bet · H701MJU9 · 2020-03-05 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om djurskydd från allmänna motionstiden /20. Yrkandena rör bl.a. antibiotikafrågor, djurskyddskontroll, regler för viss djurhållning, smittskyddsfrågor, offentlig förevisning av djur och djurförsök. Utskottet hänvisar framför allt till pågående arbete och gällande regler. I betänkandet finns sju reservationer (SD, M, C, KD) och tre särskilda yttranden (SD, C, KD). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU Regler för viss djurhållning Försäljning av dun och fjädrar Offentlig förevisning av djur Motioner som bereds förenklat 1.Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, punkt 1 (SD, KD) 2.Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU, punkt 1 (C) 3.Antibiotikafrågor, punkt 2 (SD) 4.Antibiotikafrågor, punkt 2 (C, KD) 5.Organisationen av djurskyddskontrollen, punkt 3 (C) 6.Regler för viss djurhållning, punkt 4 (M, C, KD) 7.Smittskyddsfrågor, punkt 6 (C, KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 51, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 1 (SD, KD) Reservation 2 (C) 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C, KD) 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 5 (C) Regler för viss djurhållning 2019/20:971 av (S), 2019/20:1782 av och (båda C) och 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 6 (M, C, KD) Försäljning av dun och fjädrar 2019/20:675 av (SD). 2019/20:1303 av (M) och 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 57. Reservation 7 (C, KD) Offentlig förevisning av djur 2019/20:1925 av (L) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2118 av (L). 2019/20:2857 av m.fl. (MP). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (S), (KD), (S), (L), (C), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 86 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som handlar om bl.a. antibiotika, djurskyddskontroll, regler för viss djurhållning, smittskyddsfrågor, offentlig förevisning av djur, djurförsök, slakt och avel. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och behandlas därför i förenklad ordning. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Motionsyrkandena som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. besökte representanter för Statens jordbruksverks för s.k. 3R-frågor utskottet för att informera om verksamheten. besökte företrädare för () utskottet och informerade om myndighetens verksamhet. En grundläggande bestämmelse om djurskydd finns i artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Bestämmelsen innebär att unionen och medlemsstaterna vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om bl.a. jordbruk, fiskeri och inre marknad fullt ut ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser. Det finns också ett flertal EU-direktiv på djurskyddsområdet. Bland annat regleras skydd av djur i animalieproduktionen, vilda djur i djurparker samt försöksdjur. Dessutom regleras minimikrav för att hålla svin, värphöns, slaktkycklingar och kalvar. Det finns också ett antal EU-förordningar på djurskyddsområdet vilka gäller direkt som svensk lag. Förordningarna reglerar huvudsakligen den offentliga kontrollen på djurskyddsområdet, djurtransporter och djurskydd vid slakt. De EU-rättsliga djurskyddsreglerna avser, med ett fåtal undantag, jordbruksområdet och de livsmedelsproducerande djuren. Andra djurslag, t.ex. sällskapsdjur, omfattas inte av några särskilda EU-rättsliga bestämmelser om djurskydd. Kommissionen beslutade att inrätta en plattform för djurskydd. Plattformens uppgift är bl.a. att arbeta för ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av . Plattformen ska möjliggöra för berörda parter att utbyta erfarenheter och bästa praxis och stimulera till frivilliga affärsåtaganden för att stärka djurskyddet och för att främja EU:s djurskyddsstandard globalt. Djurskyddslagen (2018:1192) kompletterar de EU-förordningar som faller inom lagens tillämpningsområde. Genom djurskyddslagen har ett flertal av de ovannämnda EU-direktiven på djurskyddsområdet genomförts på nationell nivå. Även bestämmelser i konventioner om djurskydd har genomförts genom djurskyddslagen. EU-direktiv och konventioner genomförs dock också genom bestämmelser på förordningsnivå och genom föreskrifter som har meddelats av (). Brott mot djurskyddslagens straffbestämmelser faller under allmänt åtal och prövas av allmän domstol. En statlig förvaltningsmyndighets beslut som fattas med stöd av djurskyddsbestämmelserna i ett enskilt fall kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Domstolen