bet · H801SfU2 · 2020-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 11, som uppgår till ca , med det förtydligandet att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ska uppgå till 1 . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen och lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen samt om ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Utskottet föreslår därutöver ändringar av redaktionell karaktär i regeringens lagförslag. Lagändringarna som rör den nya förmånen inkomstpensionstillägg föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (M, SD, V, KD). Ledamöterna från , avstår från ställningstagande när det gäller budgetbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2020/21:1 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Statens budget inom utgiftsområde 11 1.Statens budget inom utgiftsområde 11 (M) 2.Statens budget inom utgiftsområde 11 (SD) 3.Statens budget inom utgiftsområde 11 (V) 4.Statens budget inom utgiftsområde 11 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens lagförslag Bilaga 4 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens budget inom utgiftsområde 11 anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 enligt regeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 11 punkt 7 och avslår motionerna 2020/21:1307 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 11, 2020/21:1834 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8, 2020/21:2633 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 13 och 14, 2020/21:2969 av m.fl. (V), 2020/21:3106 av m.fl. (SD) och 2020/21:3522 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken med den ändringen att 6 kap. 6 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 4, 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken, 4. lag om ändring i lagen (2019:648) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen, 5. lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 11 punkterna 1–5. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 . Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 11 punkt 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (M)*, (SD)*, (S), (C), (V)*, (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L), i (SD)*, (MP) och (M)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2020/21:1 i de delar som gäller utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive budgetmotioner. Med anledning av ett uppenbart skrivfel i propositionen finns ett förtydligande i en not till anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd i sammanställningen av regeringens förslag till anslag . Regeringens lagförslag finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande över regeringens lagförslag har inte inhämtats. I bilaga 4 finns utskottets lagförslag. Lagförslaget motiveras av att utskottet föreslår ändringar av redaktionell karaktär i regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till 37 (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21, rskr. 2005/06:333–335). Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 i budgetpropositionen. Genomgången är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller statens budget inom utgiftsområde 11. I detta avsnitt behandlas även regeringens förslag till lagändringar och införande av ett inkomstpensionstillägg. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 har beslutat om följande mål för utgiftsområde 11: – Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. – Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. – Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. – Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. – Kunskapen om livsinkomstprincipens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är bl.a. följande: – andelen personer med bostadstillägg som har en bostadskostnad över bostadskostnadstaket – efterlevandes ekonomiska standard i förhållande till andra grupper – i vilken omfattning pensionsspararna vet hur de kan göra en prognos för sin framtida pension – i vilken omfattning pensionsspararna har gjort en prognos för sin framtida pension – i vilken omfattning prognosen har gett pensionsspararna bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor kring pensionen – andelen unika individer (bland pensionärer och pensionssparare) som har gjort en pensionsprognos – andel av pensionsspararna som svarar ”Antal år som jag arbetar” respektive ”Hur mycket jag arbetar (hel/deltid)” på frågan ”Vilka faktorer tror du påverkar hur stor din pension kommer att bli?”