bet · H701SoU4 · 2020-02-10 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som rör äldrefrågor, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbete. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kompetens, bemanning och kunskapsfrågor Motioner som bereds förenklat 1.Äldrelag, punkt 1 (SD, C) 2.Internationell äldrekonvention, punkt 2 (KD) 3.Organisations- och kvalitetsfrågor, punkt 3 (SD) 4.Organisations- och kvalitetsfrågor, punkt 3 (L) 5.Kompetens och bemanning, punkt 5 (V) 6.Kunskap och bemötande, punkt 6 (L) 7.Särskilda boendeformer för äldre m.m., punkt 7 (SD) 8.Särskilda boendeformer för äldre m.m., punkt 7 (V) 9.Särskilda boendeformer för äldre m.m., punkt 7 (L) 10.Parboendegaranti m.m., punkt 8 (M, KD) 11.Parboendegaranti m.m., punkt 8 (SD) 12.Digital teknik, punkt 9 (M) 13.Digital teknik, punkt 9 (SD) 14.Digital teknik, punkt 9 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 1 (SD, C) 2019/20:2818 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 2 (KD) 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2019/20:2167 av (M) och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 19. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) 2019/20:1435 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:2250 av (M) och 2019/20:2834 av (M) yrkande 2. Kompetens, bemanning och kunskapsfrågor 2019/20:1409 av och (båda S) och 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 8. Reservation 5 (V) 2019/20:628 av (KD), 2019/20:799 av (SD), 2019/20:1448 av (SD), 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 6 (L) Särskilda boendeformer för äldre m.m. 2019/20:281 av (C), 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 19, 2019/20:1843 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 10 (M, KD) Reservation 11 (SD) 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 25 i denna del, 2019/20:2926 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) 2019/20:714 av (SD). Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S), (S), (MP), (S), (M), (SD), (C), (SD), (L) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 70 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Vid sammanträdet fick utskottet information från Utredningen om välfärdsteknik i äldreomsorgen (S 2018:11). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en äldrelag och ett motionsyrkande om att FN bör arbeta fram en internationell äldrekonvention. Jämför reservation 1 (SD, C) och 2 (KD). I partimotion 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att skapa en mer samordnad vård för äldre genom att utreda möjligheten att ersätta hälso- och sjukvårdslagens (HSL) och socialtjänstlagens (SoL) delar om hemsjukvård respektive social omvårdnad med en äldrelag. Motionärerna anför att äldre är en grupp som ofta hamnar mellan vårdens och omsorgens stolar. För att överbrygga HSL och SoL, inrikta vården mer mot tidiga insatser snarare än akuta och dessutom göra det möjligt för fler att bo kvar hemma vill motionärerna låta utreda möjligheten att ersätta dessa två lagar med en äldrelag som ska reglera den hemsjukvård som ges enligt HSL, och den personliga omvårdnad som ges enligt SoL. I kommittémotion 2019/20:2818 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 24 ett tillkännagivande om att FN bör arbeta fram en äldrekonvention, motsvarande , som behandlar äldre personers levnadsvillkor, behov och rättigheter. Konventionen skulle enligt motionärerna kunna beröra rätten till hälsa och god vård, icke-diskriminering, respekt samt utveckling och social samvaro. Det handlar om att varje människa ska vara berättigad till ett värdigt bemötande hela livet. Omsorgen om äldre och äldre personers rätt till insatser regleras i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bestämmelser om hemsjukvård finns i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL. I 12 kap. 2 § anges att kommunen får erbjuda den som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL. Enligt 14 kap. 1 § får regionen överlåta skyldigheten att erbjuda hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård), i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL, till en kommun inom regionen om regionen och kommunen kommer överens om det. Av 16 kap. 1 § HSL framgår att regionen ska avsätta de läkarresurser som behövs till kommunerna inom regionen för att enskilda ska kunna erbjudas en god hälso- och sjukvård i särskilt boende och i dagverksamhet enligt 12 kap 1 §. Detsamma gäller hemsjukvård i ordinärt boende och i sådant särskilt boende som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL, om en kommun ansvarar för vården enligt 14 kap. 1 §. Bakgrund och pågående arbete De övergripande målen för äldreomsorgen är att äldre ska – kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag – kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende – bemötas med respekt – ha tillgång till god vård och omsorg. Målen syftar till att tydliggöra det gemensamma åtagandet och att göra det enklare att arbeta i samma riktning och mobilisera gemensamma resurser. Utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen lämnade i betänkandet Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) ett förslag om att regeringen skulle göra en översyn