bet · H701KU5 · 2020-01-14 00:00:00 — Det var också kommissionens förslag till förordning om Europeiska socialfonden (COM(2018) 382) som rörde fri rörlighet för arbetstagare, sysselsättning, socialpolitik, Europeiska socialfonden, folkhälsa, strukturfonder samt särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena. Totalt –prövade arbetsmarknadsutskottet 30 utkast till lagstiftningsakter. Av sammanställningarna framgår det att 13 av utkasten rörde socialpolitik och sex utkast fri rörlighet för arbetstagare. Ytterligare sex utkast rörde strukturfonder. Fyra utkast rörde Europeiska socialfonden. Tre utkast vardera rörde etableringsrätt och sysselsättning. Två utkast rörde fri rörlighet för tjänster och lika många grundade sig på flexibilitetsklausulen. Övriga utkast gällde jordbruk och fiskeri (1), fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet) (1), transportpolitik, tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden (1) och folkhälsa (1). Ytterligare ett utkast rörde särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena. Vissa av utkasten berörde flera politikområden. har lämnat sju utlåtanden med förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, varav sex har lett till motiverade yttranden från . lämnade arbetsmarknadsutskottet ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (COM(2011) 608, utl. 2011/12:AU3). Detta utkast gällde jordbruk och fiskeri samt strukturfonder. Utskottet lämnade också ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011) 609, utl. 2011/12:AU4). Detta utkast innehöll förslag om fri rörlighet för arbetstagare, sysselsättning, socialpolitik och strukturfonder. biföll utskottets förslag i båda dessa fall, och motiverade yttranden översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:54, rskr. 2011/12:55). lämnade utskottet även ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande om kommissionens förslag till förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, den s.k. (COM(2012) 130, utl. 2011/12:AU14). Utkastet grundade sig på artikel 352 i EUF-fördraget, dvs. biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:214). På EU-nivå uppnåddes tröskeln för ett gult kort, vilket var första gången. Till följd av detta drog kommissionen tillbaka sitt förslag. I detta sammanhang kan nämnas att totalt tre gula kort har delats ut sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Det gäller utöver ett förslag till en ny europeisk åklagarmyndighet (COM(2013) 534) som prövades av justitieutskottet . Det gäller vidare det s.k. utstationeringsdirektivet (COM(2016) 128) som prövades av arbetsmarknadsutskottet . ansåg inte att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades kammaren genom ett protokollsutdrag. På EU-nivå uppnåddes dock tröskeln för ett gult kort. lämnade arbetsmarknadsutskottet på förslag av en minoritet i utskottet ett utlåtande om kommissionens förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare m.m. (COM(2017) 253, utl. 2016/17:AU17). Förslaget gällde socialpolitik. Utskottets majoritet ansåg att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. I utlåtandet fanns två reservationer (M, C och KD samt SD). biföll utskottsmajoritetens förslag, vilket innebar att något motiverat yttrande inte lämnades till , rådets och kommissionens ordförande och att utlåtandet lades till handlingarna (prot. 2016/17:129). lämnade utskottet tre utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. biföll utskottets förslag i samtliga fall. Det var kommissionens förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (COM(2017) 797) som rörde socialpolitik (utl. 2017/18:AU11, rskr. 2017/18:167). Utskottet lämnade även, som nämnts, ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten (COM(2018) 131) som rörde fri rörlighet för arbetstagare, social trygghet, etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och transportpolitik (utl. 2017/18:AU17, rskr. 2017/18:292). Utskottet lämnade även ett utlåtande om kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter (COM(2018) 380) som rörde strukturfonder (utl. 2017/18:AU19, rskr. 2017/18:444). Tabell 18 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom arbetsmarknadsutskottets område Antal utkast till lagstiftningsakter* Art. 42, 43 Fri rörlighet för arbetstagare Art. 45, 46 Fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet) Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Art. 175, 177 Särskilda åtgärder till skydd för de yttersta randområdena *Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. Kommissionens motiveringar med avseende på subsidiaritetsprincipen Enligt artikel 5 i protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritetsprincipen. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. I många av utkasten till lagstiftningsakter finns det en särskild rubrik, Subsidiaritetsprincipen eller liknande, under vilken kommissionen brukar lämna sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. I vissa förslag finns det en motivering i ingressen till själva förslaget till rättsakt. Motiveringarna är inte sällan relativt kortfattade. En översiktlig genomgång har gjorts av motiveringarna när det gäller subsidiaritetsprincipen i de utkast till lagstiftningsakter som prövades , se tabell 19 nedan. I tabellen nämns de utkast till lagstiftningsakter som helt saknar en subsidiaritetsmotivering eller där motiveringen är mycket kortfattad och därmed bedöms som otillfredsställande. Av de subsidiaritetsprövningar som genomfördes bedöms tillfredsställande motiveringar saknas i totalt tolv av förslagen, dvs. i av förslagen. Vid förra årets uppföljning, som gällde subsidiaritetsprövningar som genomfördes , bedömdes tillfredsställande motiveringar saknas i totalt sex av förslagen från kommissionen, dvs. i av förslagen (bet. 2018/19:KU5 s. 70). Vid uppföljningen som gällde subsidiaritetsprövningar saknades motiveringar i av förslagen (bet. 2017/18:KU5 s. 68). Sammantaget i de två uppföljningar som gällde subsidiaritetsprövningar saknades motiveringar i av förslagen (bet. 2010/11:KU18 s. 25 f. och bet. 2011/12:KU4 s. 36). Tabell 19 Utkast till lagstiftningsakter som saknar tillfredsställande subsidiaritetsmotiveringar COM(2017) 824 Förslag till rådets direktiv om fastställande av bestämmelser för att stärka det finanspolitiska ansvarstagandet och den medelfristiga budgetpolitiska inriktningen i medlemsstaterna COM(2018) 325 Förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel COM(2018) 341 Förslag till och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattebelagda varor (omarbetning) Förslag till och rådets förordning om ändring av protokoll nr 3 om stadgan för Europeiska unionens domstol COM(2018) 137 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar COM(2018) 397 Förslag till och rådets förordning om komplettering av Europeiska unionens typgodkännandelagstiftning med anledning av utträde ur Europeiska unionen COM(2018) 567 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 391/2009 med anledning av utträde ur Europeiska unionen COM(2018) 568 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1316/2013 med anledning av utträde ur Europeiska unionen COM(2017) 742 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /66/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av Newcastlesjukan COM(2018) 390 Förslag till och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av och rådets förordning (EU) nr 508/2014 COM(2017) 769 Förslag till och rådets förordning om upphävande av och rådets förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen COM(2018) 498 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller medlen för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt om rättelse av den förordningen vad gäller medlen för målet Investering för tillväxt och sysselsättning Yttranden från andra utskott anför i sitt yttrande att utskottets beredningsområde har direkt anknytning till . Antalet prövningar inom utskottets område har varit lågt, men ökade antalet ärenden i utskottet. Av åtta ärenden utmynnade sex i motiverade yttranden. Ökningen sågs som en följd av arbete med det s.k. [9] Antalet ärenden var tio, men de resulterade inte i några motiverade yttranden. var antalet subsidiaritetsärenden i utskottet högt (15), och antalet har aldrig varit högre. Utkasten har framför allt gällt harmonisering av indirekta skatter, vilket är normalt. Några av de utkast som utskottet prövade har lett till EU-lagstiftning, vilket därmed har minskat utrymmet för nationella åtgärder inom dessa politikområden. På skatteområdet krävs enighet bland medlemsstaterna, vilket kan medföra justeringar och fördröjningar av förslagen innan dessa blir EU-lagstiftning. Medlemsstaterna har således möjlighet att bättre värna sin suveränitet på detta område än inom andra politikområden. Utskottet lämnade emellertid kritiska synpunkter på kommissionens meddelande om ett mer effektivt och demokratiskt beslutsfattande inom EU:s skattepolitik (utl. 2018/19:SkU24, COM(2019) 8). Kommissionen föreslog ett ändrat beslutsfattande i skattefrågor genom en övergång från beslutsfattande med enhällighet enligt det särskilda lagstiftningsförfarandet till kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Enligt utskottets mening skulle detta innebära att den nationella suveräniteten i skattefrågor luckras upp. Enligt utskottet lämnade kommissionen motiveringar i fråga om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i de ärenden som utskottet prövade under den nu aktuella tidsperioden. framhåller vidare att informationen i IPEX har använts , men att den i regel varken är fullständig eller särskilt relevant när utskottet behandlar subsidiaritetsärenden. Detta är naturligt eftersom alla parlament i medlemsländerna arbetar inom samma tidsram. Utskottet håller däremot en löpande kontakt med representant vid EU:s institutioner och anser att denna möjlighet att skaffa information är mycket värdefull. framhåller i sitt yttrande att utskottet prövade ett flertal förslag som rörde gränskontroll. Av dessa var det främst förslaget om den europeiska gräns- och (COM(2018) 631) som innebär en viss överflyttning av kompetens. Det beror på att kommissionen – om kontrollen av den yttre gränsen skulle bli så ineffektiv att Schengenområdets förmåga att fungera äventyras – bör identifiera vilka åtgärder som ska genomföras av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och ålägga den berörda medlemsstaten att samarbeta med byrån vid genomförandet av dessa åtgärder. Även vissa andra förslag innebär ett visst överförande av kompetens genom att medlemsstaterna inte kan ha regler som tillåter en lägre standard. Det gäller t.ex. förslaget till förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare m.m. (COM(2018) 212) som innehåller minimikrav på vilken typ av uppgifter som absolut bör finnas på dessa handlingar och krav på gemensamma säkerhetsdetaljer för alla utfärdande medlemsstater. Liknande överväganden kan göras när det gäller förslaget om införande av en provisorisk EU-resehandling (COM(2018) 358) och förslaget om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott m.m. (COM(2018) 213). I det senare förslaget föreskrivs således direkt åtkomst för behöriga myndigheter till de nationella centraliserade bankkontoregistren eller dataåtervinningssystemen. På det straffrättsliga området bygger samarbetet inom unionen på principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden och inbegriper en tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar på vissa områden. När det gäller förslaget om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden (COM(2018) 225) är syftet att underlätta gränsöverskridande insamling av elektronisk bevisning. Genom den föreslagna förordningen införs bindande europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder. Förslaget innebär att nationell kompetens överlämnas till EU. Detsamma gäller förslaget om fastställande av harmoniserade bestämmelser för utseende av rättsliga företrädare ((2018) 226), där det fastställs skyldigheter för medlemsstaterna att säkerställa att tjänsteleverantörerna utser rättsliga företrädare som har det juridiska ansvaret för att följa förelägganden och beslut för tjänsteleverantörernas räkning. Ett annat förslag som innebär viss kompetensöverföring är förslaget om förhindrande av spridning av terrorisminnehåll online (COM(2018) 640) i vilket medlemsstaterna bl.a. åläggs att ge de behöriga myndigheterna befogenhet att utfärda avlägsnandeorder som kräver att värdtjänstleverantörer avlägsnar innehåll efter mottagandet av avlägsnandeordern. Även förslagen på det civilrättsliga området om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (COM(2018) 378) och om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (COM(2018) 379) innebär att viss nationell kompetens överlämnas till EU. Utskottet anser att det är viktigt att frågan om subsidiaritet ges särskild uppmärksamhet när det handlar om lagstiftningsförslag inom det straff- och processrättsliga området. Dessa frågor är en central del i varje stats funktion och legitimitet och är av särskild betydelse eftersom de återspeglar grundläggande värden, seder och bruk i medlemsländerna. Därför är det viktigt att lagstiftning på EU-nivå inom det straff- och processrättsliga området endast initieras om det står klart att sådan lagstiftning bidrar till ett betydande mervärde. Utskottet är vidare positivt till åtgärder som leder till ökad