bet · H701SoU11 · 2020-05-20 00:00:00 — Tandvård är avgiftsfri t.o.m. det år då patienten fyller . En region får sluta avtal med någon annan om att utföra de uppgifter som regionen och dess folktandvård ansvarar för. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till en juridisk person eller en enskild individ. Uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård Personer med omfattande vård- och omsorgsinsatser och personer med funktionsnedsättning har enligt 8 a § tandvårdslagen rätt till uppsökande verksamhet om de – omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller – har ett varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser och som kommunen har hälso- och sjukvårdsansvar för enligt 12 kap. 1 § första stycket hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) får hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) eller är bosatta i egen bostad och har motsvarande behov av vård eller omsorg som personer som omfattas av a eller b ovan. Den uppsökande verksamheten består av en avgiftsfri munhälsobedömning genom vilken behovet av munhygieninsatser ska bedömas och en preliminär bedömning ska göras av behovet av nödvändig tandvård. Den uppsökande verksamheten är avgiftsfri för patienten. Munhälsobedömningen kan leda till att en patient bedöms vara i behov av nödvändig tandvård. Samma personer som kan få uppsökande verksamhet har rätt till nödvändig tandvård, men det krävs inte att patienten har tagit del av uppsökande verksamhet. Nödvändig tandvård ges till hälso- och sjukvårdsavgift och omfattas av högkostnadsskyddet som regleras i 17 kap. 6 § HSL. Tandvård för dem som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling Enligt 8 a § tredje stycket tandvårdslagen ska regionen vidare se till att tandvård kan erbjudas åt personer som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling . I tandvårdsförordningen finns en uppräkning av olika tillstånd och sjukdomar som kvalificerar till sådan behandling. Också denna tandvård omfattas av högkostnadsskyddet i HSL. Tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning Regionen ska vidare enligt 8 a § tredje stycket tandvårdslagen erbjuda tandvård för personer som har stora behov av tandvård på grund av vissa långvariga sjukdomar eller funktionsnedsättningar. I tandvårdsförordningen finns en uppräkning av olika sjukdomar och funktionsnedsättningar som avses, och här nämns bl.a. svår psykisk funktionsnedsättning, Parkinsons sjukdom och cerebral pares. För att få del av tandvården krävs läkarintyg som styrker att patienten har någon av sjukdomarna eller funktionsnedsättningarna och att detta leder till stora svårigheter för patienten att sköta sin munhygien eller genomgå tandvårdsbehandling (SOSFS 2012:17). Även denna tandvård omfattas av högkostnadsskyddet i HSL. Högkostnadsskydd inom hälso- och sjukvården Regler för högkostnadsskydd inom hälso- och sjukvården finns i 17 kap. 6 § HSL. Högkostnadsskyddet motsvarar 0,025 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste femtiotal kronor, eller det lägre belopp som bestämts av regionen. Lagen om statligt tandvårdsstöd innehåller bestämmelser om ersättning till vårdgivare för utförd tandvård. Alla som enligt socialförsäkringsbalken anses vara bosatta i har fr.o.m. det år de fyller rätt till statligt tandvårdsstöd. Tandvårdsstödet består av tre delar: allmänt tandvårdsbidrag, särskilt tandvårdsbidrag och tandvårdsersättning. Tandvårdsbidragets storlek beror på patientens ålder. – Till och med det år patienten fyller är bidraget . – Från och med det år patienten fyller och t.o.m. det år han eller hon fyller är bidraget . – Från och med det år patienten fyller är bidraget . Även om tandvårdsbidraget i första hand är tänkt att användas vid undersökningar och förebyggande behandling får det också användas för andra åtgärder (). Det får dock inte användas vid kosmetisk behandling, som t.ex. tandblekning. Särskilt tandvårdsbidrag infördes och riktar sig till personer som har sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Bidraget får användas för betalning av ersättningsberättigade förebyggande tandvårdsåtgärder. föreskrifter (SOSFS 2012:16) om särskilt tandvårdsbidrag ska tillämpas vid bedömningen av om en patient har rätt till bidraget. Det är fri prissättning inom tandvården i . () beslutar om referenspriser för de tandvårdsåtgärder som ingår i det statliga tandvårdsstödet. Referenspriset är ett normalpris för en behandling och ligger till grund för beräkningen av hur stor del av kostnaden staten betalar vid en tandvårdsbehandling. Om vårdgivaren tar ut ett högre pris än det som är angett i referensprislistan baseras tandvårdsstödet på referenspriset, och patienten får själv betala mellanskillnaden. Om vårdgivarens pris är lägre än referenspriset beräknas tandvårdsstödet på det pris patienten betalar. Som exempel kan nämnas att referenspriset för en basundersökning utförd av en tandläkare i allmäntandvård är och för en kompletterande eller akut undersökning (). Detta