bet · H701NU9 · 2020-02-13 00:00:00 — Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i ellagen. Lagändringen innebär att ett elnätsföretag inte ska kunna tillgodoräknas flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsynsperioden –2019. Lagändringen föreslås träda i kraft . Därtill föreslår utskottet att avslår ett motionsyrkande om att regeringen senast bör återkomma till med ett förslag om nätföretagens möjligheter att ta ut outnyttjade underskott. I betänkandet finns en reservation (M, SD, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). I reservationen förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att senast återkomma till med ett förslag om nätföretagens möjligheter att ta ut outnyttjade underskott. Proposition 2019/20:53 Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Underskott i elnätsföretagens intäktsramar Outnyttjade underskott, punkt 2 (M, SD, KD, L) 1.Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (M, KD, L) 2.Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (SD) 3.Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (C) 4.Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (V) 5.Outnyttjade underskott, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Underskott i elnätsföretagens intäktsramar antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Därmed bifaller proposition 2019/20:53. 2019/20:3477 av m.fl. (M). Reservation (M, SD, KD, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2019/20:53 Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015. En motion har väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. I bilaga 2 finns regeringens lagförslag. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Underskott i elnätsföretagens intäktsramar Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen. Lagändringen innebär att ett elnätsföretag inte ska kunna tillgodoräknas flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsynsperioden –2019. Lagändringen föreslås träda i kraft . Jämför särskilt yttrande 1 (M, KD, L), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I 5 kap. ellagen (1997:857) finns bestämmelser om intäktsram för nätverksamhet. Bestämmelserna innebär att nätmyndigheten () ska göra en förhandsprövning av elnätsföretagens intäkter från nätverksamheten. Förhandsprövningen infördes , och den första tillsynsperioden började löpa (prop. 2008/09:141, bet. 2008/09:NU21). Bestämmelserna fick sin nuvarande lydelse sedan antagit regeringens förslag till ändringar i ellagen i propositionen Elmarknadsfrågor (prop. 2017/18:237, bet. 2017/18:NU23). Dessa lagändringar trädde i kraft . Förhandsprövningen innebär att de samlade intäkter som en nätkoncessionshavare (ett nätföretag) högst får uppbära från nätverksamheten ska rymmas inom en intäktsram. Intäkterna består främst av nätavgifter. Tillsynsperioden är normalt . Efter varje tillsynsperiod kontrollerar om nätföretagets intäkter från nätverksamheten har varit större eller mindre än intäktsramen för perioden. Om ett nätföretags samlade intäkter från nätverksamheten hade avvikit från intäktsramen, skulle enligt de bestämmelser som gällde före det belopp med vilket intäkterna överstigit eller understigit intäktsramen minska respektive öka ramen för den påföljande tillsynsperioden (5 kap. 20 § ellagen i den dåvarande lydelsen). Därefter har det införts bestämmelser i ellagen som innebär att nätföretaget under den närmast följande tillsynsperioden får uppbära beloppet utan att det anses omfattas av intäktsramen för den nya tillsynsperioden (5 kap. 29 §). Dessa bestämmelser innebär att om de samlade intäkterna från nätverksamheten har varit mindre än intäktsramen, ska besluta att nätföretaget under den närmast följande tillsynsperioden får uppbära ett belopp från nätverksamheten som motsvarar underskottet. Det belopp som nätmyndigheten beslutar ska inte anses vara intäkter från nätverksamheten vid avstämning mot intäktsramen för den närmast följande tillsynsperioden. Detta ska dock gälla endast i den utsträckning intäkterna från nätverksamheten annars skulle överstiga intäktsramen. Regeringen ansåg inte att det fanns skäl att införa en möjlighet att utnyttja ett underskott från en tillsynsperiod under flera tillsynsperioder därefter. Förvaltningsrättslig prövning och behov av lagändring Med anledning av en dom som meddelades av Kammarrätten i har det väckts vissa frågor om hur de nya bestämmelserna om avvikelser från intäktsramen bör tillämpas efter den tillsynsperiod som tar slut vid utgången av 2019. Frågan är närmare bestämt om ett underskott från tillsynsperioden –2015 ska kunna föras över till tillsynsperioden –2023. har behandlats i en promemoria som har tagits fram inom . Promemorian har remissbehandlats, och regeringen har därefter låtit Lagrådet granska ett förslag till ändring i ellagen. Lagrådet har i ett yttrande anfört att det remitterade förslaget har getts en komplicerad utformning som inte ansågs vara ändamålsenlig. Lagrådet föreslog därför vissa förtydliganden som inte ändrade förslagets innehåll i sak. Regeringen har följt Lagrådets rekommendationer i det aktuella lagförslaget. Regeringens motiv till förslaget Som framgår av de förarbetsuttalanden som redovisas i propositionen var lagstiftarens avsikt att ett nätföretag inte ska kunna samla på sig flera tillsynsperioders underskott. Den ovan omnämnda förvaltningsrättsliga domstolsprövningen gällde tillämpningen av bestämmelser som fr.o.m. har ersatts av nya bestämmelser om avvikelser från intäktsramen. En konsekvens av domstolarnas bedömning är dock att det belopp som enligt de aktuella besluten har ökat intäktsramarna för tillsynsperioden –2019 kan få betydelse när de nya bestämmelserna om avvikelser från intäktsramen tillämpas . Nätföretagen skulle på det sättet få möjlighet att rulla över underskott från tillsynsperioden –2015 till perioden –2023. Som framgår ovan är detta emellertid en tillämpning som går emot intentionerna bakom de nya bestämmelserna. Att det inte ska vara möjligt att rulla över underskott från den första tillsynsperioden till den tredje har varit en utgångspunkt för utformningen av regelverket. Av detta skäl anser regeringen att det är motiverat med en lagändring för att säkerställa att regelverket tillämpas på det sätt som lagstiftaren har avsett och som även kommer till uttryck i de nya bestämmelserna (5 kap. 29 § ellagen). I det sammanhanget har lagstiftaren även beaktat kundernas intresse av låga och stabila nättariffer. Om intäktsramen för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av äldre bestämmelser om avvikelser från intäktsramen, ska den ökningen inte beaktas vid tillämpningen av de nya bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen. Det bör alltså inte vara möjligt att utnyttja underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 utan några särskilda begränsningar. Ellagens utformning fr.o.m. innebär att ett nätföretag inte kan utnyttja flera tillsynsperioders underskott efter utgången av tillsynsperioden –2023. Den aktuella lagändringen bör enligt regeringens uppfattning alltså endast ta sikte på den tillsynsperioden. Regeringen ser det därför som lämpligt att komplettera de övergångsbestämmelser som beslutades i samband med de nyssnämnda lagändringarna. Därmed föreslår regeringen i den aktuella propositionen att ett nätföretag inte ska kunna tillgodoräknas flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsynsperioden –2019. Den nya ordningen införs genom ett tillägg i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1448) om ändring i ellagen (1997:587). Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet har inget att invända mot förslaget i propositionen utan föreslår att ska anta regeringens förslag till ändring i ellagen med den motivering som redovisas i propositionen. Därmed tillstyrker utskottet propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att regeringen senast ska återkomma till med ett författningsförslag som ger ett särskilt investeringsutrymme till nätföretag som har outnyttjade underskott. Utskottet hänvisar till att regeringen i den propositionsförteckning som publicerades har angett att en proposition med den inriktningen kommer att lämnas till . Jämför reservationen (M, SD, KD, L) och särskilt yttrande 5 (V). I propositionen anger regeringen att det pågår ett arbete inom som syftar till att göra det möjligt för nätföretagen att utnyttja underskott som kan hänföras till den första tillsynsperioden, under förutsättning att intäkterna används till de investeringar i elnäten som krävs för att möta växande behov när det gäller kapacitet, leveranssäkerhet och efterfrågeflexibilitet. Regeringen konstaterar dock att det ännu inte finns tillräckligt underlag som gör det möjligt att i detalj redovisa hur en sådan författningsreglering bör utformas, men att den har för avsikt att återkomma till med ett lagförslag som har denna inriktning. I kommittémotion 2019/20:3477 av m.fl. (M) refererar motionärerna till det som sägs i propositionen om att regeringen avser att återkomma till med ett författningsförslag som ger ett särskilt investeringsutrymme till nätföretag som har outnyttjade underskott. Motionärerna noterar att det ännu inte finns något underlag som kan ligga till grund för ett beslut om en sådan reglering, men betonar vikten av att regeringen återkommer med ett förslag till , senast , i enlighet med vad regeringen har redovisat i propositionsförteckningen . Analys av kapacitetsbrist i elnäten gav regeringen i uppdrag att undersöka omfattningen av kapacitetsbristen i elnäten, utreda hur problematiken har sett ut samt analysera förutsättningar och åtgärder kopplade till de problem som identifieras. Uppdraget ska redovisas till . En delredovisning ska lämnas . Initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt redovisade regeringen på sin webbplats att den tillsammans med energibranschen har tagit ett initiativ för ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Regeringen har som ambition att ta fram ett förslag i två steg som innebär att de elnätsföretag som har s.k. outnyttjade underskott jämfört med intäktsramen för tillsynsperioden –2015 får möjlighet att utnyttja underskotten. Utgångspunkterna för arbetet är följande: – Medlen ska användas till investeringar. – Företagen måste stå för av investeringarna med andra medel. – Medlen får endast tas ut för investeringar gjorda 2020–2023 och 2024–2027. – Endast sådana investeringar som överstiger av det kapital som krävs för att bedriva elnätsverksamheten ska tillgodoräknas elnätsföretagen. – Den del av investeringarna som finansieras genom anslutningsavgifter, alltså exempelvis ny elproduktion som ansluts, ska inte få räknas med för att nå . Regeringen framhåller att elnätsföretagen har förklarat att de som kollektiv kommer att sänka elnätsavgifterna för en majoritet av kunderna och öka investeringarna i näten. Vidare redovisar regeringen att det har vidtagits ytterligare åtgärder för att förbättra den lokala effektsituationen i bl.a. och . Aviserad proposition om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet I den propositionsförteckning som presenterades redovisar regeringen att den avser att överlämna en proposition till med titeln för elnätsverksamhet. Ett väldimensionerat elnät ligger till grund för en tillförlitlig kraftöverföring, vilket i sin tur är en fundamental förutsättning för att kunna möta den omställning av energisystemet som står för dörren och de effektproblem som kan uppkomma som en följd av att kraftproduktionsmixen förändras. Mot den bakgrunden har fått i uppdrag av regeringen att undersöka den eventuella kapacitetsbrist som finns på vissa håll i elnätet. Därtill har det initierats ett arbete mellan regeringen och energibranschen som syftar till ökade investeringar i elnäten och ökad regional effekt. Som en del av detta initiativ pågår ett arbete inom med att ta fram ett författningsförslag som syftar till att göra det möjligt för nätföretagen att utnyttja underskott som kan hänföras till den första tillsynsperioden. Villkoret är dock att intäkterna används till de investeringar i elnäten som krävs för att möta växande behov när det gäller kapacitet, leveranssäkerhet och efterfrågeflexibilitet. Av den propositionsförteckning som regeringen lämnade till framgår att ett förslag på det aktuella temat är att vänta . Med hänvisning till att regeringen således har redovisat avsikten att återkomma till med ett lagförslag så snart som innevarande år anser utskottet att motion 2019/20:3477 (M) kan betraktas som tillgodosedd och därför bör avslås av . Outnyttjade underskott, punkt 2 (M, SD, KD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3477 av m.fl. (M). elnät står inför stora utmaningar. Brister i elnäten i form av kapacitetsbrister har skapat stora problem för myndigheter och företag runt om i . Investeringar har nekats, arbetstillfällen har gått förlorade och frustrationen bland såväl företagare som politiker har varit stor. Investeringar i elnäten måste vara inriktade på innovation, funktion och tillförlitlighet. Vi noterar att regeringen i den aktuella propositionen anger att den har för avsikt att återkomma till med ett förslag till författningsreglering som gör det möjligt för nätföretagen att utnyttja underskott som kan hänföras till den första tillsynsperioden, under förutsättning att intäkterna används till de investeringar i elnäten som krävs för att möta växande behov när det gäller kapacitet, leveranssäkerhet och efterfrågeflexibilitet. Vi ser i grunden positivt på regeringens avsikt, men vill i likhet med vad som anförs i motion 2019/20:3477 (M) understryka att det är viktigt att agera skyndsamt för att komma till rätta med de utmaningar som är ett faktum på elnätsområdet. För att säkerställa att den aktuella frågan inte dras i långbänk till men för både konsumenter och producenter av el på olika nivåer i det svenska kraftsystemet, anser vi att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med det aviserade förslaget senast . Med det anförda tillstryks motion 2019/20:3477 (M). Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (M, KD, L) (M), (M), (M), (KD) och (L) anför: Vi har ställt oss bakom förslaget till lagändring i den aktuella propositionen. vill vi vara tydliga med att förslaget endast innebär en mindre justering av den gällande elnätsregleringen som inte på något sätt kan möta de betydande utmaningar som finns på detta område. Kapacitetsbrist i elnäten har skapat stora problem för myndigheter och företag runt om i . Investeringar har nekats, arbetstillfällen har gått förlorade och frustrationen bland såväl företagare som politiker har varit stor. växer allt mer elintensiva verksamheter fram. Stora serverhallar som kräver mycket el och stabila elnät etableras i en allt snabbare takt. Den tunga redan elintensiva basindustrin behöver ännu mer el för att kunna ställa om sina processer i hållbar riktning. Vägtransportsektorn är ytterligare ett exempel där en omfattande elektrifiering ses som en viktig dellösning för att komma bort från ett klimatskadligt fossilbränsleberoende. Till detta kan läggas att en fortsatt utbyggnad av väderberoende stor- och småskalig produktion av sol- och vindkraft innebär särskilda utmaningar för elnäten. Sammantaget ställer detta stora krav på en väl fungerande elnätsreglering som möjliggör den modernisering av elnäten som är nödvändig. Vi anser därför att regeringen och framöver måste diskutera, utreda och besluta om en utvecklad nätreglering. En sådan moderniserad reglering måste premiera investeringar som är inriktade på innovation, funktion och tillförlitlighet. Det är också mycket angeläget att en reformerad reglering är inriktad på att effektivisera de tillståndsprocesser som föregår en utbyggnad av elnätet. De långa handläggningstider och omständliga prövningar som ofta präglar dessa processer hämmar investeringsviljan till men för möjligheter att ta till vara på elektrifieringens möjligheter att bidra till en hållbar utveckling. Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi har inget att invända mot förslaget i den aktuella propositionen. För att säkerställa tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser vill vi dock understryka behovet av att framtida elnätsregleringar i högre grad premierar innovation och ger tydligare incitament för investeringar som syftar till att stärka driftssäkerheten. elleveranser har kännetecknats av hög elkvalitet och god driftssäkerhet, men ökar riskerna för effektproblem som en följd av att väderberoende förnybar elproduktion ansluts till elnäten, som kärnkraften stängs ned. Konsekvenserna av detta blir att en betydande andel av den stabila elproduktionen försvinner utan att tillräckliga åtgärder vidtas för att garantera leveranssäkerheten även fortsättningsvis. Försämrad leveranssäkerhet är, enligt vår uppfattning, inte en acceptabel utveckling för ett samhälle som är mer beroende av en stabil elförsörjning än . Kapacitetsbristen i elnäten blir än mer påtaglig som en följd av att städerna växer, utan att elnäten förstärks och moderniseras i motsvarande takt. Eftersatt elnätsmodernisering drabbar såväl näringslivet som hushållen. En önskvärd samhällsutveckling där fossilfrihet bl.a. nås genom en ökad elektrifiering hämmas av att elnäten är underdimensionerade och elnätsregleringen föråldrad. Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (C) (C) och (C) anför: Vi har ställt oss bakom förslaget i den nu aktuella propositionen. Den begränsade justering av ellagen som föreslås måste dock följas av ett betydligt bredare och mer ambitiöst grepp på de utmaningar som det svenska kraftsystemet står inför. Den pågående och nödvändiga omställningen av det svenska kraftsystemet präglas i många fall av diskussioner om när, var och hur produktionskapaciteten kan ökas. Ofta förbises dock att den el som produceras också måste kunna distribueras på ett effektivt sätt till de platser där den ska konsumeras. Nätkapacitetsproblem har visat sig såväl i storstadsområden som i mindre orter som en följd av att elnätet inte är tillräckligt utbyggt och att lokal kraftproduktion inne i städer inte expanderar i takt med att behoven ökar eller att den helt enkelt avvecklas. Därtill är det nödvändigt att beakta att det pågår en förändring av kraftproduktionsmönstren som bl.a. innebär att storskaliga produktionsslag till viss del ersätts av förnybar, inte sällan mer småskalig och väderberoende, produktion. Även konsumtionen av el förändras bl.a. som en följd av en alltmer utbyggd elektrifiering av vägtransportsektorn. Sammantaget ställer detta andra krav på överföringskapaciteten i det svenska elnätet än de som låg till grund för den gällande elnätsregleringen. handlar det inte bara om att vädersäkra elnätet och att bygga ut det till nya verksamheter utan i hög grad även om att anpassa det till en mer komplex mix av konsumenter och producenter. Vi anser att det är nödvändigt att underlätta lokal kraftproduktion, förbättra överföringskapaciteten samt korta tillståndsprocesserna för nya ledningar och produktionsanläggningar. Elnätsregleringen behöver göras om i grunden och anpassas till den tekniska utvecklingens möjligheter och de förändrade marknadsförhållandena. Det måste också bli mer lönsamt med kraftvärme och annan lokal elproduktion. Forskning och utveckling måste premieras liksom även flexibilitet och lastbalansering för att det ska vara värt för nätbolagen att satsa på nya smarta lösningar till gagn såväl för konsumenter och producenter av el som för strävan mot att bli ett mer klimatsmart och effektivare samhälle. Den uppfattning vi nu har redovisat återfinns också i parti- och kommittémotioner som företrädare för har väckt under den allmänna motionstiden /20, vilka i de aktuella delarna kommer att behandlas av senare under det innevarande . Underskott i elnätsföretagens intäktsramar, punkt 1 (V) (V) anför: Regeringen motiverar den föreslagna lagändringen bl.a. med att det annars blir möjligt för elnätföretagen att ta ut en högre avgift –2023. Vidare anför regeringen att det är oklart var och hur sådana eventuella avgiftshöjningar kan drabba olika elkonsumenter eftersom det beror på hur stora underskott olika nätbolag har haft i förhållande till sina intäktsramar. Att sådana potentiella avgiftshöjningar kan förhindras är bra, och jag står därför bakom förslaget i propositionen. Företrädare för har i andra sammanhang framhållit det orimliga i att privata elnätsföretag tillåts sätta mycket höga nätavgifter och att det är orimligt med de stora skillnader i nätavgifter som råder mellan stad och land, mellan olika regioner i och mellan olika nätbolag. Stegrande elnätsavgifter drabbar inte bara hushållen hårt utan slår även mot industrin och i förlängningen även mot jobben. Det krävs onekligen ett större politiskt ansvar för att motverka de oskäliga prishöjningar som konsumenterna utsätts för . Jag är därför av den uppfattningen att det finns ett stort behov av ytterligare regleringar – utöver den marginella justering som föreslås i den aktuella propositionen – som motverkar oskäliga nätavgiftshöjningar för konsumenterna. Outnyttjade underskott, punkt 2 (V) (V) anför: Elmarknaden avreglerades för lite i syfte att öka konkurrensen inom elförsörjningen och sänka priserna. Med facit i hand kan jag se att avregleringen inte lett till lägre priser och inte heller till större trygghet för konsumenterna. Privata elnätsföretag tillåts att sätta mycket höga avgifter. Dessutom varierar avgifterna stort över landet, och det kan skilja i avgift beroende på var man bor. Jag anser att det är orimligt med så stora skillnader i nätavgifterna som det är nu mellan stad och land, mellan olika regioner i och mellan olika bolag. Stegrande elnätsavgifter drabbar inte bara hushållen hårt utan slår även mot industrin och i förlängningen även mot jobben. Enligt min uppfattning krävs det ett större politiskt ansvar för att motverka de oskäliga prishöjningar som konsumenterna utsätts för . Detta synsätt anser jag ska vara vägledande för det pågående arbetet med att se över hur elnätsföretagen ska kunna använda de underskott som eventuellt uppkommer i förhållande till deras beslutade intäktsramar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2019/20:53 Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). 2019/20:3477 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med det aviserade förslaget om nätföretagens möjligheter att ta ut outnyttjade underskott senast , och detta tillkännager för regeringen.