kan överpröva förvaltningsmyndighetens beslut och ändra eller upphäva det eller sätta ett annat beslut i dess ställe. I djurskyddslagen finns ett antal bemyndiganden som ger regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, en möjlighet att meddela närmare föreskrifter på olika områden. I djurskyddsförordningen (2019:66) finns både bestämmelser i sak som kompletterar djurskyddslagen och bemyndiganden för att meddela kompletterande föreskrifter om djurskydd i olika hänseenden. är den centrala myndigheten för djurskydd medan länsstyrelserna i huvudsak sköter det operativa arbetet med djurskyddskontroll. Harmonisering av djurskyddslagstiftningen inom EU Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att harmonisera djurskyddslagstiftningen inom EU. Jämför reservation 1 (SD, KD) och 2 (C). I såväl kommittémotion 2019/20:602 av m.fl. (SD) yrkande 18 som kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 51 anförs att regeringen bör verka för att svenskt djurskydd ska tjäna som vägledning inom EU. I båda dessa motioner framhålls att det är viktigt att djurskyddslagstiftningen inom EU harmoniseras och skärps så att svenska lantbrukare inte missgynnas till följd av att bönder i andra länder på grund av lägre djurskyddskrav kan sälja sina produkter till lägre priser. Enligt partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 32 bör regeringen verka för att det införs en generell och stark djurskyddslagstiftning på EU-nivå för att höja det gemensamma djurskyddet till minst svensk nivå. Ett motsvarande förslag återfinns i kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 32. behandling och kompletterande uppgifter Skilda aspekter av frågan om djurskyddet på EU-nivå har behandlats i flera betänkanden, bl.a. i 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I betänkandet anförde det dåvarande miljö- och jordbruksutskottet bl.a. följande: Regeringen anför i propositionen att ska fortsätta verka för att stärka djurskyddet i EU och efterlevnaden av de EU-gemensamma djurskyddsbestämmelserna. Utskottet kan inte nog understryka vikten av att fortsätta detta arbete med samma intensitet som . Utskottet välkomnar de insatser som regeringen gjort på EU-nivå, bl.a. arbetet för en EU-gemensam plattform för djurskydd. Det är utskottets förhoppning att plattformen ska kunna behandla angelägna djurskyddsfrågor på EU-nivå, inklusive tillämpningsfrågor, men även vara ett forum för att diskutera ny djurskyddslagstiftning. Den EU-plattform för djurskydd som utskottet hänvisade till i sitt ställningstagande beskrivs under avsnittet Utgångspunkter för djurskyddsfrågor. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) anför regeringen att arbetar aktivt för ett förbättrat djurskydd på EU-nivå. Detta sker framför allt genom ett fortsatt nära samarbete med , , och och genom ett aktivt deltagande i EU-plattformen för djurskydd. Kommissionens fokus för arbetet i plattformen är djurtransporter och djurskydd för grisar. Kommissionen har även tagit egna initiativ vad gäller djurskydd för hästar, fisk och unghöns samt djurhälsa och djurskydd vid handel med hundar. Det nationella samarbetet om djurskydd på EU-nivå fortgår i det nationella djurskyddsnätverket. Regeringen anför vidare att en modernare djurskyddslagstiftning bidrar till att säkerställa ett gott djurskydd och till att främja en god djurvälfärd och respekt för djur. Regeringen kommer enligt budgetpropositionen att fortsätta att arbeta aktivt inom EU och på den internationella arenan med att stärka djurskyddet. antog en femårig handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande för perioden –2010. Handlingsplanens mål var bl.a. fortsatt höga krav på djurhållning inom EU och internationellt samt en förbättrad samordning av befintliga resurser på området. Handlingsplanen följdes av kommissionens strategi för djurskydd och djurs välbefinnande för perioden –2015, vilken grundade sig på erfarenheterna från den tidigare handlingsplanen. Kommissionen bedömde bl.a. att det finns betydande problem med efterlevnaden av gällande regler och att den sektorsspecifika lagstiftningen inte räcker för att uppnå den önskade djurskyddsnivån inom EU. I strategin ingick därför bl.a. att överväga behovet av ett reviderat som bygger på en helhetssyn och som omfattar alla djur som hålls inom ramen för en näringsverksamhet (prop. 2017/18:147 En ny djurskyddslag). Strategin löpte ut /16 och har därefter inte efterträtts av någon ny strategi. presenterade kommissionen sitt arbetsprogram (COM(2020) 37). I