bet · H701FiU21 · 2020-06-16 00:00:00 — En förutsättning är att det är fråga om ett företag av mindre storlek. Ett företag är inte av mindre storlek om någon andel av företaget är upptagen till handel på en reglerad marknad eller motsvarande marknad utanför EES. Kretsen av företag som omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen är således i detta avseende snävare än kretsen av företag som omfattas av investeraravdraget eftersom bara andelar upptagna på en reglerad marknad undantas från investeraravdraget medan förordningen bara omfattar onoterade företag. För att investeraravdraget ska uppfylla kraven i förordningen krävs därför att tillämpningsområdet för stödet begränsas till förvärv av andelar i onoterade företag. Investeraravdrag ska inte beviljas om företaget ska betala tillbaka olagligt stöd eller befinner sig i ekonomiska svårigheter Regeringen föreslår att investeraravdrag inte ska beviljas för förvärv av andelar i ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grund av att ett beslut av kommissionen om att stöd beviljat av en svensk stödgivare är olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Motsvarande ska gälla för förvärv av andelar i ett företag som är i ekonomiska svårigheter. Den allmänna gruppundantagsförordningen tillämpas inte på stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd beviljat av samma medlemsstat är olagligt och oförenligt med den inre marknaden. För att säkerställa att investeraravdraget uppfyller villkoren i förordningen bör därför sådant ett avdrag inte beviljas för andelar i företag som är föremål för betalningskrav eller är i ekonomiska svårigheter. Utökad kontrolluppgiftsskyldighet för företag i vilka andelar förvärvats Regeringen föreslår att de företag som investeraravdraget hänför sig till ska lämna uppgift till om tidpunkten för andelarnas förvärvande, regionen där företaget finns och verksamhetsområdet. Enligt den allmänna gruppundantagsförordningen är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell och regional nivå. För att uppfylla detta krav måste vissa uppgifter om individuella stödmottagare inhämtas. I är det bl.a. som ska inhämta informationen och publicera uppgifterna. Författningsändringarna ska träda i kraft . Ändringarna i inkomstskattelagen ska tillämpas första gången på förvärv av andelar som sker efter , och ändringarna i skatteförfarandelagen ska tillämpas första gången på kontrolluppgifter som lämnas efter . Enligt statistikrapportering uppgick det samlade underlaget för investeraravdrag 2017 till . Detta motsvarar investeringar på ca . De samlade avdragen på minskade skatteintäkterna med ca 2017. återfördes avdrag till en summa av motsvarande en ökning av skatteintäkterna på ca . Med återföringarna inräknade minskade skatteintäkterna med 2017 till följd av investeraravdraget. Enligt uppgifter gjordes 3 675 investeraravdrag 2017. En enskild person eller ett dödsbo kan göra flera avdrag upp till motsvarande investeringar på maximalt oavsett i hur många företag som investeringarna görs. Antalet personer som gjorde investeraravdrag 2017 kan alltså vara lägre än antalet avdrag. Det kan enligt propositionen förväntas att av antalet investeraravdrag berörs av att avdraget begränsas till företag som inte varit verksamma på någon marknad eller har varit verksamma på en marknad mindre än . Det motsvarar omkring 660 avdrag och sannolikt ett färre antal personer. Förslagen om att begränsa investeraravdrag till företag som varit verksamma på en marknad mindre än , inte handlas på en MTF-plattform eller befinner sig i ekonomiska svårigheter innebär att de som investerar i den typen av företag kan få investeraravdrag. Kostnaden för den typen av investeringar blir högre, vilket gör att vissa personer kommer att avstå helt och andra att investera i mindre omfattning än vad som annars hade varit fallet. Det saknas enligt propositionen uppgifter om hur stor andel av företagen som berörs av förslaget att inte bevilja investeraravdrag om företaget handlas på en MTF-plattform. Även om det förekommer bedöms andelen företag som handlas på en MTF-plattform vara relativt lågt. Baserat på uppgifter från beräknas omkring 280 företag beröras av förslaget om att begränsa investeraravdraget till investeringar i företag som varit verksamma . De företag som inte längre får eller får mindre investeringar på grund av begränsningen av investeraravdraget får försämrade möjligheter att finansiera expansioner av verksamheten via externt aktiekapital. Avdragen uppgick till . Eftersom halva investeringen får tas upp för investeraravdraget motsvarar i avdrag i investeringar. Beskattning av utländska säljare för kemikalieskatten Skatt på kemikalier i viss elektronik