säkerhet inom EU och . Ett rättssäkert arbete och utbyte av information är viktiga aspekter i ett effektivt samarbete mellan medlemsstater. Det samarbete som finns på det straffrättsliga området efter att Lissabonfördraget trädde i kraft innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU. Det medför att lagstiftningen på EU-nivå stärks och att utrymmet för nationell lagstiftning minskar i motsvarande utsträckning. Utskottet anser att den överföring av kompetens som förslagen om invandringspolitik, gränskontroll, polissamarbete och straffrättsligt samarbete medför syftar till att nå ett effektivt samarbete och därmed får anses nödvändig. Som tidigare påpekats i utskottets yttranden är det viktigt att uppmärksamma den samlade effekten av olika förslag, vilken kan vara svår att överblicka vid enskilda förslag. använder sig regelmässigt av IPEX för att se dels vilka parlament som prövar det aktuella förslaget, dels om något av parlamenten har lagt ut information om prövningen. I utskottets prövningar ingick emellertid inte någon information från IPEX eller andra nationella parlament. Kansliets uppfattning är att man genom kontakter med representant har kunnat få en bra översikt över de andra parlamentens uppfattningar vad gäller de aktuella förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Utskottet konstaterar att kommissionen var förslagsställare i 20 av de 21 ärenden som utskottet prövade och att kommissionen i samtliga fall redogjorde för sin syn på förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Avslutningsvis anser utskottet att subsidiaritetsprövningarna fungerar väl och vill framhålla att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar är ett viktigt demokratiskt instrument. Det är också av största betydelse att kommissionen i sitt fortsatta lagstiftningsarbete tar hänsyn till medlemsstaternas synpunkter i dessa avseenden. konstaterar i sitt yttrande att fler subsidiaritetsprövningar har genomförts än . genomförde försvarsutskottet fem subsidiaritetprövningar, jämfört med två prövningar det föregående året. Samma antal utkast prövades 2011, men antalet har aldrig varit högre. Utskottet har t.o.m. prövat 16 utkast till lagstiftningsakter. har lämnat ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Det gällde kommissionens förslag till direktiv om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och kommunikationssäkerhet i hela unionen (COM(2013) 48) som utskottet subsidiaritetsprövade . Mot bakgrund av de få utkast till lagstiftningsakter som prövats av utskottet, och att endast ett lett till ett utlåtande, anser utskottet det rimligt att anta att utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde inte har minskat. Kommissionen har i samtliga ärenden som utskottet prövat angett motiveringar som gäller subsidiaritetsprincipen under specifika rubriker. Vid de subsidiaritetsprövningar som utskottet genomförde har utskottet undersökt möjligheten att använda IPEX för att inhämta information om andra parlaments behandling av utkasten. Informationen på webbplatsen har dock inte varit av relevans för behandlingen av utkasten, vilket kan bero på att samtliga nationella parlament arbetar inom samma tidsramar och inget parlament därmed har haft möjlighet att avsluta sin prövning när informationen eftersökts. Utskottet har inte funnit behov av att kontakta representant vid EU:s institutioner för information med anledning av subsidiaritetsprövningarna, men har haft kontakt med representanten i andra sammanhang och bedömer denna möjlighet till att inskaffa information som värdefull. Utskottet vill lyfta fram att tidsfristen för subsidiaritetsprövningarna ibland upplevs som knapp i samband med kammarens sommar-, jul- och nyårsuppehåll. Utskottet har inlett en preliminär subsidiaritetsprövning och begärt in information om regeringens bedömning när det gäller subsidiaritetsfrågan innan utkastet fanns översatt till svenska och tidsfristen påbörjats. Detta gjordes för att säkerställa att en eventuell kammarbehandling skulle kunna ske inom ramen för tidsfristen trots kammarens jul- och nyårsuppehåll. Utskottet välkomnar därför kommissionens presenterade avsikt att göra ett uppehåll i tidsfristen, likt uppehållet , mellan och . Vid den ovannämnda prövningen saknades en tidsplan för översättningen från kommissionen, vilket försvårade planeringen av prövningen. Utskottet vill därför framhäva vikten av att kommissionen presenterar en tidsplan för översättning av beslutade utkast för att