bet · H801KU1 · 2020-12-01 00:00:00 — Utskottet framhöll att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de leder till. Det är vidare önskvärt att redovisningen koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambanden mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Vid budgetbehandlingen anförde utskottet att regeringens resultatredovisning ska ge ett underlag för ställningstagande till regeringens budgetförslag (bet. 2017/18:KU1 s. 27). ska med grund i resultatredovisningen ha möjlighet att bilda sig en uppfattning om hur de statliga resurserna fördelats enligt de politiska prioriteringarna och huruvida de statliga insatserna har lett till avsedda resultat. Utskottet såg positivt på att regeringen för de flesta områden redovisade resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Vidare betonade utskottet vikten av väl motiverade indikatorer och deras hållbarhet . I sitt budgetbetänkande konstaterade utskottet att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen (bet. 2018/19:KU1 s. 20 f.). Vidare konstaterade utskottet att särskilda principer hade tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den beslutades av en övergångsregering. Detta innebar för resultatredovisningen att regeringen avstod från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Vid budgetbehandlingen konstaterade utskottet och regeringen har en dialog om utvecklingen av den ekonomiska styrningen (bet. 2019/20:KU1 s. 17 f.). Utskottet ansåg att det är viktigt att den ekonomiska styrningen fortsätter att utvecklas. Vidare ansåg utskottet att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. När det gällde strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser ansåg utskottet att den i stort var bra. Utskottet såg positivt på att regeringen redovisade resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. betonade utskottet vikten av att indikatorerna och bedömningsgrunderna är väl motiverade och att samma indikatorer och bedömningsgrunder i så stor utsträckning som möjligt används . Om samma indikatorer och bedömningsgrunder används blir det lättare att följa utvecklingen inom olika områden. Utskottet noterade att det tidigare hade välkomnat det arbete som genomförts med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Emellertid konstaterade utskottet att det fortfarande ibland saknades förklaringar till de förändringar av anslagsnivåerna som redovisades. Utskottet underströk att det är angeläget att innebörden av de förändringar av anslagen som redovisas på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter och noterar att det genomförts ett utvecklingsarbete inom . I budgetpropositionen anför regeringen att utgångspunkten för utvecklingsarbetet har varit budgetlagens krav på regeringen att i budgetpropositionen redovisa resultat i förhållande till de mål som beslutats av och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. s. 181). Vidare anförs i propositionen att arbetet har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter. Resultatredovisningen bör enligt riktlinjerna visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Utskottet välkomnar det utvecklingsarbete som har gjorts. Det är positivt att resultatredovisningen utgår från de mest centrala resultaten och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Liksom tidigare ser utskottet positivt på att regeringen redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för målen och anser att samma indikatorer och bedömningsgrunder i så stor utsträckning som möjligt bör användas för att det ska bli lättare att följa utvecklingen inom olika områden. I sammanhanget noterar utskottet att regeringen i propositionen anför bl.a. att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av de resultat som uppnåtts ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar att regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen har en klar och tydlig struktur. Statens budget inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 enligt regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmän () och förslag samt lämnar de bemyndiganden som regeringen, riksdagsstyrelsen och begärt. Dessutom godkänner en investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag samt godkänner att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet, att stödskalan för distributionsstöd slopas helt och att stödnivån höjs till per exemplar. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 1 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten får användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för Kungliga hovstatens och Kungliga slottsstatens förvaltningsutgifter. Kungens konstitutionella statsceremoniella och officiella uppgifter utgör kärnan i hovstatens årliga verksamhet. I dessa uppgifter ingår bl.a. öppnande av , ordförandeskap i utrikesnämnden och i konseljer, audienser, statsbesök, officiella besök samt möten med företrädare för det offentliga och den privata sektorn och med företrädare för det civila samhället. Kungen stöds i sitt uppdrag av kungafamiljen. ackrediterades 31 utländska ambassadörer vid högtidliga audienser och det hölls 12 avskedsaudienser. Statsbesök från Republiken togs emot, och statsbesök till och genomfördes. Slottsstatens verksamhet omfattar huvudsakligen vård och underhåll av det kungliga kulturarvet samt utställnings- och visningsverksamhet. Ett flertal underhålls- och renoveringsprojekt utförs i samarbete med . Regeringen bedömer att verksamheten vid hovstaten och slottsstaten var omfattande . Kungliga hov- och slottsstaten ska enligt en överenskommelse med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1996/97:1 utg.omr. Slottsstaten lämnar även en årsredovisning. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs enligt överenskommelsen hovstaten medan slottsstaten tillförs . I propositionen anför regeringen att säkerheten vid de kungliga slotten behöver förstärkas. har framfört att anslagsökningar för säkerhetshöjande åtgärder vid de kungliga slotten i sin helhet bör fördelas till slottsstaten, även om det skulle innebära avsteg från den i övrigt gällande överenskommelsen om anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten. Regeringen anser att anslaget bör ökas med och att ökningen i sin helhet bör fördelas till slottsstaten. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. får användas för kostnader för – ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag – stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i – talmannens verksamhet, resor och representation – utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar – internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete – bidrag till föreningar i – bidrag till Stiftelsen Nationaldag – språkutbildning för ledamöter I propositionen finns en sammanfattning av resultat . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslagets ändamål förtydligas med att bidrag får lämnas till Stiftelsen Nationaldag. I propositionen anförs att stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter regleras i 3 kap. lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i och riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2016:6) om tillämpningen av lagen. Schablonbeloppet för stödet till politiska sekreterare räknas upp med fr.o.m. . Nivån på anslaget behöver därför ökas med fr.om. Vidare anförs i propositionen att Natos parlamentariska församlings vårsession ska hållas i . kommer även att stå värd för den parlamentariska . Mot bakgrund av detta föreslås att anslaget ökas med . I propositionen anförs också att utfallet på anslaget är svårt att beräkna eftersom det finns flera osäkerhetsfaktorer. har anslaget ökats genom engångshöjningar, men föreslås i stället en nivåhöjning av anslaget så att den beräknade budgeten året före nästa val inryms. Riksdagsstyrelsen föreslår därför en förstärkning av anslaget med . Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . Anslaget 2:2 förvaltningsanslag får användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Anslaget får också användas för kostnader för stipendier till skolungdomar och kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . I propositionen anförs att 2021 är det stora jubileumsåret för firandet av demokratijubileet. Då uppmärksammas att det är det första valet med allmän och lika rösträtt genomfördes och demokratins slutliga genombrott. En rad aktiviteter planeras, bl.a. jubileumsdagar med publika aktiviteter, seminarier och en föreställning. Utöver firandet avser att fortsätta att sprida kunskap om och väcka engagemang för demokratins betydelse med en rad aktiviteter för att nå människor i hela landet. Kostnaden för jubileet beräknas till och anslaget bör därför ökas . Vidare anförs i propositionen att det leder till ökade bevakningskostnader att upprätthålla beslutade säkerhetsnivåer och en förmåga att hantera oönskade händelser. Utvecklingen i omvärlden och aktuella hotbilder mot har medfört en ökad efterfrågan på bevakning och höjd ambitionsnivå. På grund av behovet av resursförstärkning för ökad säkerhet och informations- och it-säkerhet föreslås att anslaget ökas med 2021 varav är nivåhöjande. Anslaget föreslås ökas med 2021 för förstärkning inför EU-ordförandeskapet 2023. För att genomföra att beslutat bilateralt demokratifrämjande samarbete med andra parlament föreslås att anlaget ökas med . Det anförs också i propositionen att finansutskottet har beslutat om en utvärdering av penningpolitiken och utsett de experter som ska genomföra uppdraget. Anslaget föreslås därför ökas med 2021. Med anledning av översynen av ombudsmän () som en parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra föreslås anslaget ökas med 2021. På grund av de kostnader som uppstår för den utredning av vissa frågor inom regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter föreslås anslaget ökas med 2021. För kringkostnader vid renoveringen av ledamotshuset föreslås att anslaget ökas med 2021. I propositionen anförs att det har pågått ett arbete med att fastställa servicenivåer och därmed kunna effektivisera verksamheten. bedömer det dock vara svårt att effektivisera vissa delar av verksamheten utan att påverka stödet till den parlamentariska processen då en omfattande del av förvaltningsanslagets utgifter är hänförbara till ledamöter och partikanslier. Riksdagsstyrelsen begär därför en förstärkning av anslaget med . Sammantaget föreslår riksdagsstyrelsen att det anvisas för anslaget 2:2 