bilaga II till meddelandet om arbetsprogrammet anges de viktigaste granskningar, utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten som kommissionen avser att genomföra . Ett av dessa s.k. Refitinitiativ är en utvärdering av –2015. Enligt arbetsprogrammet kommer utvärderingen att undersöka i vilken utsträckning har bidragit till att förenkla EU:s ramlagstiftning för djurskydd och vilket utrymme som finns kvar för förenkling, med beaktande av behovsutvecklingen inom detta område. Under avslutade ordförandeskap i Europeiska unionen råd antogs slutsatser om djurskydd – En integrerad del av en hållbar animalieproduktion (14788/19). Av dessa framgår bland mycket annat att Europeiska unionens råd • välkomnar den externa utvärderingen av resultatet av strategin –2015 och uppmanar kommissionen att utarbeta en ny strategi som även beaktar den utvärderingen • erkänner att även om det finns en övergripande djurskyddslagstiftning som rör animalieproduktionens alla djur och en mer specifik lagstiftning om kalvar, grisar, slaktkycklingar och värphöns, skulle djurskyddslagstiftningen kunna utvecklas ytterligare eller uppdateras så att hänsyn tas till praktiska problem med den befintliga lagstiftningen, nyare vetenskapliga rön och teknisk utveckling, i syfte att förbättra djurskyddet och öka harmoniseringen; befintliga krav som behöver vidareutvecklas gäller i synnerhet djurtransporter, grisars välbefinnande, smärtsamma förfaranden och djurskyddsindikatorer • uppmanar kommissionen att bedöma om det finns något behov av och eventuella konsekvenser av ny lagstiftning som täcker alla djurarter som hålls inom ramen för en ekonomisk verksamhet för vilken det inte finns någon specifik djurskyddslagstiftning, särskilt nötkreatur med en ålder , uppfödda kaniner, unghöns, hundar och katter, men även kalkoner, avelsdjur för slaktkycklingar och värphöns, får, getter och odlad fisk. Enligt uppgift från () har tagit en aktiv del i arbetet med att utarbeta de antagna rådsslutsatserna om djurskydd. Det pågår dock inte något konkret arbete för att driva frågan om en ramlagstiftning på EU-nivå som omfattar alla djurslag. Utskottet kan inledningsvis konstatera att på olika sätt kontinuerligt bedriver ett aktivt och engagerat arbete för ett stärkt djurskydd inom hela EU. Syftet med det arbetet är naturligtvis främst en omsorg om djuren, men avsikten är också bl.a. att förbättra konkurrensförutsättningarna för svenska lantbrukare, som upprätthåller ett mycket gott djurskydd. Utskottet vill , i likhet med tidigare uttalanden, framhålla vikten av att det arbetet fortsätter med oförminskad styrka. Utskottet ser här särskilt positivt på det arbete som är möjligt att bedriva i det forum som utgörs av EU:s djurskyddsplattform. Eftersom regeringen får anses agera i enlighet med vad motionärerna efterfrågar föreslår utskottet att motionerna 2019/20:602 (SD) yrkande 18, 2019/20:2760 (KD) yrkande 51, 2019/20:3106 (C) yrkande 32 och 2019/20:3260 (C) yrkande 32 lämnas utan ytterligare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett uppdrag till SVA och om ett globalt avtal för att hantera antibiotikaresistens. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (C, KD). I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 22 anför motionärerna att () bör ges i uppdrag att utreda dagens sjukdomsincidens, behandling och dödlighet i husdjursbesättningar kopplat till gällande regler och policyer för antibiotikaanvändning. Motionärerna anför att , vid en jämförelse med övriga EU, har friska djur och lägst antibiotikaanvändning. Utvecklingen måste dock följas för att se om det finns behov av att ändra regler och policyer för antibiotikaanvändning. Enligt kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 21 behöver verka för ett globalt avtal för att hantera antibiotikaresistens. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framgår att användningen av antibiotika till djur är låg i tack vare det goda djurhälsoläget. Den låga och ansvarsfulla användningen kan också tillskrivas ett proaktivt samarbete mellan regeringen, myndigheter, näringen och intresseorganisationer. En ny, modernare djurskyddslagstiftning bidrar enligt propositionen till att säkerställa ett gott djurskydd och att främja en god djurvälfärd och respekt för djur. När det gäller frågan om att följa och övervaka situationen kring användningen av antibiotika ansvarar SVA för att övervaka förekomsten av antibiotikaresistenta bakterier hos djur. På beskriver myndigheten att överväganden i frågor som rör antibiotika kräver kunskap