bet · H801NU1 · 2020-12-10 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv, som uppgår till . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i lagen om stöd vid korttidsarbete, om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden samt övriga bemyndiganden. Även regeringens förslag till ändrat uppdrag för tillstyrks. Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Dessutom tillstyrker utskottet regeringens förslag till mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och ett motionsförslag om målet avstyrks. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns två reservationer (SD, V) och tre särskilda yttranden (M, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Sju yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Statens budget inom utgiftsområde 24 1.Mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, punkt 1 (V) 2.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (SD) 1.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (V) 3.Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Tabell Regeringens och motionärernas utgiftsramar –2023 för utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande godkänner det mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkt 6 och avslår motion 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 1 (V) Statens budget inom utgiftsområde 24 anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkt 10 och avslår motionerna 2020/21:2975 av m.fl. (V), 2020/21:3364 av m.fl. (SD), 2020/21:3489 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2020/21:3500 av m.fl. (KD) yrkande 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst 1 till , 2. överlåta statens aktier i till , 3. ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst 10 och som utifrån teknikneutrala kriterier ges till företag för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket, 4. ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 500 , 5. ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 6. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 200 , 7. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkterna 2, 4, 5, 7–9 och 11. godkänner att uppdraget för V.S. ändras i enlighet med regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 24 punkt 3. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD), (S), (C), (M)*, (SD), (KD)*, (S), (L), (SD), (C), (S), (V)* och (MP). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 24 Näringsliv och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. I bilaga 4 finns reservanternas förslag till anslag. Regeringens lagförslag återfinns i bilaga 5. När det gäller lagförslaget i bilaga 5 har den nuvarande lydelsen av 2 § och 4 § inte återgetts korrekt i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Felaktigheten påverkar dock inte den lydelse som regeringen föreslår. fick utskottet information från Näringspolitisk direktör , Svenskt näringsliv, och chefsekonom , Företagarna om coronapandemins effekter för svenska företag. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 15 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens förslag till mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande redovisas först, och därefter följer en redogörelse för regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Näringsliv samt redovisade tillkännagivanden. Sedan behandlar utskottet regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och avstyrker motionen. Jämför reservation 1 (V). Regeringen konstaterar inledningsvis att det i enlighet med 10 kap. 3 § budgetlagen ska finnas mål beslutade av för den verksamhet som redovisas i budgetpropositionen och att det inte finns ett mål beslutat av för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Vidare konstateras att har tillkännagett för regeringen att den senast i budgetpropositionen bör återkomma med ett förslag till om ett mål för området. Regeringen framhåller att den vill främja en fri, hållbar och rättvis världshandel. För att möjliggöra en fortsatt stark utrikeshandel med positiva effekter på ekonomin som helhet anför regeringen att den verkar för en öppen och fri internationell handel och främjar användningen och utvecklingen av internationella standarder som stöder genomförandet av och Agenda 2030. Vidare verkar regeringen för att främja jämställdhetsaspekter av handeln i enlighet med regeringens feministiska handelspolitik. Regeringens uppfattning är vidare att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut och främja skydd av arbetstagares rättigheter. Regeringen anför att välstånd är beroende av en fri och öppen världshandel och framhåller att det multilaterala regelbaserade handelssystemet genom () skapar förutsägbarhet och lika villkor för alla länder. Därtill skapar för den inre marknaden förutsättningar för