För skattepliktiga elektronikvaror som säljs till från andra länder inträder skattskyldighet enligt lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik (kemikalieskattelagen) som huvudregel när varan förs in till från ett annat EU-land eller när skyldighet att betala tull uppkommer vid import från tredjeland. Om ett företag för in eller importerar en skattepliktig vara uppkommer normalt en skattskyldighet. Om en privatperson köper en skattepliktig vara från utlandet kan dock införseln eller importen i vissa fall undantas från beskattning. Enligt 13 § kemikalieskattelagen inträder, om vissa krav är uppfyllda, skattskyldigheten inte för en vara som säljs direkt från en utländsk säljare till en konsument i och som levereras från ett område utanför territorium. Undantaget motiverades vid införandet av skatten främst med de stora praktiska problemen med att upprätthålla en fungerande beskattning i dessa situationer. De problem som uppkommer vid beskattning av försäljning från utländska säljare direkt till svenska konsumenter kan delas in i tre övergripande kategorier – svårigheter att informera om skatten, upprätthållande och genomdrivande. Principer för skattskyldighet vid försäljning från säljare i andra EU-länder direkt till svenska konsumenter Regeringen föreslår att försäljare i andra EU-länder ska vara skattskyldiga för försäljningar av skattepliktiga produkter till svenska konsumenter om deras sammanlagda årliga försäljning överstiger ett visst tröskelvärde. Förmedlare föreslås bli skattskyldiga om de förmedlar försäljning av skattepliktiga varor från icke skattskyldiga säljare i andra EU-länder direkt till svenska konsumenter. I propositionen anförs att det, som nämnts, uppkommer flera praktiska problem om en utländsk handlare skulle vara skattskyldig vid försäljning direkt till en konsument. Möjliga alternativ skulle enligt propositionen vara att beskatta den svenska konsumenten eller transportören. Vid en beskattning av konsumenten skulle det bl.a. i princip saknas möjligheter för att upptäcka försäljningar av elektronikprodukter från andra EU-länder till svenska konsumenter. När det gäller möjligheten att beskatta transportören anförs i propositionen bl.a. att även om det i teorin finns möjligheter att beskatta den transportör som för in en skattepliktig vara i för andra punktskatter är det ovanligt att så sker. Vidare anförs att svårigheterna för att upptäcka försäljningar av elektronikprodukter från andra EU-länder till svenska konsumenter skulle kvarstå. I propositionen anförs också att eftersom det inte bedöms lämpligt att konsumenten eller transportören blir skattskyldig i de aktuella situationerna återstår den utländske säljaren som en möjlig skattskyldig. I propositionen anförs vidare att för mervärdesskatt är skattskyldigheten vid försäljning från utlandet reglerad genom bl.a. ett tröskelvärde för omsättningen. För att en säljare från ett annat EU-land ska betala mervärdesskatt i vid direktförsäljning till en svensk konsument krävs att värdet av säljarens sammanlagda omsättning i överstiger under det löpande eller föregående kalenderåret. Regeringen anför att en möjlig lösning för att minska de praktiska problemen vid beskattning av försäljning direkt från säljare i andra EU-länder till svenska konsumenter är att införa ett liknande system för skatten på kemikalier i viss elektronik. Regeringen föreslår också att det införs en definition av distansförsäljning. Med detta bör avses försäljning där varorna transporteras till från ett annat EU-land av säljaren eller någon annan för säljarens räkning och där köpet inte är yrkesmässigt för köparen. Skattskyldig blir den som säljer skattepliktiga varor genom distansförsäljning om den årliga försäljningen överskrider ett tröskelvärde om . Skattskyldigheten inträder i så fall när varan förs in i . Vidare bör gälla att aktörer som yrkesmässigt inom EU förmedlar distansförsäljningar av skattepliktiga varor, i de fall då säljarna inte själva är skattskyldiga, ska bli skattskyldiga om det årliga värdet av deras förmedlingar överstiger ett tröskelvärde om . Aktörerna blir en ny typ av skattskyldig. Tröskelvärdet för förmedling ska beräknas på samma sätt som vid försäljning. Principer för skattskyldighet vid försäljning från säljare i tredjeländer direkt till svenska konsumenter Regeringen föreslår att den nuvarande huvudregeln om att den som är skyldig att betala tullen eller hade varit skyldig att betala tullen om varan hade varit tullbelagd är skattskyldig vid försäljning från tredjeländer kvarstår, men utökas till att även omfatta försäljningar direkt till svenska konsumenter. I propositionen framhålls att import från tredjeländer skiljer sig på flera punkter från införsel