om resistensläget och omfattningen av användning av antibiotika. Övervakning ger möjlighet att upptäcka trender i resistensläget och/eller förbrukning som kräver förändringar av riktlinjer för antibiotikaanvändning. Övervakning ger också underlag för rekommendationer om vilka antibiotika som är lämpliga att använda för behandling. I veterinärmedicinen övervakas resistensläget och förbrukningen i SVA:s program Svensk veterinär antibiotikaresistensmonitorering (Svarm). I programmet undersöks känsligheten för antibiotika hos olika bakteriekategorier. Svarm kompletteras av programmet SvarmPat som specifikt arbetar med undersökningar av resistens hos bakterier som framkallar sjukdom hos lantbrukets djur. Statistiken över förbrukningen av antibiotika till djur i sammanställs i samarbete med . Resultaten av Svarm presenteras i en årlig rapport tillsammans med motsvarande information som avser humanmedicinen och som sammanställs av . Den gemensamma rapporten heter Swedres-Svarm. Övervakningsprogram liknande Svarm finns i flera andra länder. Medlemsländerna inom EU rapporterar också till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) som tillsammans med Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) sammanställer resultaten i en rapport. Liknande sammanställning om försäljningen av antibiotika för livsmedelsproducerande djur görs genom Antimicrobial Consumption (Esvac) och rapporteras av Europeiska läkemedelsverket (). och minskad antibiotikaresistens inom veterinärmedicin och livsmedel (Strama VL) är ett samverkansorgan med syfte att verka för sektorsövergripande samordning av frågor som rör förutsättningar att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Strama VL är tänkt som ett nätverk där en bred grupp intressenter deltar. SVA har uppdraget att stödja denna samverkan och har därför inrättat ett . Kansliet ska verka för samordning samt vara en kontaktpunkt och ett . Frågor om antibiotikaresistens berör människor, djur och miljö, och därför är det viktigt med samverkan över sektorsgränserna. har uppdraget att tillsammans med ansvara för en nationell samverkansfunktion mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Som en del i det arbetet har en gemensam tvärsektoriell handlingsplan mot antibiotikaresistens tagits fram för perioden –2020. I samverkansfunktionen Strama VL deltar alla berörda myndigheter, och arrangeras Antibiotikaforum, ett möte där en bred grupp intressenter också deltar. Av bl.a. SVA:s regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa hur dess verksamhet har bidragit till att bekämpa antibiotikaresistens. Globalt avtal för att hantera antibiotikaresistens På svenskbrittiskt initiativ togs en global handlingsplan för antimikrobiell resistens (AMR) fram 2015. Den globala handlingsplanen har godkänts av de styrande organen inom (), för djurhälsa (OIE) och livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). Målen med handlingsplanen är • att öka kunskapen om AMR • att minska förekomsten av infektioner hos djur och människor bl.a. genom bättre hygien • mer ansvarsfull användning av antimikrobiella substanser • att tydliggöra de ekonomiska konsekvenserna av AMR • att möjliggöra investeringar i nya mediciner, diagnostik och vaccin. Organisationernas medlemsländer har härigenom enats om att de ska ha nationella handlingsplaner för AMR som är förenliga med den globala handlingsplanen och att medlemsländerna ska genomföra relevanta strategier och planer för att förebygga, kontrollera och övervaka AMR. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen inom EU och på den internationella arenan fortsätter att arbeta aktivt för att stärka djurskyddet. bidrar med viktig expertis på den internationella arenan genom aktivt deltagande i relevanta internationella organ som OIE, WHO, FAO och (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsprogram). Vidare framgår att har en internationellt ledande roll i frågan och har fortsatt att arbeta aktivt med att stärka FAO:s roll i kampen mot AMR bl.a. genom att arrangera seminarier på ambassaden i och på FAO för att uppmärksamma den svenska modellen vad gäller god djurhållning. har haft i uppdrag av FAO att bidra med kompetensutveckling i , och . På svenskt initiativ driver EU inom ramen för frihandelsavtalsförhandlingar samarbete om ansvarsfull användning av antibiotika i djurproduktionen. framgångsrika arbete på AMR-området innebär, förutom den positiva effekten med minskad antibiotikaanvändning och ett relativt gott resistensläge, även en kvalitetsstämpel på svensk djurhållning