. För att ge en övergripande bild av grundskyddets utveckling och omfattning redovisas även ett antal nyckeltal, och för att följa utvecklingen av pensionärernas ekonomiska situation redovisas olika mått som ger en bild av den ekonomiska standarden i gruppen. Resultatredovisningen visar att det förbättrade grundskyddet, som trädde i kraft , har bidragit till att minska andelen med låg relativ ekonomisk standard bland pensionärer. Resultatredovisningen visar att grundskyddsreformen även har haft en stor effekt på hur stor andel av dem som har bostadstillägg som har en bostadskostnad över taket. hade en bostadskostnad över taket, vilket är den lägsta siffra som kan observeras . Syftet med reformen var att förbättra den ekonomiska situationen för pensionärerna med de lägsta inkomsterna. Mot bakgrund av den minskade andelen ekonomiskt utsatta i gruppen och den historiskt låga andel som har en bostadskostnad över taket bedömer regeringen att reformen fyller sitt syfte och att målet om att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd kan anses vara uppfyllt. Grundskyddet i form av efterlevandestöd till vuxna Regeringen bedömer att målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall kan anses vara uppfyllt. Efterlevandestödet till vuxna består av änkepensionen och omställningspensionen. Förmånerna är olika konstruerade, men resultatredovisningen visar att både änkepensionen och omställningspensionen bidrar till att höja den ekonomiska standarden för dem som får förmånerna. Mot bakgrund av det bedömer regeringen att förmånerna fyller sitt syfte. Regeringens bedömning är att stora delar av ärendehandläggning fungerar väl. Den ansträngda situationen inom handläggningen av bostadstillägg och i kundservice är dock bekymmersam. Det är glädjande att handläggningstiderna minskade under första halvan av 2020, men det är av största vikt att resultaten fortsätter att förbättras så att fler kvinnor och män får rätt utbetalning i rätt tid samt att tillgängligheten i kundservice är god. Mot bakgrund av resultaten i bostadstilläggshandläggningen och kundservice bedömer regeringen att målet om att administrationen av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare inte kan anses vara helt uppfyllt. Regeringen anger att antalet användare på fortsätter att öka och att det därmed är rimligt att anta att allt fler faktiskt får bättre möjligheter att bedöma sin framtida pension. Regeringen bedömer att målet om att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den är uppfyllt. Kunskapen om den framtida pensionen Regeringens bedömning är att det trots att fler tycks göra prognoser för sin pension inte går att se någon ökning i kvinnors och mäns kunskap om livsinkomstens betydelse. Att verka för att öka den nationella kunskapsnivån är ett långsiktigt arbete. Andelen som har kännedom om livsinkomstens betydelse har inte förändrats i någon nämnvärd riktning . Mot bakgrund av det bedömer regeringen att målet om att kunskapen om livsinkomstprincipens betydelse ska öka för kvinnor och män inte kan anses vara uppfyllt. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Som framgår av propositionen har det genomförts ett utvecklingsarbete inom för att resultatredovisningen ska få en enhetlig struktur, vara mer ändamålsenlig och bättre motivera regeringens budgetförslag. Arbetet har resulterat i förtydligade riktlinjer för utformningen av resultattexter som bl.a. innebär att resultatredovisningen bör visa de mest centrala resultaten inom respektive område och disponeras efter de centrala resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna. Vidare innebär de nya riktlinjerna att utvecklingen bör redovisas i tabeller och diagram med om möjligt minst tioåriga tidsserier samt att resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder bör väljas med hänsyn till kontinuitet . Valet av bedömningsgrunder bör även möjliggöra uppföljning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet välkomnar det arbete som har gjorts och kan konstatera att de nya riktlinjerna fått genomslag i resultatredovisningen inom utgiftsområde 11, bl.a. såtillvida att redovisningen av resultatinformationen begränsar sig till det mest väsentliga, är tydlig och möjliggör en analys av utvecklingen . Flera av tabellerna och diagrammen är uppdelade efter kön, vilket är angeläget inte minst när det gäller redovisningen av resultaten som rör grundskyddet inom ålderspensionen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter och vill återigen betona att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Utskottet noterar att regeringens resultatredovisning tydligt visar att det förbättrade grundskyddet, som trädde i kraft , har inneburit att andelen ekonomiskt utsatta i gruppen och den andel som har en bostadskostnad över taket har minskat, och att målet om att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd numera kan anses vara uppfyllt. Detta är givetvis mycket positivt. När det gäller administrationen av ålderspensionssystemet delar utskottet regeringens bedömning att de redovisade resultaten ger vid handen att arbetet för att förbättra handläggningstiderna och tillgängligheten i kundservice behöver fortsätta. Statens budget inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt regeringens förslag, med det förtydligandet att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd ska uppgå till 1 . antar, med den ändring som utskottet föreslår, regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen och lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen samt lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 11 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 14 . Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Antalet ålderspensionärer beräknas öka –2023 eftersom det är fler som tillkommer än som avlider. Nytillkommande ålderspensionärer har inkomstgrundad pension i större utsträckning än äldre ålderspensionärer, och det är därför en lägre andel av de nyblivna pensionärerna som får garantipension. Antalet med garantipension minskade stadigt mellan 2003 då garantipensionen infördes och 2019. har antalet med garantipension dock ökat jämfört med , vilket i huvudsak beror på att nivån på garantipensionen höjdes (prop. 2018/19:134, bet. 2019/20:SfU7, rskr. 2019/20:12). Det har haft en höjande effekt på utgifterna. I mitten av 2020 beräknades 724 000 ålderspensionärer ha garantipension. beräknas antalet förmånstagare åter minska och uppgå till 672 000 personer. Prisbasbeloppet beräknas öka –2023, vilket har en höjande effekt på utgiftsnivån. Följsamhetsindexeringen beräknas öka något mindre i förhållande till prisbasbeloppet –2023. Även det har en höjande effekt på utgiftsnivån. Förslaget om fortsatt utbetalning av garantipension inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och samt till beräknas öka utgifterna med (se avsnittet Förslag om utbetalning av garantipension inom EES och i samt i nedan). Anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 9 . Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och lagen om införande av socialförsäkringsbalken. Änkepensionen är dominerande i både antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslaget. Antalet kvinnor med änkepension var ca 231 000 . –2023 beräknas antalet minska med drygt 11 000 . Medelantalet kvinnor och män med omställningspension var ca 4 300 respektive 1 700 . Prognosen för åren framöver är att änkepensionen kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att vara förhållandevis . Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget beräknas minska med mellan . Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 10 . Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen om införande av socialförsäkringsbalken. Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna beror därför på pensionärernas inkomster och förmögenheter. Ökade pensionsinkomster minskar behovet av bostadstillägg i genomsnitt. Att det totala antalet pensionärer har ökat har dock inneburit att även antalet pensionärer med bostadstillägg ökat, även om den totala andelen minskat. Antalet kvinnor och män som fick bostadstillägg 2019 var 214 000 respektive 75 400. –2023 beräknas antalet med bostadstillägg öka svagt till följd av att antalet ålderspensionärer beräknas öka. Utgifterna för bostadstillägg påverkas även av boendekostnadernas utveckling. Medelbeloppen har ökat för både kvinnor och män främst på grund av ökade bostadskostnader och regelförändringar. Även pensionärernas benägenhet att ansöka om bostadstillägg påverkar utgiftsutvecklingen. Det är osäkert hur många som är berättigade till bostadstillägg men som av någon anledning inte ansöker om förmånen. Förändrad kunskap och ändrad benägenhet att ansöka kan därför påverka antalet personer som får bostadstillägg och därmed även utgifterna. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till 1 (se noten till sammanställningen av regeringens förslag till anslag i bil. Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet garanterar en lägsta ekonomisk standard för personer som är . Det är inkomstprövat och avräknas mot alla andra inkomster. I praktiken innebär det att äldreförsörjningsstöd lämnas till kvinnor och män som inte har tillräckligt stor garantipension, vilket oftast är personer som bosatt sig i relativt sent i livet. Antalet personer som fick äldreförsörjningsstöd ökade . Ett skäl till det är att de nuvarande reglerna om rätt till garantipension inte fått full genomslagskraft. Enligt nuvarande regler krävs bosättning i för att få del av hela grundskyddet, medan det enligt äldre regler endast krävdes . Personer födda omfattas av de äldre bestämmelserna och har därför som regel tillräckligt hög garantipension för att inte vara i behov av äldreförsörjningsstöd. I takt med att årskullar som inte omfattas av de äldre bestämmelserna tillkommer ökar antalet personer med äldreförsörjningsstöd. fick 14 600 kvinnor och 11 400 män äldreförsörjningsstöd. beräknas dock antalet förmånstagare minska, vilket beror på genomförda förstärkningar av garantipensionen och bostadstillägget (prop. 2018/19:134, bet. 2019/20:SfU7, rskr. 2019/20:12). beräknas antalet förmånstagare återigen öka. Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Inkomstpensionstillägg bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för inkomstpensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår att en ny förmån, inkomstpensionstillägg, införs i pensionssystemet (se avsnittet Förslag om inkomstpensionstillägg nedan). Utgifterna för förmånen påverkas av storleken på ålderspensionärernas inkomstgrundade allmänna ålderspension och antalet år med pensionsgrundande inkomst. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den verksamhet som bedrivs av Min Pension i . Anslaget minskas med 2021 för att finansiera förvaltningsgemensam digital infrastruktur. För att värna legitimiteten i välfärdssystemen behöver förutsättningarna för att effektivt kunna motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott förstärkas. föreslås därför tillföras resurser för att intensifiera arbetet inom detta område bl.a. mot bakgrund av betänkandet Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59). Anslaget ökas därför med 2021. Införandet av en ny förmån i pensionssystemet, det s.k. inkomstpensionstillägget, bedöms öka antalet försäkringsärenden hos . Utöver ökad handläggning kräver reformen även systemutveckling på myndigheten. För att ska kunna genomföra reformen ökas anslaget med 2021. Enligt en dom från (mål nr C-189/19) ska den svenska garantipensionen EU-rättsligt klassas som en s.k. minimiförmån, vilket gör handläggningen mer komplicerad. Anslaget ökas därför med 2021. För att stärka arbete med handläggningen av bostadstillägg ökas anslaget med 2021. Genomförandet av Pensionsgruppens överenskommelse om justerade pensionsåldrar kräver systemutveckling och innebär bl.a. ökade förvaltningskostnader till följd av att både gamla och nya it-system kommer att behövas . För att ska kunna genomföra reformen ökas anslaget med 2021. Anslaget minskas med 2021 till följd av en generell besparing. Totalförsvaret ska stärkas och återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Anslaget ökas därför med 2021. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 . Regeringen föreslår att en ny särskild förmån vid ålderdom införs. Förmånen ska vara ett tillägg till den inkomstgrundade allmänna ålderspensionen och heta inkomstpensionstillägg. Med anledning av den nya förmånen föreslår regeringen att 1 anvisas till det nya anslaget 1:5 Inkomstpensionstillägg (se avsnittet Anslaget 1:5 Inkomstpensionstillägg ovan). Regeringen anför att det för pensionssystemets legitimitet krävs att det alltid ska löna sig att ha arbetat och att pensionen för den som har arbetat ett helt arbetsliv är högre än nivån för grundskyddet. behöver grundskyddet vara tillräckligt högt för att möjliggöra acceptabla livsvillkor även för de pensionärer som inte har haft möjlighet att arbeta. För att upprätthålla respektavståndet mellan dem som har arbetat ett helt arbetsliv med låg lön och dem som inte har gjort det bör pensionen för dem som har inkomstgrundad allmän ålderspension och som arbetat ett helt arbetsliv förstärkas genom ett inkomstpensionstillägg som finansieras med medel från statens budget. Regeringen framhåller att det är viktigt att detta avsteg från livsinkomstprincipen ses som ett undantag. Det pågår diskussioner inom som syftar till att långsiktigt öka respektavståndet. Regeringen anser att principerna om livsinkomst och avgiftsfinansiering i pensionssystemet är viktiga, och avsikten är att de även fortsättningsvis ska vara grundläggande för konstruktionen av den svenska allmänna ålderspensionen. Inkomstpensionstillägget ska därför ses som en lösning på kort sikt medan arbete pågår för en mer långsiktig lösning för höjda pensioner. Den som har arbetat i ska vara försäkrad för inkomstpensionstillägg. Förmånen ska kunna lämnas till den som har en försäkringstid om och som tar ut inkomstgrundad allmän ålderspension, dock tidigast fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller . Inkomstpensionstillägget beräknas med ledning av ett beräkningsunderlag. Beräkningsunderlaget utgörs av den inkomstgrundade ålderspension som den försäkrade har rätt till som inkomstpensionstillägget avser. I beräkningsunderlaget görs dock vissa ändringar och tillägg. Inkomstpensionstillägget ska lämnas om beräkningsunderlaget uppgår till . Understiger eller överstiger beräkningsunderlaget intervallet ska det inte lämnas något inkomstpensionstillägg. Förmånsbeloppet ska vara som högst när beräkningsunderlaget ligger . I detta intervall ska förmånsbeloppet vara .