från ett annat EU-land. Den gränskontroll som kan göras mellan EU-länder är klart begränsad jämfört med möjliga gränskontroller gentemot tredjeländer. Nationella punktskatter får inte leda till gränsformaliteter mellan medlemsstater inom EU. Gentemot tredjeländer finns vissa internationella avtal för att underlätta handel, men möjligheterna till tullkontroll är ändå betydligt mer omfattande än inom EU. En viktig skillnad är skatteförfarandet i svensk rätt. För i princip alla svenska punktskatter är skattskyldigheten vid import från tredjeländer kopplad till tullskulden. Skattskyldig vid skattepliktig import är den som är skyldig att betala tull eller skulle ha varit skyldig att betala tull om varan hade varit tullbelagd. Vid en försäljning direkt från en säljare i ett tredjeland till en konsument i är det normalt konsumenten som är skyldig att betala tull. vid import från tredjeländer är normalt och skatten deklareras och betalas som tullen. På grund av detta är det vid försäljningar till privatpersoner i praktiken ofta transport- eller postföretag som ombesörjer tulldeklarationen som ombud för konsumenten. Detta system gäller som huvudregel även i kemikalieskattelagen. Försäljningar direkt från en utländsk säljare i ett tredjeland till en konsument i är dock, som nämnts ovan, undantagna skatt under vissa förutsättningar. För sådana försäljningar skiljer sig därför kemikalieskattelagen från andra svenska punktskatter. Vidare anförs i propositionen att en möjlig lösning skulle vara att ha kvar det system som finns för skattskyldighet vid försäljning från tredjeländer och enbart ta bort det befintliga undantaget för försäljning direkt till svenska konsumenter. Ett sådant system skulle innebära att försäljningar inom EU och försäljningar från tredjeländer delvis hanteras olika eftersom försäljningar inom EU enligt det system som föreslås i vissa fall kan bli skattefria, vilket i så fall inte skulle kunna inträffa vid försäljning från tredjeländer. Skillnaden blir dock enligt propositionen i praktiken mycket liten eftersom skattefrihet vid försäljningar inom EU enbart kan uppkomma om försäljningen sker från ett företag vars årliga försäljning understiger tröskelvärdet och försäljningen inte förmedlas av en förmedlare vars omsättning från förmedlingar till överskrider tröskelvärdet. Sammantaget gör regeringen bedömningen att den nuvarande huvudregeln om att den som är skyldig att betala tullen eller hade varit skyldig att betala tullen om varan hade varit tullbelagd är skattskyldig vid försäljning från ett tredjeland bör kvarstå, men utökas till att även omfatta försäljningar direkt till svenska konsumenter. Det befintliga undantaget för försäljningar direkt från en utländsk säljare till en svensk konsument tas bort för försäljningar från tredjeländer. Bestämmelserna om registrerade EU-handlare, ändringarna om lagerhållare och justeringarna av godkännanden och återkallelse bör träda i kraft . Övriga lagändringar bör träda i kraft . Äldre bestämmelser bör gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Förslaget innebär att sådana försäljningar av skattepliktiga produkter från utländska aktörer direkt till svenska konsumenter som är undantagna skatt ska beläggas med skatt. tas skatten ut med per kilo för vitvaror och per kilo för övrig elektronik. Skatteintäkterna bedöms preliminärt öka med . Ändringen föreslås träda i kraft , vilket ger en delårseffekt på . Vidare anförs i propositionen att förslaget syftar till att minska snedvridningen mellan utländska aktörer och svenska aktörer som säljer varor som är skattepliktiga enligt kemikalieskattelagen direkt till svenska konsumenter. De utländska aktörerna kan i vissa fall sälja produkterna undantagna från skatt, vilket delvis missgynnar svenska säljare och den svenska marknaden för elektronikvaror som omfattas av kemikalieskatten. Det finns ingen exakt statistik över i vilken utsträckning svenska konsumenter handlar dessa elektronikvaror från utländska aktörer och det är därför enligt propositionen svårt att utvärdera vad förslagen kommer att innebära för utländska och svenska företag. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen genom försäljning till bokfört värde överlåter de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i till stiftelsen . Regeringen ska från försäljningsintäkterna få avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till byggnaderna, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. I propositionen anförs att staten genom äger fastigheten 1:1 i . På fastigheten finns byggnader som disponeras av stiftelsen . Byggnaderna är del av ett statligt byggnadsminne. Stiftelsen överlät 1982 byggnaderna till staten genom gåva. Enligt villkoren i samband med gåvan ska byggnaderna tills vidare upplåtas till också fortsättningsvis nyttjas för samma ändamål som . Byggnaderna är belägna på mark som omfattas av den kungliga dispositionsrätten. Stiftelsen bedriver verksamhet i byggnaderna i form av konstutställningar och restaurang- och kaféverksamhet. Verksamheten finansieras delvis med statsbidrag. I betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) bedömde utredaren att de aktuella byggnaderna inte av kulturhistoriska skäl behövde ägas av staten. Stiftelsen framställde 2015 till önskemål om att få återförvärva de byggnader som stiftelsen disponerar till ett pris motsvarande det bokförda värdet. Bakgrunden är att stiftelsen som ägare till byggnaderna har större möjlighet att attrahera privat kapital med vilket man bl.a. kan vårda och förvalta byggnaderna. anser att byggnaderna inte behöver ägas av staten av kulturhistoriska skäl och att det därför finns förutsättningar för staten att överlåta byggnaderna. har tillstyrkt försäljningen, under förutsättning att det finns ekonomiska möjligheter för stiftelsen att vårda och förvalta byggnaderna och att hela anläggningen, inklusive byggnader, park, vegetation och gångvägar som hör till anläggningen, vårdas så att det kulturhistoriska värdet inte minskar. anser att en överlåtelse ska få göras till ett pris som motsvarar det bokförda värdet för byggnaderna, vilket uppgår till ca . Det bokförda värdet motsvarar de icke avskrivna kostnader som staten haft för investeringar och förbättringar av byggnaderna och som till fullo inte betalats med den hyra som stiftelsen har erlagt. Enligt 8 kap. 7 § budgetlagen (2011:203) ska överlåtelse av statens egendom genomföras affärsmässigt om inte särskilda skäl talar mot det. Byggnadernas marknadsvärde uppskattas till vid en försäljning på en öppen marknad. En försäljning till någon annan än Stiftelsen bedöms dock enligt propositionen inte vara möjlig med hänsyn till de inskränkningar i nyttjanderätten som gäller för byggnaderna. En försäljning bör därför enligt propositionen i stället kunna ske till bokfört värde. Vidare anförs i propositionen att det är viktigt att säkerställa byggnadernas framtida underhåll och förvaltning. har bedömt att är ett tillräckligt belopp för detta ändamål. En förutsättning för en överlåtelse är därför att stiftelsen kan uppvisa ett eget kapital om avsatt i en fond. Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget I bilaga 5 finns regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget 2020. Förslag som påverkar statens utgifter Regeringen lämnar i propositionen förslag till ändringar av anslagens nivå för 89 anslag inom 22 utgiftsområden samt nya och ändrade beställningsbemyndiganden. Nedan redovisas förslagen per utgiftsområde. Beloppen är avrundade till en decimal. Ramen för utgiftsområde 1 ökas med 2020, enligt regeringens förslag. Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati föreslås öka med 2020 eftersom länsstyrelsernas kostnader i samband med valet till 2019 blev högre än beräknat. Vidare föreslår regeringen att anslaget 6:3 Datainspektionen ökas med eftersom uppgiften att besluta om tillstånd och utöva tillsyn över kamerabevakning har medfört högre utgifter än vad som tidigare beräknats. Regeringen konstaterar att utbrottet av det nya coronaviruset innebär att tidningsbranschens redan svåra ekonomiska situation har förvärrats genom kraftigt minskade annonsintäkter. Att tidningarna kan fortsätta sin verksamhet och även distribueras i hela landet är särskilt viktigt i när behovet av nyheter och information är stort. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att anslaget 8:1 Mediestöd ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Regeringen redovisar i propositionen att staten har en möjlighet att förvärva en del av fastigheten 3:10. Staten avyttrade fastigheten efter försvarsbeslutet (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36). Fastigheten är en del av garnison och värderas till . Enligt 8 kap. 7 § budgetlagen (2011:203) ska förvärv genom köp eller byte och försäljning genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. I det aktuella fallet är förvärvet avsett att genomföras utan att objektet kommer ut till försäljning på marknaden. Det pris som staten betalar kan därför komma att överstiga marknadsvärdet. Regeringen bedömer att den aktuella fastigheten passar in i förvaltningen och samordningen av Försvarsmaktens anläggningar. Regeringen anför vidare att det är av stor vikt att säkra tillgången till fastigheten för att tillgodose det militära försvarets befintliga behov, liksom Försvarsmaktens långsiktiga behov av etablering i . Anskaffningskostnaden bedöms rymmas inom den kreditram som har beslutat för investeringar i fastigheter och markanläggningar . Eftersom fastigheten har ett betydande värde och det är fråga om ett belopp som avviker från beräknat marknadsvärde bedömer regeringen att godkännande av förvärvet bör inhämtas. Regeringen anför mot denna bakgrund att bör godkänna att regeringen förvärvar en del av fastigheten 3:10 för . Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ökas med 2020, enligt regeringens förslag. Anslaget 1:2 föreslås öka med 2020 för att förstärka möjlighet att vid gränsen stoppa narkotika och vapen, bl.a. genom ökad närvaro. Ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökas med 2020, enligt regeringens förslag. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med 2020 då det är angeläget att Säkerhetspolisen kan fortsätta att upprätthålla sin förmåga att skydda demokratiska system, medborgarnas fri- och rättigheter samt den nationella säkerheten. Enligt regeringen har antalet inkomna mål till domstolarna fortsatt att öka. Anslaget 1:5 Domstolar föreslås därmed öka med , för att domstolarna med bibehållen kvalitet och effektivitet ska kunna hantera ett stort och ökat antal mål. Kriminalvården har en ansträngd beläggningssituation och har haft ett ekonomiskt underskott. Effektiviserings- och besparingsåtgärder har inletts. Regeringen anför dock att det är angeläget att myndigheten kan behålla tillräcklig bemanning och föreslår därför att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . Anslaget 1:8 föreslås öka med eftersom det ökade ärendeinflödet inom den rättspsykiatriska verksamheten väntas medföra högre utgifter än beräknat. Regeringen föreslår att anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med mot bakgrund av att det ökade antalet inkomna mål till domstolarna medför en ökning av antalet förordnanden med rättsliga biträden. Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. föreslås öka med då utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet förväntas bli högre än beräknat. Regeringen föreslår också att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ökas med , för att inom ramen för fonden för inre säkerhet finansiera resterande del av det nationella programmet och tidigare ekonomiska åtaganden. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Ramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan ökas med 2020, enligt regeringens förslag. Det handlar främst om anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer som föreslås ökas med eftersom den försvagade kronkursen och utgifterna för FN:s fredsbevarande insatser medfört att utgifter för avgifterna blir högre än vad regeringen tidigare beräknat. Utbrottet av det nya coronaviruset har ökat behovet av konsulärt bistånd, och regeringen föreslår därför att anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ökas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Ramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med 2020, enligt regeringens förslag. Regeringen har efter förslag i budgetpropositionen ett bemyndigade att 2020 under vissa förutsättningar besluta om export av JAS 39 C/D. För att möjliggöra en eventuell export föreslår regeringen en utökad kreditram för . Förslaget innebär att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Det är en ökning med jämfört med vad tidigare bemyndigat regeringen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6, bet. 2019/20:FöU1, rskr. 2019/20:107). Vidare har den polska regeringen begärt en offert på två svenska ubåtar av Södermanlandsklass. Regeringen anför att en försäljning skulle vara säkerhetspolitiskt betydelsefullt för , och exporten skulle bidra till att behålla och utveckla kompetens inom undervattensområdet. En av de aktuella ubåtarna togs ur drift 2011 och den andra är planerad att vara i drift . En försäljning skulle enligt regeringen inte innebära en tidigareläggning av avvecklingen av den senare ubåten. Enligt regeringen kan den svenska staten komma att bli avtalspart, alternativt att staten säljer ubåtarna till industrin, som då blir avtalspart. Av 8 kap. 6 § budgetlagen framgår att regeringen får besluta om överlåtelse av lös egendom om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet eller har blivit obrukbar eller om den inte anskaffats med statens medel. Eftersom en av ubåtarna fortfarande behövs för statens verksamhet krävs godkännande. Enligt regeringen förutsätter försäljningen att ubåtarna modifieras, vilket skulle kunna innebära ett ekonomiskt åtagande för staten. En försäljning ska genomföras affärsmässigt, vilket ska garantera att staten minst får täckning för samtliga kostnader som iståndsättande av ubåtarna, utbildning av personal och annat stöd från svensk sida medför.