bet · H701SkU24 · 2020-06-12 00:00:00 — Övriga länder åtog sig att påbörja utbytet . hade 65 länder undertecknat ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering på skatteområdet och om automatiskt utbyte av sådana rapporter. Standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Den svenska lagstiftningen för att genomföra avtalet trädde i kraft efter förslag i proposition 2016/17:47 Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapportering på skatteområdet. antog rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandragande i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet skulle, med vissa undantag, vara genomfört . När rådets direktiv mot skatteundandraganden antogs gav finansministrarna kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag med regler om hybrida missmatchningar som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än BEPS- rekommendationer (base erosion and profit shifting, handlingsplan mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster) om hybrida missmatchningar. Hybridreglerna i direktivet mot skatteundandraganden och i ändringsdirektivet skulle vara genomförda i svensk rätt och tillämpas senast fr.o.m. . Bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen av vissa transparenta företag ska dock vara genomförda i svensk rätt och tillämpas fr.o.m. . har en ny lag om rapporteringspliktiga arrangemang och de förslag till ändringar i lagar som är nödvändiga för att genomföra rådets direktiv (EU) 2018/822 av om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (DAC 6) beslutats av . Direktivet innebär att det införs gemensamma EU-regler om uppgiftsskyldighet för s.k. rapporteringspliktiga arrangemang och automatiskt utbyte av upplysningar om dessa arrangemang mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och till Europeiska kommissionen. För att ett arrangemang ska vara rapporteringspliktigt krävs att arrangemanget är gränsöverskridande och att det uppvisar åtminstone ett av de s.k. kännetecken, som indikerar att det kan finnas en risk för skatteflykt. Uppgiftsskyldigheten riktar sig primärt till rådgivare som bl.a. utformar, marknadsför, tillhandahåller eller organiserar ett rapporteringspliktigt arrangemang. Även användare av rapporteringspliktiga arrangemang kan bli uppgiftsskyldiga i vissa fall. Syftet med direktivet är bl.a. att ge skattemyndigheterna tidig information om nya former av aggressiv skatteplanering och i vilken utsträckning de används. I propositionen lämnas även förslag på en ny särskild avgift i form av en rapporteringsavgift som ska kunna tas ut om föreskrivna uppgifter om ett arrangemang inte har lämnats i rätt tid till . Lagen kommer att träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Regeringen tillsatte en kommitté som ska undersöka hur systemet med avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats bör omarbetas för att på ett bättre sätt gynna resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och vara enklare än det nuvarande systemet att tillämpa, administrera och kontrollera. Vidare bör ett förändrat reseavdrag bidra till regionförstoring och därmed underlätta rörligheten på arbetsmarknaden som utformningen av reseavdraget bidrar till klimatmålet för transportsektorn 2030. lämnade sitt betänkande SOU 2019:36 Skattelättnad för arbetsresor. Kommittén föreslår att reseavdraget avskaffas i sin nuvarande form. Det bör ersättas av en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion för längre arbetsresor. Lagändringen föreslås träda i kraft . I motion 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 12 anförs att det är viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt. har agerat passivt och oengagerat med sina bi- och multilaterala skatteavtal. En viktig åtgärd är därför att stärker sina bi- och multilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet. I motion 2019/20:596 av m.fl. (SD) yrkande 9 anförs att det bör utredas hur regler på beskattningsområdet kan förändras för att förenkla för den växande delningsekonomin. Ett sätt vore att definiera delningsekonomi som en ekonomisk aktivitet som understiger ett visst belopp och att verksamheten i annat fall klassas som professionell. Detta skulle öppna upp för förenklade skatteregler för de privatpersoner som vill dela, hyra ut och byta tillgångar med varandra. Det bör även utredas huruvida man kan ställa krav på plattformarna att redovisa intäkter och betala in skatter för sina användare. I motion 2019/20:742 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 7 anförs att en viktig uppgift för är att motverka och bekämpa brottslighet inom sitt ansvarsområde. Problemen med skatteflykt och skatteundandragande har expanderat i takt med globaliseringen. Motionärerna vill därför inrikta arbete mot skatteundandragande och vinstförflyttning mot globala insatser inom ramen för OECD-arbetet. Vidare anförs att handel med andra länder beror på många faktorer, bl.a. vårt nät av skatteavtal. För del finns det risk att en del av våra skatteavtal med andra länder har börjat bli utdaterade och att detta gör att kan bli utkonkurrerade av andra länders export som en följd av att de har mer uppdaterade och bättre avtal. Det måste ske en ökad aktivitet i arbetet med uppdatering av skatteavtal med andra länder. Det behövs också en