och svenska livsmedel. I budgetpropositionen beskrivs AMR också som ett globalt växande problem som utgör ett hot mot folkhälsan, djurhälsan och miljön. En minskad användning av antibiotika i djurhållningen är enligt regeringen en viktig del i arbetet mot AMR och något som ska fortsätta att arbeta för internationellt. träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden. Det framgår av punkt 25 i avtalet att ska arbeta internationellt för minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen globalt och att en utredning ska tillsättas . beslutade regeringen att ytterligare från biståndsbudgeten ska avsättas till en nyinrättad fond (, MPTF) för att möjliggöra ett snabbare och mer effektivt arbete mot AMR i framför allt världens låg- och medelinkomstländer. Bidraget till fonden förväntas bidra till • lägre nivåer och utveckling av AMR globalt • fortsatt möjlighet att behandla smittsamma sjukdomar med effektiva läkemedel • minskade effekter av AMR på människors och djurs hälsa och livsmedelsproduktionen • bärkraftig ekonomisk utveckling i stort. Detta innebär insatser för att bidra till målen enligt den globala handlingsplanen för AMR. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska ge stöd till WHO i arbetet med den globala handlingsplanen om AMR. Arbetet ska ta sin utgångspunkt i det samarbetscenter för WHO som, i enlighet med regleringsbrev för , har inrättats vid myndigheten. ska i genomförandet av uppdraget vid behov inhämta synpunkter från andra relevanta aktörer såsom (Sida) och (ReAct). fick dessutom i uppdrag av regeringen att möjliggöra för svensk expertis att delta i Tripartitens arbete mot antibiotikaresistens i låg- och medelinkomstländer. Tripartiten är ett samarbete mellan WHO, OIE och FAO. Den svenska expertisens insatser ska i första hand svara mot de behov som Tripartiten har för genomförandet av insatser på plats i berörda länder. ska inom ramen för uppdraget samverka med relevanta aktörer såsom den nationella samverkansfunktionen i arbetet mot antibiotikaresistens. Uppdraget är kopplat till den donation till MPTF som beslutades om vid regeringssammanträdet . Dessa två insatser kompletterar varandra genom att bidrar till Tripartitens arbete mot AMR i låg- och medelinkomstländer med såväl medel som expertis. Uppdraget ska redovisas . Inom FAO arbetar jordbruks- och konsumentskyddsavdelningen (Agriculture and Consumer Protection Department, AG) med frågor som rör AMR. Ett exempel på det arbetet är att FAO och tillsammans lanserade en praktisk manual för att minska antibiotikaanvändningen i djurhållningen. Utskottet kan mot bakgrund av redovisningen ovan konstatera att det pågår ett flertal projekt och arbeten för att på olika sätt följa resistensläget och förbrukningen av antibiotika för att, om behovet uppstår, bl.a. kunna förändra riktlinjerna för antibiotikaanvändning. Det som motionärerna efterfrågar är enligt utskottet mot den bakgrunden i stor utsträckning redan tillgodosett. Utskottet föreslår därför att motion 2019/20:603 (SD) yrkande 22 lämnas utan vidare åtgärd. Globalt avtal för att hantera antibiotikaresistens Av redovisningen ovan framgår att de styrande organen inom de världsomspännande organisationerna WHO, OIE och FAO har antagit en global handlingsplan för AMR. Genom att anta denna globala handlingsplan har organisationernas medlemsländer åtagit sig att bl.a. upprätta nationella handlingsplaner för AMR som är förenliga med den globala handlingsplanen. Utskottet noterar också att – t.ex. genom att avsätta biståndsmedel till en fond som ska arbeta mot AMR och genom deltagande i bl.a. WHO, OIE och FAO – på ett internationellt och globalt plan arbetar aktivt för att motverka antibiotikaresistens. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2019/20:3260 (C) yrkande 21 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en central organisation för djurskyddskontroll. Jämför reservation 5 (C). Enligt kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 30 bör möjligheten att ha en organisation som sköter djurskyddskontrollerna i hela landet utredas. Motionärerna anför att det med ett mer målstyrt regelverk blir än viktigare med kontrollanter som har kunskap om och erfarenhet av lantbrukets djur för att kunna göra kloka avvägningar där både djurägare och kontrollant kan känna ömsesidig respekt och trygghet. Regeringen bör enligt motionärerna därför titta på fördelar och nackdelar med att samla djurskyddskontrollen i en egen organisation för att säkerställa rättssäkra och likvärdiga kontroller i hela landet.