bet · H701KrU9 · 2020-03-27 00:00:00 — Därutöver ingår myndigheten i styrelsen för Svenska varv, ett nätverk som arbetar för att bevara och bruka varvsnäringens kulturarv samt lyfta fram varvshistoria som en del av det industriella kulturarvet. Därmed avstyrker utskottet motion 2019/20:614 (SD) yrkandena 32 och 33. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bevarande av fornfynd som inte är begärliga. Utskottet hänvisar till gällande regelverk. I motion 2019/20:1229 yrkar (S) på bevarande av fornfynd som inte är begärliga. Motionären menar att det rimligen finns en marknad för denna typ av fynd och att det är bättre att de säljs på auktion än att de destrueras. Utskottet vill hänvisa till 2 kap kulturmiljölagen (1988:950) som bl.a. innehåller bestämmelser för skydd av fornlämningar och fornfynd. Ett fornfynd är ett föremål som kan dateras till , som saknar ägare och som påträffas i eller vid en fornlämning. I 2 kap. 5 § kulturmiljölagen regleras att den som påträffar ett fornfynd ska anmäla det till eller . Fynd som hittas vid en arkeologisk undersökning tillfaller staten. Staten får endast skänka bort sin egendom då det finns lagstöd. Enligt bestämmelserna i 2 kap. 17 § kulturmiljölagen får RAÄ genom fyndfördelning överlåta statens rätt till fornfynd på ett museum som åtar sig att förvalta det på ett tillfredställande sätt. Någon laglig möjlighet för RAÄ eller länsstyrelserna att ge bort fynd till privatpersoner eller privata organisationer finns därför inte. Föreskrifter för uppdragsarkeologi, utgivna av RAÄ, definierar arkeologiskt fyndmaterial som påträffas i samband med en arkeologisk undersökning (KRFS 2017:1 och 2018:6). Det kan förutom föremål vara t.ex. geofakter och benmaterial från djur eller människa. I RAÄ:s riktlinjer betonas att gallring och kassering ska göras med stor försiktighet och motiveras utifrån bl.a. undersökningens vetenskapliga inriktning. Utskottet vill i sammanhanget även referera till den skrivelse som inkommit i ärendet från RAÄ i vilken myndighet beskriver gällande regelverk och vad som är skillnaden mellan fornfynd och arkeologiska fyndmaterial. Därmed avstyrker utskottet motion 2019/20:1229 (S). Kostnadsansvar vid arkeologiska undersökningar Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar och villkoren för att inskränka nyttjandet av mark med större forn- och kulturlämningar. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 7 (KD) och 8 (L). (M) yrkar i motion 2019/20:1077 på behovet av en översyn av kostnadsansvar vid arkeologiska utgrävningar. Motionären menar att jämte bättre samarbete mellan markägare och exploatörer samt ökad tydlighet om gällande regelverk behöver även kostnadsansvaret ses över. I kommittémotion 2019/20:3243 yrkande 55 anför m.fl. (KD) att regeringen bör se över villkoren för inskränkningar av nyttjandet av mark med större forn- och kulturlämningar. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2019/20:2802 yrkande 38 att det finns en målkonflikt mellan ökat bostadsbyggande och arkeologiska undersökningar. Motionärerna vill därför att förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer ses över. Förordningen (2010:1121) om förvaltning av värdefulla kulturmiljöer reglerar att statsbidrag, i mån av tillgång på medel, får lämnas för vård av värdefulla kulturmiljöer, tillgängliggörande av värdefulla kulturmiljöer, framtagande av kunskapsunderlag, arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande och arkeologiska undersökningar vid mindre arbetsföretag. Det är centralt att berörda aktörer har relevant kunskap och ges goda förutsättningar att samverka eftersom området styrs av skilda regelverk, bl.a. kulturmiljölagen (1988:950), , (2010:900), väglagen (1971:948), skogsvårdslagen (1979:429) och järnvägslagen (2004:519). I strävan att hitta en balans mellan nybyggnation och skyddande av kulturmiljöer har regeringen gett i uppdrag åt tio myndigheter att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljöfrågor samt åt RAÄ att inom ramen för sitt uppdrag stödja och följa myndigheternas arbete med att ta fram och genomföra strategierna[2]. Uppdragen redovisades och RAÄ lämnade med sin slutrapport . Enligt RAÄ är det inte enbart tio strategier som utarbetats utan en milstolpe som har nåtts där kulturmiljöarbetet flyttas från att vara en sektors angelägenhet till att involvera många fler. [3] I strategierna framkommer inte enbart konflikter mellan mål inom olika politikområden utan även synergier mellan kulturmiljö och andra målsättningar. Det krävs dock enligt RAÄ fortsatt arbete för att genomföra de ambitioner som finns i strategierna och för att göra lämpliga avvägningar mellan kulturmiljöfrågorna och andra politikområden samt mellan den nationella och den regionala nivån. RAÄ pekar också på att myndigheternas förutsättningar för anslagsfördelning och möjligheter till samordning mellan olika anslag bör ses över samt att det behövs utökade resurser för att förvalta skyddade kulturmiljöer inom den statliga fastighetsförvaltningen. Rapporterna bereds nu i och utskottet är inte berett att föregripa frågornas behandling. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:1077 (M), 2019/20:2802 (L) yrkande 38 och 2019/20:3243 (KD) yrkande 55. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konst och arkitektur i det offentliga rummet, ökad koordinering av gestaltning mellan kommuner, mål och riktlinjer för kulturell planering, tryggad helhetssyn på kulturmiljöer, kulturmiljökompetens, stärkt skydd av kulturhistoriska byggnader, lärdomar av 1900-talets rivningsvåg samt utsmyckning av plats. Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 9 (M) och 10 (SD). I kommittémotion 2019/20:3048 yrkande 10 lyfter m.fl. (M) fram frågan om konst och arkitektur i det offentliga rummet. Motionärerna menar att staten kan spela en viktig roll för att öka samverkan mellan arkitekter och konstnärer samt mellan myndigheter och kommuner för att värna kulturarvet under jord vid nybyggnation. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:3355 yrkande 27 om att krav på t.ex. gestaltning i högre utsträckning bör koordineras mellan kommuner. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2019/20:347 att nationella mål och riktlinjer bör främja kulturell planering (yrkande 1), att samordning mellan myndigheter för att trygga helhetssynen på kulturmiljöerna bör förstärkas (yrkande 2) och att en nationell översyn av lagstiftning och kompetens bör göras (yrkande 3). Även m.fl. (SD) lyfter i motion 2019/20:608 fram behovet av kulturmiljökompetens (yrkande 10) och om ett stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader (yrkande 12). Likaså yrkar i m.fl. (SD) i kommittémotion 2019/20:959 på att kommunernas kulturmiljökompetens behöver stärkas (yrkande 3) och att regeringen bör ta fram förslag om hur lärdomar kan dras av rivningsvågen och förhindra en liknande rivningsvåg (yrkande 5). I motion 2019/20:401 yrkar Per Lodenius (C) att bör ta ansvar för konstnärlig utsmyckning vid plats. Motionären menar att det är en anonym plats. har fattat beslut om nya mål för form-, arkitektur- och designpolitiken (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Utskottet noterar att olika insatser görs med anledning av politiken för gestaltad livsmiljö. RAÄ har i uppdrag av regeringen att samla och redovisa kunskap om hur kulturhistoriska värden kan integreras och tas till vara i plan- och bygglovsprocesser. Uppdraget ska redovisas . tillträdde första riksarkitekt vid med uppgift att arbeta med genomförandet av de arkitekturpolitiska målen. , som har det nationella samordningsansvaret för att förstärka arbetet hos offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i fråga om gestaltad livsmiljö och arkitektur har fått i uppdrag att redovisa till regeringen hur arbetet fortskrider. Vidare utlyste för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , Statens centrum för arkitektur och design samt RAÄ gemensamma forskningsmedel för är att skapa ny kunskap om och förståelse för hur konstnärliga och kulturhistoriska värden kan stärkas i samhällets gemensamma rum. Projekten ska rymma såväl akademisk som praktisk och konstnärlig kompetens. I Myndigheten för kulturanalys rapport med statistik över kulturmiljö-området (Kulturfakta 2020:1) framkommer att uppföljningen av kommunernas hantering av kulturvärden och kulturhistoriska värden inom plan- och byggprocesser är bristfällig. Dock ökade enligt statistiken andelen kommuner med tillgång till antikvarisk kompetens –2018. av kommunerna hade 2018 någon form av antikvarisk kompetens, varav kommuner med egen antikvarisk kompetens utgjorde . Vidare har kulturmiljöprogram i kommunerna legat relativt . Andelen kommuner med ett kulturmiljöunderlag som omfattar hela kommunen ligger på . Myndigheten menar dock att det finns ett behov av att utveckla kulturmiljöstatistiken. Avslutningsvis noterar utskottet att , som ett led i sin policy att uppkalla platser efter personer som gjort förtjänstfulla insatser 2010 fattade beslut om att döpa en del av till plats. Området ingår inte i fastighetsbestånd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:347 (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:401 (C), 2019/20:608 (SD) yrkandena 10 och 12, 2019/20:959 (SD) yrkandena 3 och 5, 2019/20:3048 (M) yrkande 10 och 2019/20:3355 (M) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en tydlig strategi för vård av världsarv, om ökade resurser till världsarven och om att sätta upp det skogsfinska kulturlandskapet på . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 11 (SD). m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2019/20:337 på att regeringen tar fram en tydlig strategi och ansvarsfördelning för vården av världsarv (yrkande 1), att regeringen ser över resursbehoven för vården av världsarven (yrkande 2) och att regeringen tar fram en tydlig strategi för ansvarsfördelningen i tillförandet av resurser till världsarven (yrkande 3). I motion 2019/20:599 yrkande 8 anför m.fl. (SD) att det skogsfinska kulturlandskapet bör sättas upp på . Målet med konvention om skydd för världens kultur- och naturarv, den s.k. världsarvskonventionen, är att länder ska skapa lagstiftning och förvaltning för att bevara kultur- och naturarvet i sitt eget land. RAÄ har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till nationell världsarvsstrategi i samarbete med och Svenska . Syftet är att ytterligare tydliggöra roller, ansvar och framtida inriktning i arbetet med de svenska världsarven och världsarvskonventionen. I uppdraget ingick också att klargöra och beakta världsarvens betydelse för målen i FN:s Agenda 2030 samt för politik för global utveckling. Rapporten lyfter fram ett behov av att ansvariga statliga myndigheters ansvar och roll inte bara tydliggörs i världsarvsstrategin utan även preciseras i rättsordningen. RAÄ avser att föra dialog med regeringen i ärendet. Organiseringen av arbetet på lokal och regional nivå föreslås vidare ges goda förutsättningar för lokalt och regionalt medbestämmande i världsarvsarbetet. RAÄ för även fram förslag om att formalisera och definiera den s.k. världsarvssamordnare som samordnar regionala och lokala aktörers bidrag i världsarvsarbetet. Förslagen bereds nu i och utskottet vill inte föregripa den beredningen. undertecknade konvention om skydd för världens kultur- och naturarv 1985. De 15 av världens ca 1 100 världsarv som finns i fördes fram –2012. Det är RAÄ och som har regeringens uppdrag att lämna förslag på platser som kan bli aktuella att sätta upp på . beaktar inriktning att bl.a. jämna ut fördelningen av världsarv mellan och resten av världen (skr. 2001/02:171). Därmed är ståndpunkt att vara återhållsam med att föra fram nya nomineringar. Utskottet delar den bedömningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:337 (SD) yrkandena 1–3 och 2019/20:599 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att göra jakt med löshund till immateriellt kulturarv. Jämför reservation 12 (SD). I motion 2019/20:308 anför m.fl. (SD) att jakt med löshund borde göras till en del av det svenska kulturarvet. Motionärerna menar att en klassning som kulturarv vore en viktig pusselbit för att kunna bevara den svenska löshundsjakten och att det därför bör sättas upp på lista över det immateriella kulturarvet. (KD) anför i motion 2019/20:700 att frågan om att klassa löshundsjakt som immateriellt kulturarv bör utredas. undertecknade konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet 2011. Det är och folkminnen (Isof) som har till uppgift att utveckla arbetet med hur konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet ska tillämpas. I förteckningen Levande traditioner registrerar Isof förslag som bl.a. ska spegla mångfald, betona kulturarv som levande och föränderliga, uppmärksamma tidigare underrepresenterade gruppers kulturarv samt undvika stereotypisering och cementering av föreställningar. Utskottet finner inga skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandna och avstyrker därmed motionerna 2019/20:308 (SD) och 2019/20:700 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en riksomfattande informationskampanj om romernas utsatta situation i och i och om ett minnesmärke över sovjetmigranternas öde respektive svenska hjältar under . Utskottet hänvisar till pågående insatser. Jämför reservation 13 (V). (S) yrkar i motion 2019/20:1228 att regeringen bör undersöka möjligheten att genomföra en riksomfattande informationskampanj om romernas utsatta situation i och . m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2019/20:141 på att det bör resas ett minnesmärke över sovjetmigranternas öde. I motion 2019/20:688 yrkar (KD) att regeringen bör utreda inrättandet av ett minnesmärke för svenska hjältar under . Utskottet vill hänvisa till att Forum för levande historia har till uppgift att vara ett nationellt forum som främjar arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Utskottet noterar i sammanhanget att myndigheten har informations-material om sovjetiska där avsåg att etablera ett socialistiskt mönstersamhälle och om de s.k. kirunasvenskarna, de svenska sovjetpionjärerna samt tidigare emigranter till och , som bosatte sig där. Utskottet noterar att regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att ge förslag om hur ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen kan inrättas. Berättelser från överlevande med anknytning till ska stå i centrum för verksamheten (dir. 2019:36). Likaså beviljas Rörelsernas museum sedan för etablerandet av ett museum i med nationellt ansvar för demokrati- och migrations-frågor. Utskottet välkomnar även satsningen om för att nationellt öka kunskaperna i skolan och samhället om Förintelsen, brotten mot mänskligheten under och antisemitism. Forum för levande historia, , () och () ska genomföra olika uppdrag med allt från förstärkta utbildningsinsatser med särskilt fokus mot målgrupper som sällan nås av myndigheternas verksamhet till svenskspråkiga tjänster där besökare kan samtala med personer som överlevt Förintelsen genom artificiell intelligens, forskningsöversikt om undervisning i skolan som kan motverka antisemitism och andra former av rasism samt en rapport om antisemitism i sociala medier och andra digitala miljöer. Vad gäller romernas situation i och i noterar utskottet att regeringen gav i i uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering, dvs. att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom (skr. 2011/12:56, bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:227). I uppdraget ingår bl.a. att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia och romers nuvarande livsvillkor respektive ställning som nationell minoritet. Uppdraget ska slutredovisas . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:141 (V), 2019/20:688 (KD) och 2019/20:1228 (S). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan. Detta har gjorts i betänkande 2018/19:KrU7. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker följande motionsyrkanden med hänvisning till detta. Motion 2019/20:1 av (SD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att straffen för fornminnesbrott ska skärpas. Motion 2019/20:3 av (SD) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas på tillkännagivanden om att staten bör förklara som riksintresse (yrkande 1) och att staten ska garantera verksamheten vid och i samarbete med stiftelsen och starta en musei- och utbildningsverksamhet (yrkande 2). Motion 2019/20:65 av (KD) I motionen yrkas att regeringen bör utreda hur kostnaderna för arkeologin ska minska för kommuner och markägare. Motionären menar att staten borde ta mer ansvar för att minska kostnaderna för byggande. Motion 2019/20:66 av (KD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utreda ett ökat statligt ansvar för . Motion 2019/20:115 av i (SD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande att utreda möjligheten att göra till riksmuseum. Motion 2019/20:339 av m.fl. (SD) yrkande 1 I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att uppmärksamma svenskbefolkningen i historiska utvandrarbygder. Motion 2019/20:344 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 I motionen yrkas på tillkännagivanden om att se över möjligheterna att stärka och folkminnens (ISOF) arbete med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet (yrkande 1), om att se över hur insamlandet och levandegörandet av de estlandsfinska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas (yrkande 2) samt att låta Isof i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv (yrkande 3). Motion 2019/20:355 av m.fl. (SD) I motionen yrkas på tillkännagivanden om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. Motion 2019/20:356 av m.fl. (SD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utse till ett svenskt kulturarvsår. Motion 2019/20:484 av och (båda C) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att Glasriket är en nationell angelägenhet. Motion 2019/20:491 av och (båda C) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärden. Motion 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 6 I motionen yrkas på ett tillkännagivande att utöka Forum för levande historias uppdrag. Motion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 26 I motionen yrkas på ett tillkännagivande om kolbottnar. Motion 2019/20:692 av (KD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om