kontinuerlig utvärdering av skattesystemet och hur detta upprätthåller en hög skattemoral. Det måste tillföras mer resurser på fördjupade och mer sofistikerade processer för skattekontroller för att stävja skattebrott i . Genom ett minskat antal skattebrott tryggar vi finansieringen av välfärden. behöver också utveckla ett företagsvänligt myndighetsförfarande och arbetet med regelförenkling för företagen bör därför intensifieras. Slutligen anser motionärerna att det är viktigt att upprätthålla en kollektiv skattemoral i och vill därför möjliggöra fler skattekontroller genom att tillföra mer resurser. Det bör få som effekt att skattefelet, dvs skillnaden mellan lagstadgad skatt och inbetald skatt, minskar. I motion 2019/20:1016 av (M) yrkande 1 anförs att uppläggen som görs för att undanhålla skatt kan innehålla allt från olagliga bemanningsföretag och, olagliga anställningar till olagliga egenföretagare. På detta sätt kan man komma undan med att undvika att betala skatt på arbetskraft. Man bör därför se över möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft. I motion 2019/20:1193 av och (båda S) anförs att insatserna för att motverka skattefusk, skatteundandragande och skatteflykt samt andra därmed sammanhängande brott bör förstärkas. I motion 2019/20:1799 av Per Åsling (C) anförs att plattformsföretag bör bli skyldiga att rapportera in till vilka ersättningar de har betalat ut till uppdragstagare. Med rätt incitament i lagstiftningens utformning kan plattformsföretagen utveckla enkla lösningar även för detta. I motion 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta i hela utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Reseavdraget bör värnas. bör få i uppdrag att effektivisera kontrollerna kring reseavdraget för att bättre upprätthålla rättvisa och ordning och reda i skattesystemet. I motion 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkandena 5, 6 och 9 anförs att delningsplattformarna bör kunna certifiera sig hos i de fall där plattformarna tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och/eller skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Det behöver utredas hur ett mer välanpassat system, utan fusk, för företagande skulle kunna upprättas. Vidare anförs att skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska. Att verka inom delningsekonomin får inte bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Det är viktigt att skattereglerna utformas på ett sätt så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som skattesystemet står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. I motion 2019/20:2903 av (M) anförs att skattesystemet borde göras om så att den skatt den enskilde är skyldig att betala bara ska ses som lägsta skatt att betala och ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheten till frivilliga skatteinbetalningar. I motion 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 24 anförs att motionärerna vill ändra lagstiftningen för att säkerställa att det inte råder några tveksamheter kring befogenheter. I motion 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att som det finns ett behov av en europeisk harmonisering bör svenska intressen värnas och den svenska skattebasen skyddas. har tillförts medel för arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. I motion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 42 anförs att lagstiftningen för hantering av preliminärskatt bör utredas i syfte att ändra på regelverk för förtida inbetalning så att enskilda företagare inte kan tvingas betala skatt på pengar de ännu inte tjänat. Vidare vill motionärerna att regeringen tillsätter en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. ska enligt regleringsbrevet bedöma skattefelets storlek och i vilken grad skattefelet har förändrats. ska också redovisa hur myndigheten har arbetat, både på egen hand och i samverkan med , för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande samt vilka effekter vidtagna åtgärder har fått. I anslutning till detta ska även redovisa genomförda åtgärder för att motverka penningtvätt. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Det är också viktigt att delningsekonomin inte används för att kringgå skatteregler och undvika beskattning. Det mer övergripande arbetet med att stärka rättssäkerheten för enskilda och det internationella samarbetet mot skatteflykt och skattefusk har utvecklats starkt . Det internationella arbetet med att stärka arbetet mot skatteflykt och skattefusk pågår inom FN, och EU. deltar aktivt i detta arbete. Det pågår således ett kontinuerligt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. arbetar också kontinuerligt med enhetligheten i beskattningen och rättssäkerheten för medborgarna. Med hänvisning till detta, och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om tillkännagivande på detta område, avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Arbetet med att reformera reseavdragssystemet pågår inom varför utskottet inte finner skäl att föregripa detta arbete och avstyrker därmed motionen med den inriktningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om information och ansökan om bostadstillägg i samband med deklarationen, om förenklad deklarationsprocess för småföretagare och olika förenklingar av bestämmelser om