utlänningskontroll fortsatte. Syftet är att skapa ett stöd för att genomföra inre utlänningskontroller på ett rättssäkert och effektivt sätt samt göra statistikuppgifter enkelt tillgängliga efter genomförd kontroll. Arbetet förväntas leda till att fler personer som vistas illegalt ilandet upptäcks vilket i sin tur effektiviserar återvändandearbetet. Ytterligare ett syfte med appen är att förbättra statistikuttaget i samband med inre utlänningskontroller. Kopplat till applikationen har ett metodstöd tagits fram. Arbete med att få tillgång till uppgifter från system i applikationen pågår. (s. 78) I regleringsbrev ger regeringen följande uppdrag avseende den inre utlänningskontrollen: Myndigheten ska […] fortsätta att utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. arbete med kompetensutveckling avseende de inre utlänningskontrollerna ska fortsätta . Myndigheten ska säkerställa att kontrollerna bedrivs effektivt och rättssäkert med tillräckliga resurser samt att statistik över kontrollerna förs på ett ändamålsenligt sätt. ska fortlöpande och konkret för kunna redogöra för vilken reell utveckling som sker på området. antog rådet förordning (EU) nr 1053/20131 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av . De områden som ska utvärderas omfattar samtliga aspekter av : förvaltning av de yttre gränserna, viseringspolitik, Schengens informationssystem, dataskydd, polissamarbete, straffrättsligt samarbete samt avsaknaden av gränskontroller vid de inre gränserna. Vid alla utvärderingar beaktas dessutom frågor om grundläggande rättigheter och hur de myndigheter som tillämpar relevanta delar av fungerar. Med utgångspunkt i de fleråriga och årliga programmen utvärderade en grupp experter från medlemsstaterna och kommissionen mellan den 14 och hur tillämpar bestämmelserna om förvaltningen av de yttre gränserna. Efter utvärderingen antogs genom kommissionens genomförandebeslut C(2018) 2220 en rapport som innehåller resultat och bedömningar samt en redogörelse för de brister som konstaterades under utvärderingen. Enligt rapporten visade besöket på plats på allvarliga brister i genomförande av kontrollen av de yttre gränserna, i synnerhet på grund av bristen på en strategi för gränsförvaltning, otillräcklig utbildning, avsaknaden av en nationell riskanalysmodell som baserar sig på den gemensamma integrerade modellen för riskanalys (CIRAM 2.0), bristen på lednings- och kontrollfunktioner vid den nationella samordningscentralen och sättet att utföra in- och utresekontroller vid vissa gränsövergångsställen. Det konstateras i rapporten att antalet passagerare och risker som är förknippade med irreguljär migration har ökat kraftigt i och att landet under nuvarande förhållanden allvarligt försummar sina skyldigheter i fråga om genomförandet av kontrollerna av de yttre gränserna och säkerställandet av effektiva in- och utresekontroller som håller en hög och enhetlig nivå. Det är därför enligt rapporten viktigt att åtgärda alla konstaterade brister med minsta möjliga dröjsmål. Med tanke på vikten av att följa rekommenderar man att prioritet ges åt de rekommendationer som gäller integrerad gränsförvaltning, personal och kompetens, riskanalys och sjögränsövervakning. fortsatte med att åtgärda de brister som identifierades i Schengenutvärderingen . Personal tillsattes i ett EU-finansierat projekt, med ansvar för att samordna arbetet med att åtgärda bristerna. genomförde även ett återbesök vid yttre gräns /för att bedöma framstegen av åtgärderna. I konstaterades en avsevärd förbättring av nivån på den genomförda gränskontrollen i och med att ett antal påtalade brister åtgärdats, eller att arbetet med att åtgärda bristerna påbörjats. redovisades arbetet med att ta fram en svensk strategi för integrerad gränsförvaltning. började revidera strategin och ta fram en handlingsplan för att omhänderta strategins olika prioriterade områden. startade även ett stort arbete för att genomföra systemen EES (Entry/Exit system) och Etias (Information and ). framhåller att dess beredskap och förmåga att vid behov kunna bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns i stor utsträckning är beroende av personell resurs, relevant kompetens, samt tillgång till teknisk utrustning och infrastruktur. I beredskapen ligger även att hitta bra samverkansformer med andra berörda myndigheter, såsom och . Bland annat deltar i ett projekt, som leds av , vars syfte är att stärka beredskapen vid ökade migrantströmmar (a.a. s. 78). Enligt utgjorde arbetet med att upprätthålla en gränskontroll vid yttre gräns en ansträngning för verksamheten och påverkade möjligheten att arbeta med att verkställa av- och utvisningsbeslut (årsredovisning , s. 78). Arbetet i EU och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) gav rådet sitt slutliga godkännande till en europeisk gräns- och kustbevakning.