underlätta prövningsprocessen. I sammanhanget kan nämnas att utskottet anser det vara angeläget att ta del av regeringens bedömning av subsidiaritetsprincipens tillämpning i samband med att en prövning genomförs, och vill därmed säkerställa att denna finns tillgänglig inom ramen för prövningen. anför i sitt yttrande att utskottet totalt –prövade 41 utkast till lagstiftningsakter. Dessa gällde främst politikområdena gränskontroll, asylpolitik och invandringspolitik. Utskottet har inte funnit skäl att föreslå att ska lämna ett motiverat yttrande över ett utkast till lagstiftningsakt. Utskottet anför vidare att flyktingsituationen i ledde till att kommissionen presenterade meddelandet om en migrationsagenda för EU (COM(2015) 240) samt meddelandet om en reform av det gemensamma europeiska asylsystemet och ökade möjligheter för laglig inresa till (COM(2016) 197). Som en uppföljning på dessa meddelanden har kommissionen tidigare presenterat sju utkast till lagstiftningsakter som utgör förslag till ett reformerat gemensamt asylsystem inom EU (CEAS). Utskottet konstaterar att även flera av de lagstiftningsakter som prövades lades fram som en följd av flyktingsituationen 2015. Under det föregående uppföljningsåret, 2017, behandlade utskottet bara ett lagstiftningsförslag som avsåg samordning av de sociala trygghetssystemen och fri rörlighet. Någon bedömning av det samlade utfallet jämfört med låter sig således inte göras. prövade utskottet sju utkast till lagstiftningsakter. Dessa utkast avsåg främst politikområdena gränskontroll, asylpolitik och invandringspolitik. Lissabonfördraget delar in avdelning V Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i fyra områden, varav politik som rör gränskontroll, asyl och invandring är ett. Utskottet konstaterar att området har en starkt gränsöverskridande karaktär och att det därför är nödvändigt att ha ett effektivt samarbete på europeisk nivå. Utskottet fann inte heller skäl att lämna ett motiverat yttrande över ett utkast till lagstiftningsakt. Utskottet konstaterar att samarbetet i frågor om gränskontroll och förhindrande av irreguljär invandring ökade . Vidare syftade flera förslag till att bidra till ett stärkt samarbete på området återvändande och återtagande, bl.a. ändring av viseringskodexen och förslaget till reviderat återtagandedirektiv. Vidare kan när det gäller förslaget om Europeiska unionens asylbyrå konstateras att myndigheten gavs utökade befogenheter i syfte att effektivt kunna hantera både nuvarande och framtida utmaningar på migrationsområdet. Utskottet kan inte se att de enskilda förslagen inneburit en minskning av utrymmet för nationella åtgärder eller en förskjutning av kompetens eller befogenheter mellan unionen och medlemsstaterna utöver den befogenhetsfördelning som slagits fast genom Lissabonfördraget. Utskottet vill dock, i likhet , understryka svårigheten i att bedöma den samlade effekt som olika förslag kan ha tillsammans och som kan vara svår att överblicka vid en prövning av enskilda förslag. Detsamma gäller bedömningen av hur det samlade utfallet på politikområdet förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. När det gäller frågan om kommissionens motiveringar kan utskottet kon-statera att kommissionen i samtliga fall redogjorde för sin syn på förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. En kontroll i IPEX har gjorts av om andra EU-länder har inlett ett subsidiaritetsförfarande eller lämnat ett motiverat yttrande. I utskottets prövningar ingick emellertid inte någon information från IPEX eller från andra nationella parlament. representant vid EU:s institutioner kontaktades inte i de nu aktuella subsidiaritetsprövningarna. har dock löpande kontakt med och får information från representant vid EU:s institutioner om subsidiaritetsprövningar. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). framhåller inledningsvis i sitt yttrande att EU-samarbete inom utskottets beredningsområde till stor del bedrivs på andra sätt än genom lagstiftning, vilket i sin tur återspeglas i antalet ärenden som utskottet bereder. Inom politikområdet utbildning har EU endast befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder (enligt artiklarna 165–166 i EUF-fördraget). Inom politikområdet forskning och teknisk utveckling samt rymden har EU s.k. delad befogenhet, dvs. befogenhet att vidta åtgärder under förutsättning att det inte hindrar medlemsstaterna från att utöva sina befogenheter (se artiklarna 179–190 i EUF-fördraget).