bokföring i samband med deklarationen. Jämför reservation 6 (M). I budgetpropositionen anfördes att fått i uppdrag att göra en förstudie om möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen (prop. 2013/14:1 utg.omr. I motion 2019/20:2672 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. I motion 2019/20:2721 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att bör ges i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. I motion 2019/20:3033 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 anförs att har kontakt med alla medborgare i samband med deklarationen. Detta tillfälle bör användas för att informera alla pensionärer om möjligheten att få bostadstillägg samt underlätta själva ansökningsförfarandet. Man bör se över möjligheten att bifoga information om bostadstillägg för pensionärer i deklarationen. Man bör också se över möjligheten för pensionärer att också ansöka om bostadstillägg vid deklarationstillfället. I motion 2019/20:3180 av (SD) yrkandena 1–3 anförs att man bör ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag som syftar till en enklare och eventuellt mer förmånlig hantering av bokföring och deklaration för småföretagare. Vidare bör man låta se över möjligheten till en synkroniserad/integrerad bokföringstjänst på sin webbplats där deklarationen sker per automatik baserat på bokföringen och på så sätt ge småföretagare en förenklad deklarationsprocess och se över möjligheten till en synkroniserad/integrerad bokföringstjänst på sin webbplats dvs. en bokföringstjänst kopplad direkt till . När det gäller önskemål om enklare hantering av bokföring, deklaration och kommunikation för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats har tidigare fått i uppdrag att undersöka detta. I den rapport som då lämnade bedömdes att den bästa lösningen var att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisningen och deklarationen integreras i billiga och enkla program. Utskottet finner vidare att kontinuerligt arbetar med utveckling och med att införa ny teknik när så är möjligt. huvuduppgifter är att ta in skatter, sköta folkbokföring, äktenskapsregistret och fastighetstaxering, registrera bouppteckningar, vara borgenär åt staten och utreda skattebrott. Syftet med deklarationen är bl.a. att få in underlag för att kunna utföra detta arbete. Att utöka uppgifter och att ytterligare komplicera deklarationen med fler områden är inte en inriktning som utskottet önskar. Något tillkännagivande med de angivna inriktningarna är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändringar i regelverket för skattekontot. Den första helgen gör en avstämning av skattekontot. Om det uppstått ett underskott kan den skattskyldige få en betalningsuppmaning eller ett betalningskrav. En enskild person får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. skickar ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om betalningskrav skickats och det fortfarande finns ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. Företag får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. Företaget får ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om företaget har fått ett betalningskrav och fortfarande har ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. I motion 2019/20:1032 av (M) anförs att ett tillvägagångssätt där både mindre tillgångar och skulder behålls på skattekontot skulle spara tid, administration och kostnader. Man bör därför se över möjligheten till rättvisa skattekonton där tillgångar respektive skulder som understiger varken betalas ut eller betalas in . Det finns inga indikationer på att skattekontosystemet är i behov av den förändring som föreslås. Utskottet finner därför inte skäl att ställa sig bakom motionen. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändringar i regelverken avseende förseningsavgifter och tilläggsavgifter för trängselskatt. Jämför reservation 7 (SD). Reglerna om rätt att ta ut förseningsavgifter finns i 48 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Förseningsavgift ska tas ut om den som ska lämna skattedeklaration, inkomstdeklaration, särskilda uppgifter eller periodisk sammanställning inte har gjort det i rätt tid. Om den uppgiftsskyldiga har lämnat inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter i rätt tid men har lämnat bristfälliga uppgifter ska också ta ut förseningsavgift. Förseningsavgiftens storlek beror på om det är en inkomstdeklaration eller en särskild uppgift som har lämnats för sent eller inte alls. Förseningsavgiftens storlek för en inkomstdeklaration beror även på vem som är uppgiftsskyldig. kan ta ut två eller tre förseningsavgifter för en inkomstdeklaration eller särskild uppgift som lämnas mer än för sent eller inte alls. En person kan helt eller delvis befrias från förseningsavgift om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp, t.ex. om förseningen berott på ålder, hälsa eller liknande förhållanden. I 14 § lagen (2004:629) om trängselskatt anges att om trängselskatt inte betalas i rätt tid ska en särskild avgift (tilläggsavgift) påföras den skattskyldige med . Tilläggsavgift får påföras en skattskyldig högst en gång per bil och kalendermånad. Tilläggsavgift och obetald trängselskatt ska betalas senast efter dagen för beslutet om tilläggsavgift. Bestämmelserna om tilläggsavgift