av de nationella målen för äldrepolitiken, med syfte att anpassa målen efter de förutsättningar och den kunskap som finns. Utredningen ansåg att de nuvarande målen för äldreomsorgen är tillämpliga, men föreslog att ytterligare mål läggs till om tillgång till jämlik och jämställd vård och omsorg. Regeringen framförde i skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan att det är angeläget att jämställdheten och jämlikheten inom äldreomsorgen ökar och att de nationella målen för äldrepolitiken bör kompletteras med ett femte mål om att äldre kvinnor och män ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Skrivelsen behandlades av utskottet . beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9) föreslog regeringen att målen för den nationella äldrepolitiken kompletteras med ett femte mål: äldre ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Förslaget behandlas i socialutskottets betänkande 2019/20:SoU1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottet föreslog att skulle godkänna målet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (prot. 2019/20:54, rskr. 2019/20:135). Regeringen tillsatte en särskild utredare för att göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453) och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). Utredningen har antagit namnet Framtidens socialtjänst. I uppdraget ingår bl.a. att se över och lämna förslag om socialtjänstlagens struktur och konstruktion, tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och minskar behovet av individuella insatser samt uppdrag. Inom ramen för uppdraget hanterar utredningen bl.a. frågor som rör skälig levnadsnivå, individuell behovsprövning samt hur insatser för äldre ska göras tillgängliga. Utredningen överlämnade delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32). beslutade regeringen att komplettera uppdraget, bl.a. med ett förtydligat uppdrag att analysera och beakta vilken funktion en särreglering för äldre skulle ha (dir. 2018:69). Utredaren ska analysera hur en reglering av äldreomsorgen och övriga insatser inom som är riktade till äldre enligt en särlagstiftning respektive inom ramen för socialtjänstlagen påverkar förutsättningar för socialnämnden att verka för – att äldre får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra – en sammanhållen och effektiv vård och omsorg för äldre – att äldres behov av förebyggande och trygghetsskapande insatser tillgodoses. Utredaren ska se över och analysera för- och nackdelar med att tillhandahålla insatser inom äldreomsorgen och övriga insatser riktade till äldre enligt en särlagstiftning i stället för enligt socialtjänstlagen. Utifrån denna analys ska utredaren ta ställning till huruvida en sådan särlagstiftning är motiverad. Utredaren ska även se över och analysera om det för stöd-, vård- och behandlingsinsatser för äldre finns behov av ett mer ändamålsenligt och vägledande begrepp än skälig levnadsnivå som tillmötesgår och förtydligar lagens intentioner. Uppdraget ska slutredovisas i sin helhet . Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen har tagit fram de allmänna råden Värdegrunden i social-tjänstens omsorg om äldre (SOSFS 2012:3 [S]). I de allmänna råden ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av bestämmelsen i 5 kap. 4 § första stycket SoL om att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). För att uppnå det behöver äldreomsorgen bl.a. värna och respektera den enskilda personens rätt till privatliv och kroppslig integritet, själv-bestämmande, delaktighet och individanpassning. Vidare har tagit fram olika material och utbildningar om den nationella värdegrunden för att informera om den och stödja genomförandet av den, bl.a. publikationen Äldreomsorgens nationella värdegrund – ett vägledningsmaterial som vänder sig till alla som arbetar i äldreomsorgen. hölls en världskonferens om åldrandefrågor i , World Assembly on Ageing, där man antog ett internationellt handlingsprogram om åldrande – Plan of Action on Ageing. antogs ytterligare ett internationellt handlingsprogram om åldrande – Plan of Action on Ageing (Mipaa) och en politisk deklaration på den andra världskonferensen om åldrandefrågor. Kommissionen för social utveckling gör en översyn av hur handlingsprogrammet genomförs . Viktiga beslut och handlingsprogram antog generalförsamlingen FN:s principer för äldre personer (United Nations Principles for Older Persons). Förslagen är samlade under fem teman: oberoende, deltagande, omsorg, självförverkligande och värdighet. antogs en handlingsplan vid toppmötet i om social utveckling i världen, World Summit for Social Development. Den inkluderar ett samhälle för alla åldrar. inrättades , och firas om våld och övergrepp mot äldre . Uppföljning av Plan of Action on Ageing (Mipaa) skickade regeringen den svenska rapporten uppföljning av den regionala implementeringen av Plan of Action on Ageing (Mipaa) i till ekonomiska kommission för (Unece). Mipaa är en global handlingsplan inom FN som lyfter fram äldres rättigheter. I handlingsplanen uppmanas medlemsstaterna att, mot bakgrund av den globala utmaningen med en åldrande befolkning, uppmärksamma och vidta åtgärder för att stärka äldres rättigheter. I rapporten till Unece redovisade regeringen de åtgärder som genomfördes i –2016 för att stärka äldre kvinnors och mäns rättigheter. Flera myndigheter och representanter för pensionärsorganisationerna har deltagit i arbetet med att beskriva nationella satsningar som har målsättningen att äldre kvinnor och män ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Motionsyrkanden om att införa en ny äldreomsorgslag och om en om rättigheter för äldre behandlades senast i betänkande 2016/17:SoU9 Äldrefrågor. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 10). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2016/17:93). Ett motionsyrkande om att utreda en ny rättighetslag för äldreomsorgen behandlades i betänkande /19:SoU13 Äldrefrågor. Motionsyrkandet avstyrktes (s. 11 f.). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:69). De övergripande målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, ha tillgång till god vård och omsorg samt erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Vidare innebär den nationella värdegrunden för äldreomsorgen att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Utskottet vill framhålla att det är av största vikt att värdegrunden efterlevs och att de äldres rättigheter respekteras. Utskottet konstaterar vidare att utredningen socialtjänst bl.a. ska analysera och beakta vilken funktion en särreglering av äldreomsorgen och övriga insatser inom som är riktade till äldre skulle ha. Uppdraget ska slutredovisas . Därmed anser utskottet att det inte är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2019/20:3109 (C) yrkande 18. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår inom FN för att lyfta fram äldres rättigheter. Det finns inte skäl till att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion 2019/20:2818 (KD) yrkande 24. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en reformering av äldreomsorgen, samordnad individuell plan (SIP), medicinskt ansvariga för rehabilitering, jämförelser av hemtjänstverksamheter och om avgifter m.m. inom äldreomsorgen. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (L). I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om en reformering av äldreomsorgen. Motionärerna anser bl.a. att valfriheten måste utökas och fyllas med innehåll, att den nationella styrningen av äldreomsorgen behöver bli tydligare och att en laga-mat-garanti för bör införas. Motionärerna betonar även att personalens kompetens är avgörande för kvaliteten i äldreomsorgen. I kommittémotion 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att en samordnad individuell plan (SIP) ska tas fram redan i första kontakten med den äldre. För att detta ska fungera tillfredsställande och jämlikt över hela landet krävs enligt motionärerna ett nationellt grepp om frågan. Medicinskt ansvarig för rehabilitering I partimotion 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att införa en medicinskt ansvarig för rehabilitering () i äldreomsorgen. Motionärerna anför att det i kommunerna bör finnas en vid sidan om en , medicinskt ansvarig sjuksköterska, för att underlätta och påskynda rehabiliteringen av årsrika människor efter sjukdom eller skador. I motion 2019/20:2167 av (M) föreslås ett tillkännagivande om möjligheten till högre kvalitet i genom att goda exempel på välfungerande hemtjänstverksamheter sprids. Motionären anser att ett arbete med att samla in exempel på där fungerar väl bör påbörjas centralt – exempelvis hos Kommuner och Regioner – där man tittar på arbetssätt och organisation, vilka förändringar som genomförts och hur dialogen med de äldre fungerar, kostnader samt hur nöjdheten ser ut bland både äldre och personal. Detta bör sedan förmedlas ut i landet. I motion 2019/20:2834 av (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att införa en obligatorisk nationell äldrepeng som är kopplad till ett nationellt regelverk, motsvarande lagen om valfrihetssystem, som ger äldre rätt att välja omsorgstjänster i hela landet. I motion 2019/20:2250 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att överväga en översyn av avgifterna inom äldreomsorgen. Motionären anför bl.a. att det inte är rimligt att de olika avgifterna inom äldreomsorgen skiljer sig åt mellan kommunerna och att bostadstillägg hamnar i kommunkassan. I motion 2019/20:1435 av ClasGöran och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att se över systemet med förbehållsbelopp så att det ökar i förhållande till bruttointäktsökningar för den grupp som motionen beskriver. Hälso- och sjukvården ska enligt 3 kap. 2 § HSL arbeta för att förebygga ohälsa. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Enligt 16 kap. 4 § HSL ska regioner och kommuner upprätta en individuell plan för att en enskild person ska få sina behov tillgodosedda när han eller hon har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från (jämför 2 kap. 7 § SoL). Planen ska, när det är möjligt, upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser som respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som ska vidtas av någon annan än regionen eller kommunen och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. (Se vidare nedan om samordnad individuell plan [SIP].) Bestämmelserna om kommunernas rätt att ta ut avgifter inom äldre-omsorgen finns i 8 kap. SoL. Enligt 8 kap. 5 § får den enskildes avgifter för hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med avgifter som avses i 17 kap. 8 § första stycket 1 och 2 HSL, uppgå till högst en tolftedel av 0,5392 prisbasbelopp . För bostad i särskilt boende får den enskildes avgifter uppgå till högst en tolftedel av 0,5539 prisbasbelopp . Enligt 8 kap. 5 § SoL får avgifterna inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kommunen dessutom försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation (8 kap. 6 § SoL). Ytterligare bestämmelser om den närmare beräkningen av den enskildes förbehållsbelopp, minimibelopp och om högkostnadsskydd finns i 8 kap. 7 och 8 §§ SoL, 17 kap. 3 och 8 §§ HSL samt 2 kap. 6 och 7 §§ socialför-säkringsbalken. Enligt Uppgifter för beräkning av avgifter inom äldre- och funktionshinderomsorgen uppgår prisbasbeloppet till . Avgiften för hemtjänst, dagverksamhet, hälso- och sjukvård samt förbrukningsartiklar får uppgå till 2 . Avgiften för bostad i särskilt boende, som inte omfattas av hyreslagen, får uppgå till 2 . Det minimibelopp som gäller för ensamstående ska, om inte annat följer av 8 kap. 8 § SoL, alltid utgöra lägst 5 . Minimibeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor ska utgöra lägst 4 . Bakgrund och pågående arbete Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan I skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan redogjorde den dåvarande regeringen bl.a. för sin syn på äldreomsorgen och på vilka områden som bör prioriteras under kommande mandatperiod. I skrivelsen framförde regeringen bl.a. att äldreomsorgen behöver arbeta med mer förebyggande insatser, dels så att de äldre i större utsträckning kan leva självständigt, dels för att möjliggöra en mer effektiv vård och omsorg. Genom förstärkta förebyggande och rehabiliterande insatser får fler äldre kvinnor och män möjlighet att leva ett aktivt liv och uppleva god hälsa. Regeringen lyfte även fram reformer för ökad tillgänglighet för att sänka tröskeln för äldre att ta emot förebyggande och rehabiliterande insatser. Regeringen anförde även att det är mycket angeläget att fortsätta arbetet med att samordna vård och omsorg om äldre kvinnor och män på ett bättre sätt och att verka för att ge personalen bättre arbetsmiljö och förutsättningar att planera sin tid för att kunna ge omsorg av god kvalitet. Skrivelsen behandlades av utskottet . Utskottet såg positivt på det långsiktiga förändringsarbete som inletts för att anpassa äldreomsorgen till den demografiska och tekniska utvecklingen och delade regeringens bedömning av vilka områden som bör prioriteras under den kommande mandatperioden. beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2018/19:SoU6, rskr. 2018/19:51). Individens behov i centrum hade regeringens uppdrag att utveckla och anpassa arbetssättet Äldres behov i centrum (ÄBIC) så att arbetssättet kan användas för vuxna personer oavsett ålder och funktionsnedsättning. Det utvecklade och anpassade arbetssättet benämns Individens behov i centrum (IBIC). Av regleringsbrev (S2018/06066/RS) framgår att myndigheten ska verka för att IBIC införs i samtliga kommuner. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Rapport om samordnad individuell plan beslutade att göra en utvärdering av samordnad individuell plan (SIP) för enskilda och att inrikta studien på barn med funktionsnedsättning och äldre multisjuka. överlämnade utskottets arbetsgrupp för utvärdering och forskningsfrågor sin rapport individuell plan (SIP) – en utvärdering (2017/18:RFR5). I rapporten lämnas bl.a. följande iakttagelser: – Kunskap om SIP-lagstiftningen är en nyckelfaktor för genomförandet. – Bristande förståelse för varandras professioner och olika verksamhets-kulturer är ett betydande hinder för att genomföra SIP. – För äldre multisjuka har det gått trögare att genomföra lagstiftningen även om det finns goda exempel ute i landet. Brist på kunskap om SIP, brist på tid och att inte alla viktiga aktörer deltar i vårdplaneringen lyfts fram som betydande hinder. Kommuner och Regioners arbete med SIP Kommuner och Regioner (SKR), tidigare Kommuner och Landsting (SKL), har i samarbete med en rad organisationer tagit fram ett stöd för SIP för äldre. Syftet är att förbättra möjligheten för äldre att själva vara aktiva i sin egen vård. SIP gör det tydligt för personen själv, för närstående och för den äldre personen själv vem som ansvarar för vad. SIP ger också möjlighet för den äldre personen att bli mer aktiv i vården av den egna hälsan och att medverka i planeringsarbetet. Inom ramen för projektet psykisk hälsa har SKR tagit fram ett utbildnings- och informationsmaterialet om SIP för äldre. Materialet består av filmer, en handbok, manualer, talarstöd i Powerpoint, intervjuer och checklistor. Materialet är anpassat för att informera och utbilda olika målgrupper. Vidare har en introduktion till SIP för äldre tagits fram av SKR, professionella företrädare från kommuner och regioner, de fackliga organisationerna , , Förbundet , och samt de två största seniororganisationerna PRO och SPF. Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport har regeringens uppdrag att lämna lägesrapporter för olika områden inom vård och omsorg.