en väl fungerande handel på den ojämförligt största marknaden för svenska varor och tjänster. Regeringen konstaterar vidare att en ökad export möjliggör en ökad import och därmed ett ökat handelsutbyte med omvärlden, vilket regeringen betonar är värdefullt för hela ekonomin. Regeringen understryker att frihandel möjliggör export, import och investeringsflöden. Utländska direktinvesteringar i bidrar till ökad sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringen föreslår därför att det övergripande målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande ska vara en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . I kommittémotion 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkande 12 anförs att handelspolitiken kan fungera som en del i återhämtningen efter pandemin. Motionärerna framhåller att det kräver samarbete och rättvisa villkor länder emellan och att politiken gynnar de processer som syftar till att bygga en mer hållbar värld. Mot den bakgrunden förordas att ska tillkännage för regeringen att det överordnade målet för svensk handelspolitik bör vara att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder samt ökad jämställdhet och hållbar utveckling. konstaterade utskottet att det inte fanns ett mål för utgiftsområde 24, utan att utgiftsområdet i stället är uppdelat i två områden där Näringspolitiken har ett mål som är beslutat av och där politiken för Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande hade ett mål som var fastställt av regeringen. Utskottet anförde att målet för politiken för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande borde betraktas som ett av de viktigaste politiska målen inom utgiftsområdet och att det därför bör vara beslutat av . På initiativ av utskottet tillkännagav därför att regeringen senast i budgetpropositionen skulle återkomma med ett förslag till om ett sådant mål (bet. 2019/20:NU1, rskr. 2019/20:63). Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen återkommit med förslag om ett mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet konstaterar därmed att denna del av tillkännagivande är tillgodosett. När det gäller det föreslagna målet vill utskottet anföra följande. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Det har funnits ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Utskottet delar regeringens bedömning att välstånd är beroende av en fri och öppen världshandel och att frihandel möjliggör för handelsflöden och utländska direktinvesteringar som är viktiga för ekonomi. För en fungerande handel är både multilaterala regelbaserade handelssystem och för den inre marknaden av stor betydelse. Frihandel kan vara en stark välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade länderna. Handeln kan också vara ett viktigt verktyg i arbetet med bl.a. miljö, klimat, demokrati, jämställdhet, hälsa, arbetstagares rättigheter, djurhållning och konsumentskydd. Utskottet instämmer därför i att målet bör vara att handeln även är rättvis och hållbar, vilket också ligger i linje med den politik som har förespråkat . Utskottet konstaterar att regeringen har tagit fram ett antal delmål och resultatindikatorer för att tydliggöra sambanden och öka möjligheterna att följa resultat. Utskottet vill i likhet med vad det anfört i andra sammanhang (bet. 2017/18:NU19 och bet. 2019/20:NU2) framhålla vikten av att beslutade mål kan följas upp och att måluppfyllelsen kan utvärderas. Utskottet har gått igenom regeringens resultatredovisning och presenterar i det följande avsnittet sin bedömning med anledning av genomgången i vilken såväl delmål som resultatindikatorer berörs. Utskottet avser att följa upp dessa synpunkter i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottet tillstyrker därmed förslaget i propositionen och avstyrker förslaget om ett överordnat mål för svensk handelspolitik som förs fram i motionen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 har näringsutskottet kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen, utgiftsområdena 19 Regional utveckling, 21 Energi och 24 Näringsliv. Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har under dessa år även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2019/20:NU1, bet. 2019/20:NU2 och bet. 2019/20:NU3). I den senaste genomgången var fokus främst i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett de synpunkter som utskottet tidigare hade haft på resultatredovisningen. När det gäller utgiftsområde 24 Näringsliv föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att den ska utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande samt senast i budgetpropositionen återkomma med ett förslag till om ett mål för samma område. har fortsatt att följa upp i vilken utsträckning regeringen, inom ramen för budgetpropositionens nya struktur, har beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen som utskottet har framfört tidigare. Vidare har utskottet följt upp om resultaten redovisas i förhållande till de mål som har beslutat om för utgiftsområdet eller i förhållande till andra mål, om regeringen gör en bedömning och analys av uppnådda resultat i förhållande till mål och anslag och om resultaten redovisas i förhållande till anslagen. I de närmast följande avsnitten i detta betänkande refereras hur regeringen i budgetpropositionen har beskrivit det pågående utvecklingsarbetet med resultatredovisningen, målen för utgiftsområdet, de indikatorer och bedömningsgrunder som har använts samt hur resultat, analys och slutsatser har redovisats. Avslutningsvis redovisas utskottets samlade bedömning av resultatredovisningen. har det bedrivits ett arbete inom som syftar till att resultatredovisningen i budgetpropositionen ska ha en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) anges att utgångspunkten för arbetet har varit budgetlagens krav på att regeringen i budgetpropositionen redovisar resultat i förhållande till de mål som beslutat om och att redovisningen ska vara anpassad till de olika utgiftsområdena. Arbetet har bl.a. resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexterna som väntas leda till att resultatinformationen framträder tydligare. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). Regeringen redovisar näringspolitiken under tre delmål för att tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. De tre delmålen är följande: • Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft • Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse • Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. Regeringen anger två indikatorer som mäter det näringspolitiska målets årliga resultat. Varje delmål har i sin tur ett antal indikatorer som avser att visa den årliga utvecklingen inom respektive delmål. I en tabell i propositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24 tabell 4.1 s. 28) redovisas hur mål, delmål och indikatorer är kopplade till varandra. I tabellen anges även att tre av indikatorerna redovisas uppdelade på kvinnor och män. Regeringen inleder resultatredovisningen för området Näringspolitik med att ange att den redovisning som lämnas i budgetpropositionen i huvudsak bygger på resultat som avser 2019. Regeringen tillägger därefter att förutsättningarna inom många områden har ändrats på ett genomgripande sätt med anledning av den pågående pandemin. Regeringen påpekar att den har vidtagit flera åtgärder för att minska effekterna av pandemin och att resultaten av åtgärder som vidtagits i resultatredovisningen beaktas i den utsträckning det finns relevant underlag tillgängligt. Regeringen redogör vidare för utvecklingen av de två indikatorer som rör målet för näringspolitiken samt ett antal uppgifter som inte rör till det näringspolitiska målet men som är avsedda att ge en allmän bild av utvecklingen i näringslivet. Därtill anger regeringen att den som tidigare avser att föra en återkommande dialog med näringsutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. Regeringen fortsätter sedan med att redovisa resultatet av statliga insatser och åtgärder under tre avsnitt. Inledningsvis för vart och ett av de tre avsnitten anger regeringen hur delmålet och de insatser som genomförs inom ramen för delmålet relaterar till näringspolitikens mål. Vidare redogör regeringen för hur de indikatorer som är kopplade till delmålen utvecklats sedan föregående års resultatredovisning. I något fall hänvisar regeringen till att det inte finns några nya data för en indikator, varför den indikatorn inte redovisas i propositionen. Därtill redogör regeringen i de tre avsnitten för strategier, myndighetsuppdrag, utredningar och övriga insatser som genomförts eller som pågår. Emellanåt anges att insatsen har utvärderats, och för vissa av insatserna anges från vilket anslag en insats anvisats medel. Vidare redogör regeringen för åtgärder som vidtagits till följd av pandemin. Under rubriken och slutsatser gör regeringen en bedömning av måluppfyllelsen när det gäller målet för näringspolitiken. Regeringen hänvisar sedan till utvecklingen för de två indikatorer som kopplar till målet för näringspolitiken. Därefter redovisar regeringen sin bedömning av måluppfyllelsen för respektive delmål under tre avsnitt. Regeringen går också kortfattat igenom de tre delmålens indikatorer och hur de utvecklades i jämförelse med tidigare. Regeringen gör även för vissa större insatsområden en bedömning av huruvida insatserna bidragit till utvecklingen för vissa indikatorer. Detta gäller exempelvis regeringens strategi för smart industri. I de tre avsnitten gör regeringen också särskilda bedömningar för vissa insatsområden, vilket bl.a. gäller områdena Förenkla för företagen, Väl fungerande marknader och Besöksnäringen. Regeringen gör i denna del inte några referenser till anslag. Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande Vad gäller området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande föreslår regeringen i propositionen mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2019/20:NU1, rskr. 2019/20:123) ett mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Det nya målet föreslås vara: En fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . Regeringen anger att man har tagit fram ett antal delmål för att tydliggöra sambanden och öka möjligheterna att följa resultat. Antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder har minskats för att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen. Regeringen anför att vissa av de tidigare angivna resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna fortfarande används som komplement i resultatredovisningen. Av propositionen framgår att indikatorerna som mäter resultaten av regeringens exportstrategi valdes i samband med att strategin beslutades. Regeringen anför att detta har gjort det möjligt att mäta resultaten av exportstrategin –2019. De utvalda indikatorerna för att redovisa måluppfyllelsen för det nya föreslagna målet (och delmålen) omfattar huvudsakligen indikatorerna i exportstrategin. När det gäller resultatredovisningen anför regeringen att arbetet med att utveckla den, i enlighet med tillkännagivande (bet. 2019/20:NU1, rskr. 2019/20:123), har pågått parallellt med att ta fram ett förslag till nytt mål för området. Syftet med arbetet har varit att göra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag tydligare. För att tydliggöra sambanden och öka möjligheterna att följa resultat har området delats upp i delmål. Regeringen anför att utvecklingen av resultatredovisningen är ett pågående arbete och att målsättningen är att resultatredovisningen efter en fortsatt dialog med näringsutskottet ska ge en tydligare redogörelse för hur regeringen anser att insatserna inom området relaterar och bidrar till områdets mål i stort. Resultatredovisningen har i jämförelse en ny struktur som följer det övergripande målet och de olika delmålen. I inledningen på ett par avsnitt finns en beskrivning av delmålet och vilken verksamhet och vilka insatser som ryms inom delmålet. I de olika avsnitten redovisas indikatorerna för att följa upp delmålen, men även andra kompletterande indikatorer och bedömningsgrunder. I något fall saknas redovisning av en indikator. I avsnitten för vissa delmål redovisas utfallet på indikatorer i tabeller. I något fall görs en uttalad koppling mellan indikator och delmål samt delmål och mål. I likhet innehåller resultatredovisningen framför allt en redogörelse för insatser och resultat i form av prestationer och inte effekter av den genomförda politiken. Av resultatredovisningen framgår också att regeringen för att tillgodose önskemål från om en förbättrad resultatredovisning och tydligare styrning av Business har gett Business i uppdrag att föreslå nya indikatorer för hur verksamhetens resultat ska mätas och redovisas. Det samlade avsnittet för analys och slutsatser följer ungefär samma struktur som resultatredovisningen, även om det inte finns underrubriker i avsnittet. Regeringen gör en bedömning av måluppfyllelsen när det gäller såväl det föreslagna nya målet för utgiftsområdet som de olika delmålen. Utskottet vill inledningsvis, och i likhet med vad det gjort , framhålla betydelsen av att resultatredovisningen i budgetpropositionen är klar och tydlig eftersom denna är ett viktigt underlag för beredning av statens budget. pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen och om hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas. Enligt utskottets uppfattning är denna dialog betydelsefull, och den har på flera sätt bidragit till att utveckla och förbättra den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen. Utskottet noterar att det pågår ett utvecklingsarbete inom i syfte att tydliggöra resultatredovisningen i budgetpropositionen, och att det arbetet bl.a. bygger på synpunkter från utskotten och deras kanslier. Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att denna dialog fortsätter även framöver. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen fortsätter att utveckla resultatredovisningen för att bidra till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och till att redovisningen av utfallet kan ligga till grund för en ändamålsenlig styrning av den statliga verksamheten. har utskottet en förståelse för att arbetet med att förbättra resultatredovisningen tar tid och att den rådande situationen med den pågående pandemin kan ha gjort att detta arbete har behövt prioriteras ned.