betydelsen av att skapa en minnesplats eller ett museum över gärning. Motion 2019/20:709 av och (båda SD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralsskeppet på eller i . Motion 2019/20:801 av m.fl. (SD) yrkande 6 I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att ge ett riktat uppdrag till och folkminnen att i samråd med Forum för levande historia samla in och bygga upp en kunskapsbas för framtagandet av ett kulturarvscenter för syn- och hörselskadade. Motion 2019/20:853 av (S) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om en mer långsiktigt tryggad verksamhet för i . Motion 2019/20:1054 av (SD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag. Motion 2019/20:1070 av (M) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om Lunds universitets historiska museum. Motion 2019/20:1095 av m.fl. (SD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att staten bör visa större intresse kring arkeologiska center. Motion 2019/20:1127 av (S) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att överväga att undersöka förutsättningarna för statligt bidrag till . Motion 2019/20:1659 av (M) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att Forum för levande historia bör ges i uppdrag att genomföra en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten i enlighet med vad som tidigare gjorts inom detta må ni berätta, i fråga om förbrytelser mot mänskligheten under Förintelsen. Motion 2019/20:1684 av (SD) yrkande 3 I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut. Motion 2019/20:1852 av (S) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om det kristna kulturarvet i sydöstra . Motion 2019/20:1933 av (L) I motionen yrkas på att Myndigheten för levande historia ges i uppdrag att stödja kommuner som vill upprätta snubbelstenar. Motion 2019/20:2136 av m.fl. (S) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att verka för att får världsarvsklassning. Motion 2019/20:2576 av och (båda M) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att skapa förutsättningar för i att bli ett nationellt skogsvetenskapligt centrum. Motion 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 5 I motionen yrkas på en utredning om hur det museala ansvaret för att dokumentera hbtq-historia i bäst kan organiseras framöver. Motion 2019/20:2853 av m.fl. (MP) yrkande 9 I motionen yrkas på att synliggöra Sápmi genom att staten uppmuntrar användandet av ortsnamn och andra namn på platser på samiska. Motion 2019/20:2953 av (M) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i . Motion 2019/20:3043 av m.fl. (S) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om ett minnesmonument för offren i folkmordet i och krigen på . Motion 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 9 I motionen yrkas på att man bör värna det internationella kulturarvet i enlighet med skrivning om att förstörelse av ett folks kulturarv är att anse som ett brott mot hela mänskligheten. Motion 2019/20:3081 av m.fl. (M) yrkande 2 I motionen yrkas på ett tillkännagivande om Ålarvet på som internationellt kulturarv. Motion 2019/20:3143 av och (båda SD) yrkande 3 I motionen yrkas på gemensamma tag för nordisk publicitet och förvaltning i andra länder genom exempelvis museer. Motionärerna refererar till i . Motion 2019/20:3201 av och (båda SD) I motionen yrkas på ett starkare skydd för fornlämningar. Museifrågor, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:801 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 10. museer är viktiga för både lärande och bildning samt som förvaltare av kulturarv och historia. Vi lägger därför största vikt vid museernas roll som självständiga institutioner och vid att museernas verksamhet ska präglas av kunskapsuppbyggnad och hög kompetens inom respektive ämnesområde. Offentligt finansierade kulturinstitutioner, såsom museer, ska inte politiseras och styras av ideologiska pekpinnar. Vi är bekymrade över att den förda museipolitiken har lagt ett ensidigt fokus på de statliga museerna och deras uppgift. Det behövs snarare en inkluderande politik som fokuserar på museiväsendets villkor i stort samt ökad samverkan mellan olika museer. Vi anser inte att fri entré till museer är något som ska styras politiskt. Reformen har i första hand gynnat vuxna innerstadsbor och turister. Varje museum bör, inom ramen för sitt uppdrag, kunna fatta beslut om hur man bäst breddar publiken och når nya grupper. Den digitala tekniken ger också museerna helt nya möjligheter att nå ut, oavsett dag eller tid . Museernas roll som självständiga institutioner är viktig för oss.