förvaltningsanslag . Riksdagsstyrelsen föreslår också att den bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Anslaget 2:3 fastighetsanslag får användas för kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det får också användas för kostnader för renoverings- och underhållsåtgärder, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, markskötsel och utemiljö, konst och fast inredning samt för kostnader för it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget får även användas för att täcka kostnader för räntor och avskrivningar samt för förvärv av mark för framtida byggande av en extern godsmottagning. I propositionen anförs att tagit fram en övergripande långsiktig planering för att förvalta och utveckla fastigheterna i vad som kallas Framtidens riksdagshus. Det finns ett stort underhållsbehov i fastighetsbeståndet och omfattande renoveringsarbeten beräknas pågå in . Detta påverkar resursbehovet och kostnaderna för avskrivningar och räntor och medför behov av en högre låneram. Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att investeringsplanen –2023 för anslaget 2:3 fastighetsanslag godkänns som riktlinje för fastighetsinvesteringar. Slutligen föreslår riksdagsstyrelsen att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 . Anslaget 2:4 ombudsmän () får användas för ombudsmän () förvaltningsutgifter och anskaffning av anläggningstillgångar. I propositionen anförs att JO:s tillsyn är inriktad på fri- och rättighetsfrågor och frågor som rör regeringsformens regler om saklighet och opartiskhet. Vidare anförs i propositionen att har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och att den är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. Denna verksamhet har också prioriterats. I propositionen anges att JO i verksamhetsplanen satte upp mer preciserade mål för handläggningstider, ärendebalanser, utredning av klagomålsärenden, inspektioner, Opcat-verksamheten besvarande av lagstiftningsremisser och den internationella verksamhetens inriktning. I propositionen anförs vidare att JO har en i huvudsak mycket god måluppfyllelse. Myndigheten har dock inte fullt ut nått samtliga mål när det gäller handläggningstider och inte heller när det gäller målsättningen att inte ha några ärenden inkomna efter som är . har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. Vidare anförs i propositionen att JO:s kostnader för tjänstepension ökade med till . använde JO av anslagssparandet för att klara kostnadsökningen. Prognosen är att kostnaden för tjänstepension kommer att ligga kvar på en hög nivå . I propositionen anförs att JO inte klarar att täcka den ökade kostnaden genom besparingar eller effektiviseringar. JO föreslår därför att anslaget förstärks med . I propositionen redogör JO för de behov som myndigheten har när det gäller it-stöd och föreslår att anslaget för detta ändamål bör förstärkas med . Vidare bedömer JO att åtgärder inom kommunikationsområdet medför att anslaget bör förstärkas med . ombudsmän () föreslår att anvisas för anslaget 2:4 ombudsmän () . ombudsmän () föreslår också att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anslaget 2:5 får användas för förvaltningsutgifter men inte för internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. verksamhet ska främja en god förvaltning. Med detta avses att statens verksamhet ska bedrivas med hög effektivitet och enligt gällande regelverk, att den ska redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att god hushållning av statens resurser ska iakttas. I propositionen anförs att resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning, i den årliga rapporten och i uppföljningsrapporten. Av propositionen framgår att slutförde granskningen av myndigheternas årsredovisningar för . publicerades 39 granskningsrapporter, vilka var väl fördelade mellan utskott. Vidare anförs att i rollen som nationellt revisionsorgan aktivt har bidragit till utvecklingen av revisionsstandarder. har uppdragit åt en extern revisionsbyrå att utföra revision av . Revisionsbyrån har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning är i allt väsentligt rättvisande. bedömer att anslaget endast bör ökas med pris- och löneomräkning. föreslår att anvisas för anslaget 2:5 . Vidare föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Anslaget 3:1 får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Samefonden. ska enligt 2 kap.1 § 4 sametingslagen (1992:1433) medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten. I propositionen anför regeringen att förvaltningsanslag har förstärkts successivt och bedömer att det har gett myndigheten möjlighet att bidra till att målet för samepolitiken uppfylls. Anslaget föreslås öka med för att genomföra val till . minskas anslaget med till följd av en generell besparing. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 3:1 . Anslaget 4:1 m.m. får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Målet för är att det ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. I propositionen anförs att , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade i genomsnitt 4 564 tjänstgörande (exklusive lokalt anställda vid utlandsmyndigheterna) . Av dessa var tjänstgörande på politikeravtalet. Bland tjänstgörande på politikeravtalet var det lika stor andel män och kvinnor. Andelen män som är tjänstgörande på chefsavtalet ökade något jämfört med . Vidare anförs i propositionen att utrikesrepresentationen per bestod av 108 utlandsmyndigheter, varav 93 ambassader, 8 karriärkonsulat samt 7 representationer och delegationer. Vidare har drygt 330 honorärkonsulat. Från till har regeringen beslutat att öppna 26 ambassader, 6 karriärkonsulat och 1 delegation. beslutade regeringen att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. I propositionen anförs också att arbetet inför ordförandeskap i Europeiska unionens råd har påbörjats i . Anslaget föreslås öka med 2021 till följd av EU-ordförandeskapet. Vidare anförs att ska vara ordförande i () . Anslaget föreslås öka med 2021 för att genomföra det svenska ordförandeskapet. Mot bakgrund av de insatser som genomförs för att stärka säkerheten i föreslås anslaget öka med . På grund av en generell besparing föreslås att anslaget ska minska med 2021. Regeringen föreslår att 8 anvisas för anslaget 4:1 m.m. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till regioner och för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Anslaget får även användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får vidare användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i vissa av de territoriella programmen samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus. Det saknas ett riksdagsbundet mål för området. Regeringens mål för området är att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. I propositionen anförs att länsstyrelserna i likhet samverkade med lokala, regionala och nationella aktörer i syfte att uppnå nationella mål inom en rad utgiftsområden, såsom samhällsplanering, kulturmiljö, jämställdhet, funktionshinder, miljö, mänskliga rättigheter, integration, rättsväsendet, civilt försvar och krisberedskap. Länsstyrelserna bidrog också till att integrera Agenda 2030 i myndigheternas ordinarie verksamhet. fortsatte länsstyrelserna även att utveckla den regionala krissamverkan tillsammans med övriga aktörer på både lokal och regional nivå. Regeringen anför att länsstyrelserna bidrog utifrån sitt statliga helhetsperspektiv och tvärsektoriella arbetssätt till att inom sina ansvarsområden samordna samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelsernas samverkan med aktörer på nationell, regional och lokal nivå bedöms vara omfattande och till stora delar välfungerande. Vidare anförs bl.a. att hanteringen av spridningen av covid-19 har krävt förstärkt samverkan mellan länsstyrelserna, regionerna och kommunerna i särskilt upprättade krisledningsstaber. Regeringen bedömer att länsstyrelsernas omfattande samverkansarbete för att säkerställa samhällets funktionalitet har fungerat mycket väl. När det gäller politikens inriktning anförs i propositionen att regeringens styrning av länsstyrelserna ska kännetecknas av en helhetssyn. Regeringen har sett ett behov av att de principer som bör ligga till grund för styrningen av länsstyrelserna görs mer transparenta och kända (skr. 2018/19:117). Vägledande vid prövningen av vilka uppgifter och uppdrag som länsstyrelserna ska ansvara för bör enligt regeringens mening att de – kräver kunskap om lokala och regionala förhållanden – innebär statlig närvaro i olika delar av landet – omfattas av länsstyrelsernas roll som statens företrädare i länen – kräver geografisk närhet till brukare, allmänhet och företag – omfattar fler statliga sektorer och beslut i vilka flera statliga intressen ska hanteras i samma ställningstagande – ställer krav på samordning av olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser – syftar till att främja länets utveckling. I propositionen anförs att totalförsvaret ska stärkas och återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2021. Vidare anförs att regeringen planerar att lämna förslag om kompletteringar till säkerhetsskyddslagen (2018:585) och att anslaget med anledning av detta bör ökas med för tillsynsverksamhet . Regeringen föreslår att avsätts för utveckling och förvaltning av webbplatsen och att anslaget ökar med för länsstyrelsernas arbete med webbplatsen. I syfte att skapa bättre förutsättningar för att bidra till en digital samhällsbyggnadsprocess för andra myndigheter och kommuner föreslås anslaget öka med 2021. Det anförs vidare i propositionen att regeringen avser att utöka möjligheterna till en privat initiativrätt så att enskilda planintressenter kan bidra till kommunernas arbete med att ta fram detaljplaner. Inom ramen för en sådan reform behöver länsstyrelserna i enskilda fall kunna ge besked om vilket planeringsunderlag som kan behövas. Anslaget bör därför öka med . I propositionen anförs också att regeringen avser att ge länsstyrelserna bättre och mer stabila förutsättningar att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel på regional nivå. Anslaget bör därför öka med . Vidare anförs i propositionen att länsstyrelsernas arbete med miljötillsyn är ett viktigt verktyg för att kunna nå miljömålen. För prövning och tillsyn bör anslaget därför öka med 2021. För att säkerställa en effektiv ärendehandläggning för stöden inom landsbygdsprogrammet förslår regeringen att anslaget ökas med 2021.