har ändrats . Fram till skulle trängselskatten betalas och utan uppmaning. –togs tilläggsavgiften ut med per kalenderdygn. Mellan och var tilläggsavgiften per kalenderdygn, dock högst per bil och kalendermånad. Fram till påfördes en expeditionsavgift om i samband med påminnelse vid utebliven betalning av trängselskatten. Om trängselskatten ändå inte betalades påfördes tilläggsavgiften. Expeditionsavgiften infördes för att kostnaden för att skicka en uppmaning om att betala inte skulle bäras av systemet utan av den som inte betalat skatten . I och med att systemet med månatliga faktureringar infördes, med en underrättelse om vilket belopp som ska betalas, ansågs det inte längre finnas något behov av en påminnelse innan tilläggsavgiften om påfördes. Expeditionsavgiften togs därför bort (prop. 2007/08:52 s. 19 f.). vägtullsutredning har i betänkandet Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3) analyserat utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning. I motion 2019/20:681 av och (båda SD) yrkandena 1–3 anförs att påminnelseavgiften för obetald trängselskatt bör sänkas. Man bör utreda möjligheten att i första hand ta ut en lägre påminnelseavgift innan den senare högre tilläggsavgiften tas ut om inbetalning av det förfallna beloppet inklusive påminnelseavgift inte sker. Tilläggsavgift bör endast tas ut i de fall då en påminnelseavgift inte har betalats av fordonsägaren. Slutligen bör fordon vars påminnelseavgift och tilläggsavgift inte har bokförts på Transportstyrelsens konto senast förfallodatum tas ur trafik och beläggas med körförbud till dess att betalning skett. I motion 2019/20:1038 av (S) anförs att förseningsavgiften för trängselskatt bör vara mer proportionell mot summan man är skyldig och kunna öka om betalningen släpar efter . Man bör därför se över möjligheten till mer proportionella förseningsavgifter för trängselskatt för att inte riskera legitimiteten i en övrigt rimlig åtgärd. I motion 2019/20:1434 av ClasGöran och (båda S) anförs att man bör se över möjligheten att införa ett minimibelopp för fakturering av skattepliktiga passager och vägavgifter. Vi anser även att systemet med höga påminnelseavgifter bör ses över. Det är orimligt med förseningsavgift på när själva avgiften uppgår till småsummor. I motion 2019/20:1670 av (M) yrkandena 1–3 anförs att man bör överväga att se över regelverket så att beloppet måste uppgå till innan räkningen för en trängselavgift eller broavgift skickas ut. Vidare bör det övervägas att underlätta för åkerier, bussbolag och andra företag med många fordon i rörelse att få så få fakturor på trängsel- och broavgifter som möjligt, vilket sparar arbete och bokföringskostnader för företaget. Den höga straffavgiften på vid för sen betalning behöver också ses över och ersättas med en mer rimlig avgift på en mer proportionerlig nivå. I motion 2019/20:2359 av (M) anförs att trängselavgifter har blivit ett accepterat inslag i den svenska trafiken. Det finns dock en del i systemet som framstår som oskäligt, nämligen förseningsavgiften om . Därför bör regeringen lämna ett förslag om reducerad avgift för försenad inbetalning av trängselskatt. I motion 2019/20:2749 av (L) yrkas att man bör utreda förutsättningarna för att sänka påminnelseavgiften för trängselskatt samt differentiera den utifrån miljöaspekter. I motion 2019/20:3021 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att man bör utreda möjligheten att sänka trängselskattens förseningsavgift eftersom den är oproportionerligt hög i förhållande till själva trängselskatten. Man bör skyndsamt se över förseningsavgiftens nivå för trängselskatten. I motion 2019/20:3235 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att en företagare kan tvingas betala oproportionellt höga avgifter (inklusive skuldräntor) i de fall vederbörande råkat lämna in felaktiga eller försenade uppgifter. Om uppgiften inte lämnas uppsåtligen bör företagaren enbart beläggas med en administrativ avgift. Det finns inga indikationer på att regelverket för förseningsavgifter eller tilläggsavgifter är i behov av de förändringar som föreslås. Utskottet finner därför inte skäl att ställa sig bakom motionerna. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för F-skatt och näringsverksamhet. Jämför reservation 8 (V). Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska alltså kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Den uttryckliga bestämmelsen om hur bedömningen av en verksamhets självständighet ska göras infördes och syftar till att göra det möjligt för fler att få F-skatt (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I praxis har den s.k. avbytardomen (RÅ 2001 ref. 25) lett till att fler sökande anses bedriva näringsverksamhet. Rättsfallet rörde frågan om huruvida verksamhet som avbytare inom jordbruket kunde anses tillräckligt självständigt bedriven för att ses som näringsverksamhet. Domen tar inte enbart fasta på de omständigheter som finns när det gäller avbytarverksamhet utan beskriver i huvuddrag problematik och praxis vid gränsdragningen mellan näringsverksamhet och tjänst. Domen bidrog till att man övergav synen att vissa yrkeskategorier alltid anses som arbetstagare. Hur verksamheten faktiskt bedrivs har i stället fått en mer avgörande betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte.