bet · H701FiU25 · 2020-03-27 00:00:00 — Statlig förvaltning och statistikfrågor Utskottet föreslår att avslår yrkandena i motioner om den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, statliga myndigheters kostnader, staten som arbetsgivare, statens fastigheter och mark samt statistikfrågor. Motionsyrkandena avslås med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, till pågående beredningsarbete och till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, V, KD, L). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Statlig mark för bostäder Studentbostäder i uppdraget för Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 1.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (SD) 2.Den statliga myndighetsstrukturen, punkt 1 (L) 3.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (M) 4.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (SD) 5.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (KD) 6.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (L) 7.Statliga myndigheters kostnader, punkt 3 (V) 8.Studentbostäder i uppdraget för , punkt 7 (M) 9.Offentlig välfärdsstatistik, punkt 9 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:838 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:1322 av (M) yrkande 2 och 2019/20:1953 av (L) yrkande 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) Digitalisering och it i den statliga förvaltningen 2019/20:88 av (SD), 2019/20:712 av (SD), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 9–11, 15, 16 och 18–22, 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 92, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10, 2019/20:2921 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 5, 6, 9, 13–15, 20 och 28 samt 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkandena 2–4 och 10. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Reservation 6 (L) 2019/20:838 av och (båda M) yrkande 1, 2019/20:1143 av (M), 2019/20:1939 av (M), 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2019/20:3015 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 7 (V) 2019/20:584 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2019/20:949 av (S), 2019/20:1822 av (S) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2408 av (M) och 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 13. Statlig mark för bostäder 2019/20:1982 av (M) yrkande 2. 2019/20:3141 av och (båda SD) yrkande 5. Studentbostäder i uppdraget för 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 8 (M) Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 2019/20:411 av (C) och 2019/20:648 av (M). 2019/20:2741 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 9 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (V), (SD), (KD), (L), (SD), (MP), (M), (S), (M), (S), (S) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 53 motionsyrkanden om statlig förvaltning och statistikfrågor från allmänna motionstiden /20. Förslagen i motionerna rör bl.a. den statliga myndighetsstrukturen, statliga myndigheters kostnader, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, staten som arbetsgivare samt statens fastigheter och mark. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den statliga myndighetsstrukturen. Utskottet hänvisar till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (L). I kommittémotion 2019/20:544 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att myndigheter som är politiserade eller överflödiga eller vars uppdrag överlappar andra mer effektiva myndigheters bör läggas ned eller reformeras. Därför bör regeringen genomföra en inventering av befintliga myndigheter och göra förvaltningen mer effektiv. I motion 2019/20:838 av och (båda M) yrkande 2 anförs att regeringen bör överväga att minska antalet myndigheter och effektivisera kvarvarande myndigheters arbete. I motion 2019/20:1322 av (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör se över möjligheten att minska antalet myndigheter. I motion 2019/20:1953 av (L) yrkande 2 anförs att placeringen av myndigheterna enligt deras instruktioner bör innebära en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras. I förra årets betänkande 2018/19:FiU25 om statlig förvaltning och statistikfrågor avstyrktes likadana motionsyrkanden med hänvisningen till att det är regeringen som lägger ned, ombildar och inrättar myndigheter i den utsträckning som den anser mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen. Utskottet konstaterade vidare att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om samt bestämmelserna i myndighetsförordningen, själva avgör hur verksamheten bäst organiseras för att tillgodose samhällets behov. Inledningsvis vill utskottet fästa uppmärksamheten vid att arbetsfördelningen mellan och regeringen är sådan att regeringen styr riket under ansvar inför . I övrigt står utskottet fast vid sina tidigare ställningstaganden och avstyrker därmed motionsyrkandena. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalisering och it i den statliga förvaltningen. Utskottet hänvisar bl.a. till de initiativ t.ex. inrättandet av Myndigheten för digital förvaltning, som markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (KD) och 6 (L). I partimotion 2019/20:2831 av m.fl. (M) anförs att ett friare flöde av data från det offentligas verksamheter skapar större effektivitet och bättre service till medborgarna. Därför bör fler myndigheter få i uppdrag att arbeta för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data (yrkande 9). Vidare anförs att det finns stora samhällsvinster med att överföra mer av den statliga förvaltningen till en samordnad digital lösning. Därför bör införa en nationell digital plattform för säker överföring av information mellan myndigheter och medborgare (yrkande 10). I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. (C) anförs att den offentliga sektorn måste bli bättre på att utnyttja digitaliseringens möjligheter, och därför bör offentlig verksamhet digitaliseras mer (yrkande 20). Vidare anförs att de offentliga data som finns ska tillgängliggöras så länge det inte riskerar enskildas integritet (yrkande 21). I kommittémotion 2019/20:2718 av m.fl. (M) framförs tio yrkanden om digitalisering och it i den offentliga sektorn. Motionärerna vill att regeringen i samarbete med utvärdering (IFAU) och () gör en översyn av vilka områden i offentlig sektor som har potential att automatiseras (yrkande 9). Myndigheten för digital förvaltning (Digg) ska leda arbetet med att samordna digitala standarder (yrkande 10). I det arbetet bör myndigheten samverka med andra myndigheter, Kommuner och Regioner (SKR) samt med kommuner och regioner. Motionärerna anser vidare att regeringen bör se över möjligheten att göra centrala upphandlingar med möjlighet till avrop av standardiserade it-system och it-verktyg (yrkande 11). Motionärerna vill att regeringen tillsätter en utredning om att införa en nationell digital plattform för säker överföring av information där medborgare och företag kan koppla upp sig mot en gemensam portal för kontakt med kommuner, regioner och myndigheter (yrkande 15) och om hur en svensk digital plattform skulle kunna genomföras utifrån principen ”en uppgift en gång” (yrkande 16). Motionärerna tar upp frågan om digitala brevlådor och vill att myndigheter och övrig offentlig förvaltning ska uppmuntras att skapa incitament till en övergång till digitala brevlådor (yrkande 18). Vidare anser motionärerna att offentliga handlingar ska lämnas ut digitalt i de fall då detta efterfrågas förutsatt att det inte riskerar att skada t.ex. den personliga integriteten (yrkande 19). Ett omfattande standardiseringsarbete kring dataformat och olika it-systems kapacitet att kommunicera med varandra bör inledas för att främja en ökad digitalisering, samverkan och bättre service till medborgare och företag (yrkande 20). Motionärerna anser att Statskontoret bör få i uppdrag att göra en genomlysning av de statliga myndigheterna för att se vilken effektiviseringspotential som finns kopplat till digitalisering och artificiell intelligens (yrkande 21). Avslutningsvis föreslår motionärerna att regeringen ser till att Digg får en tydlig roll i att stödja myndigheter, kommuner och regioner i deras digitaliseringsprocess genom råd och handledning (yrkande 22). I kommittémotion 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att regeringen bör ta fram en åtgärdsplan som visar hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Enligt motionärerna ska målet vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. I kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 92 anförs att det ska införas lagkrav på att alla kommuner, regioner och statliga myndigheter ska erbjuda digital post till mottagare som önskar det, såvida det inte finns särskilda skäl för undantag. I kommittémotion 2019/20:2921 av m.fl. (M) yrkande 9 anförs att Digg bör få i uppdrag att bygga upp rättslig expertis och ge rättslig vägledning. I kommittémotion 2019/20:3263 av m.fl. (C) framförs ett antal yrkanden om digitalisering och it i den offentliga sektorn. Enligt motionärerna ska de offentliga data som finns tillgängliggöras så länge det inte riskerar enskildas integritet (yrkande 5), och utgångspunkten för offentliga data ska vara att de är öppna (yrkande 28). Motionärerna anser att existerande regler kontinuerligt behöver anpassas till den nya digitala verkligheten (yrkande 6) och att ny lagstiftning bör vara redo för digitaliseringen och utformas med inriktning på automatisering av handläggning och processer (yrkande 9). Vidare vill motionärerna att staten tar ledningen i arbetet för standarder och för att skapa strukturerade data och applikationsprogrammeringsgränssnitt (yrkande 13), att staten etablerar en gemensam virtuell infrastruktur där data kan lagras säkert och decentraliserat med möjlighet till tillgång för andra myndigheter (yrkande 14) och att utgångspunkten för alla offentliga tjänster ska vara att de kan hanteras digitalt (yrkande 15). Avslutningsvis konstaterar motionärerna att det finns alternativ till Bank-id för digital identifiering som måste erkännas av offentlig sektor (yrkande 20). I kommittémotion 2019/20:3342 av m.fl. (L) anförs att regeringen bör tillsätta en utredning om hur den nya digitaliseringsmyndigheten fungerar, hur man samverkar med de myndigheter som tidigare hade ett ansvar för digitaliseringen och hur konkreta åtgärder och deras resultat har påverkat digitaliseringen av den offentliga verksamheten (yrkande 2). Regeringen bör vidare utveckla ett verktyg för att samla in data som underlag för att , regeringen och ansvariga myndigheter och kommuner löpande ska kunna utvärdera digitaliseringens utveckling (yrkande 3). Motionärerna vill också att regeringen ska utse en myndighet med ansvar för att lagra grunddata för den offentliga verksamheten (yrkande 4). Avslutningsvis anser motionärerna att it i offentlig sektor kan bli den viktigaste faktorn för en modern välfärd och att det är dags för en Sverigeförhandling om välfärdens digitala infrastruktur (yrkande 10). I motion 2019/20:88 av (SD) anförs att möjligheten att införa en portal till myndigheters tjänster bör utredas. I motion 2019/20:712 av (SD) anförs att den offentliga sektorn bör gå över till öppen källkod och öppna standarder. I förra årets betänkande 2018/19:FiU25 om statlig förvaltning och statistikfrågor avstyrktes samtliga liknande motionsyrkanden om digitalisering och it i den statliga förvaltningen. Utskottet konstaterade att regeringen genom en rad initiativ markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen, och utskottet såg därmed inga skäl för att ta några ytterligare initiativ med anledning av de förslag som förts fram i motionerna. Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen I budgetpropositionen konstaterar regeringen att digitaliseringen av och samverkan inom offentlig sektor måste intensifieras och effektiviseras. I samma proposition anger regeringen sitt mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 91). Målet är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Vidare har regeringen gjort bedömningen att digitalt ska vara förstahandsval i den offentliga förvaltningen. Det innebär att den offentliga förvaltningen när det är lämpligt ska välja digitala lösningar vid utformningen av sin verksamhet. ska skyddet av säkerhetskänslig verksamhet, informationssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten säkerställas. Med det i beaktande ska det vara enkelt att komma i kontakt med det offentliga digitalt, och uppgifter ska om möjligt bara behöva lämnas en gång. Den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och samarbeta samt återanvända information, uppgifter och gemensamma lösningar när det är möjligt och lämpligt. Den offentliga förvaltningen ska vidare verka för öppenhet, innovation och delaktighet i digitala lösningar. tillkännagivande om öppna data beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25, rskr. 2017/18:180). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 94) anger regeringen att den gav Digg i uppdrag att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens (I2019/01416/DF). En delrapport med handlingsplan för offentliga öppna data ska lämnas till regeringen . Uppdraget ska slutredovisas . Enligt regeringen är tillkännagivandet inte slutbehandlat. Myndigheten för digital förvaltning – instruktion och uppdrag Myndigheten för digital förvaltning inledde sin verksamhet . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 95) att förutsättningarna för en effektiv styrning och samordning har förbättrats genom inrättandet av Digg. Enligt förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning ska myndigheten samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Med den offentliga förvaltningen avses kommuner, regioner och statliga myndigheter. Myndigheten ska ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen, t.ex. genom att ansvara för den offentliga förvaltningens tillgång till infrastruktur och tjänster för elektronisk identifiering och underskrift, främja användningen av den myndighetsgemensamma infrastrukturen för säkra elektroniska försändelser och samordna frågor om gemensamma standarder, format, specifikationer och liknande krav för den offentliga förvaltningens elektroniska informationsutbyte. Vidare ska myndigheten främja elektroniska inköpsprocesser inom den offentliga förvaltningen och ansvara för frågor om anslutning till den europeiska infrastrukturen för elektroniska inköp. Myndigheten ska också främja nationellt och internationellt standardiseringsarbete inom sitt verksamhetsområde och främja öppen och datadriven innovation samt att öppna data görs tillgängliga och att handlingar från den offentliga förvaltningen utnyttjas vidare. Vid förvaltningsgemensam utveckling av digitala tjänster ska myndigheten främja att det tas hänsyn till användares behov. Dessutom ska myndigheten ge stöd till den offentliga förvaltningen vid digitala investeringar av större eller strategisk karaktär. Den expertgrupp för digitala investeringar som finns vid myndigheten ska bistå med råd i dessa frågor. Digg ska särskilt bistå regeringen med underlag för att utveckla digitaliseringen inom den offentliga förvaltningen. Myndigheten ska följa och analysera utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. Av myndighetens regleringsbrev framgår att den ska lämna en årlig analys och bedömning av digitaliseringen i den offentliga förvaltningen. Den ska basera sig på den uppföljning och analys som myndigheten genomfört och de särskilda regeringsuppdrag som myndigheten har redovisat . Uppdraget ska redovisas . Vidare ska Digg genomföra en verksamhetsanalys av infrastrukturen såväl för säkra elektroniska försändelser som för den statliga brevlådan Min myndighetspost i syfte att skyndsamt etablera en struktur. Av regleringsbrevet framgår också myndighetens övriga pågående regeringsuppdrag. • Uppdrag att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . • Uppdrag att vara nationell samordnare för EU-förordningen om en gemensam digital ingång. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . • Uppdrag till Digg och Lantmäteriet om att testa ny teknik vid automatisering inom offentlig förvaltning. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . • Uppdrag att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . • Uppdrag att etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . (SOU 2018:25) Kommittén, som lämnade sitt betänkande , hade i uppdrag att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen. Utredningen skulle lämna förslag till de författningsändringar som bedömdes ha störst potential att stödja den fortsatta digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Utredningen föreslog bl.a. en ny bestämmelse som syftar till att säkerställa insyn i förvaltningens verksamhet när algoritmer eller datorprogram används vid vissa automatiserade förfaranden, nya regler om digital tillgänglighet till förvaltningen och om digital kommunikation från förvaltningen till enskilda, som beaktar bl.a. enskildas självbestämmande och vikten av säkra förfaranden, och ny lagstiftning om straffsanktionerad tystnadsplikt vid utkontraktering av it-drift eller andra it-baserade funktioner till privata leverantörer samt en reglering av sekretessöverväganden inför sådan utkontraktering. Förslagen bereds inom . id-kortsutredning (SOU 2019:14) Kommittén, som lämnade sitt betänkande , konstaterar att den ökade digitaliseringen gör det allt svårare att klara sig i samhället utan tillgång till en e-legitimation, och att det därför är viktigt att alla ges möjlighet att skaffa en säker e-legitimation. I utredningen föreslås att en statlig e-legitimation på högsta tillitsnivå ska få finnas på det statliga identitetskortet. E-legitimationen ska enligt utredningens förslag även kunna användas för att skapa en elektronisk underskrift. Förslagen har remissbehandlats och bereds i . Utskottet konstaterar att regeringen genom en rad initiativ har markerat en tydlig förändring av inriktningen på politiken för den digitala förvaltningen. Det gäller inte minst det faktum att regeringen har inrättat Myndigheten för digital förvaltning (Digg) som ska samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen för att göra den statliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig. Myndigheten har pågående uppdrag från regeringen att bl.a. öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data och använda artificiell intelligens, att testa ny teknik vid automatisering inom offentlig förvaltning, att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte och att etablera ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen. Utskottet noterar vidare att regeringen bereder förslag från flera utredningar inom området, t.ex. och id-kortsutredning. Utskottet ser därmed inga skäl för att ta några ytterligare initiativ med anledning av de förslag som förs fram i motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statliga myndigheters kostnader. Utskottet hänvisar till bestämmelser i budgetlagen om hög effektivitet och god hushållning och att principerna bakom modellen för pris- och löneomräkning ligger fast. Jämför reservation 7 (V). I partimotion 2019/20:3015 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör se till att en översyn görs av modellen för pris- och löneomräkning och därefter vidta åtgärder för att komma till rätta med dagens brister (yrkande 2). Framför allt är det delen som rör löneomräkning som har stora brister i det nuvarande systemet, då olika verksamheter har mycket olika förutsättningar att klara det sparbeting som den årliga effektiviseringen i modellen kräver. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 38 anförs att utgifterna för de statliga myndigheterna skenat, framför allt till följd av ökade lokalkostnader. Regeringen bör därför genomföra en översyn av myndigheternas lokalkostnader. Ett likadant förslag förs fram i motion 2019/20:2550 av Per Åsling (C) yrkande 2. I motion 2019/20:1143 av (M) anförs att det behövs en översyn av möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter (SSC). Genom samordning av myndighetstjänster anser motionären att besparingar kan göras. I motion 2019/20:838 av och (båda M) yrkande 1 anförs att det bör vidtas åtgärder för mindre slöseri med skattepengar. I motion 2019/20:1939 av (M) anförs att det bör inrättas en slöseriombudsman för att upptäcka slöseri inom offentlig sektor. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om modellen för pris- och löneomräkning tidigare och då avstyrkt dem, t.ex. i betänkande 2013/14:FiU25. Utskottet fann inte någon anledning att ändra de beslutade principerna bakom pris- och löneomräkningen och de riktlinjer som beslutat om (bet. 1991/92:FiU20). Utskottet har också i betänkande 2014/15:FiU1 Utgiftsramarna och beräkningen av statsinkomsterna gett sin syn på modellen (s. 110). Utskottet betonade att fördelen med modellen är att de politiska prioriteringarna i fråga om anslagsnivåer kommer att handla om faktiska reella reformer och besparingar, dvs. förändringar av ambitionsnivåer, i stället för i vilken utsträckning anslagen ska kompenseras för pris- och löneutvecklingen. När det gäller de två motionsyrkandena om de statliga myndigheternas lokalkostnader behandlade utskottet likadana yrkanden i förra årets betänkande 2018/19:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor. Utskottet avstyrkte dem och hänvisade till bestämmelser i budgetlagen om hög effektivitet och god hushållning. Avslutningsvis har utskottet i betänkande 2017/18:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avstyrkt ett motionsyrkande om att göra en översyn av möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till SSC. Utskottet hänvisade till att det redan pågick ett arbete för att skapa kostnadseffektiva och säkra lösningar för myndighetsgemensamma tjänster hos SSC. Ansluta fler myndighetstjänster till SSC