högkostnadsskydd innebär att patienten vid större behandlingar bara behöver betala en del av kostnaden själv. Högkostnadsskyddet börjar gälla när en patient har fått åtgärder utförda vars sammanlagda referenspris överstiger (3 § föreskriften HSLF-FS 2017:39 om statligt tandvårdsstöd). Sedan får patienten ersättning för – av kostnader med ett referenspris – av kostnader med ett referenspris som överstiger . Bakgrund och pågående arbete Utredningen om jämlik tandhälsa (S 2018:02) gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer resurs-effektivt och jämlikt (dir. 2018:16). Föreslagna förändringar ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och syfta till att minska skillnaderna i tandhälsa i befolkningen. Utredaren ska analysera skillnader i tandhälsa samt identifiera faktorer och incitament för en mer jämlik tandvård och tandhälsa. Utredaren ska vidare analysera och överväga åtgärder för att tandvårdssystemet ska uppfattas som mer förutsägbart för såväl patienter och vårdgivare som företrädare för professionerna. Utredaren ska också pröva vilken betydelse prissättningen på tandvårdsmarknaden har för en jämlik tandvård och tandhälsa. Utredaren ska lämna de författningsförslag som bedöms nödvändiga. utvidgades uppdraget till utredningen till att utreda och föreslå en ny reglering för tandvård till personer med särskilda behov av tandvårdsinsatser (dir. 2020: 1). Utredningstiden förlängdes, och hela utredningens arbete ska samlat redovisas . redovisade ett regeringsuppdrag som lämnats i regleringsbrevet om en samlad utvärdering på nationell nivå av samtliga tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen och det statliga särskilda tandvårdsbidraget. Av utvärderingen framgår att det finns stora variationer mellan regionerna i hur många personer som tar del av de tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen. Regelverket är otydligt, och det försvårar möjligheterna för regionerna att göra likvärdiga bedömningar. anser att tandvårdsförordningen behöver en översyn och omfattande revidering. Efter beredning av utvärderingen gav regeringen ett tilläggsuppdrag till Utredningen om jämlik tandhälsa (S 2018:02), se ovan. Uppdrag till om samverkan fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att kartlägga och analysera de hinder som finns för en ändamålsenlig samverkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård där det finns en tydlig ömsesidig nytta med ökad samordning för ett effektivt omhändertagande efter behov. I uppdraget ingick också att ge förslag på sätt att förbättra samverkan. Uppdraget redovisades : Kartläggning av hinder för samverkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård, Slutrapport . Enligt kartläggningen finns det flera hinder för samverkan. – Tandvård och hälso- och sjukvård är två separata system med olika kultur, finansiering, ledning och styrning, – Tandvården integreras inte i befintliga och pågående processer för att skapa patientnytta genom samverkan, – Strukturer för samverkan saknas i stor utsträckning, – System för journalföring och e-tjänster är åtskilda, – Kunskapen brister och utbildningsmoment saknas om kopplingen mellan allmän hälsa och munhälsa. Kartläggningen bereds inom . Ett antal motionsyrkanden om tandvård behandlades senast i utskottets betänkande 2018/19:SoU8. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 221–223). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Utskottet noterar inledningsvis Utredningen om jämlik tandhälsa (S 2018:02) med uppdraget att utreda och lämna förslag till hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer resurseffektivt och jämlikt och att de föreslagna ändringarna ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och syfta till att minska skillnaderna i tandhälsa i befolkningen. Utskottet noterar vidare särskilt att nämnda utredning fått i tilläggsuppdrag att utreda och föreslå en ny reglering för tandvård till personer med särskilda behov av tandvårdsinsatser (dir. 2020:01). Därtill noterar utskottet att kartläggning av de hinder som finns för en ändamålsenlig samverkan mellan tandvården och hälso- och sjukvården bereds inom . Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2019/20:398 (C), 2019/20:3253 (C) yrkande 6 och 2019/20:3371 (L) yrkande 16. Motionsyrkandena bör avslås. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /19:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2018/19:SoU13 Äldrefrågor, 2018/19:SoU8 Hälso- och sjukvårdsfrågor och 2019/20:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen. Motionsyrkandena bör avslås. och styrning, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2019/20:1634 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:3280 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2019/20:3291 av (SD) yrkande 3 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 5. Det behövs ett långsiktigt metodiskt arbete för att ta fram inriktningen för en ny modell för svensk hälso- och sjukvård och regeringen bör därför låta brett utreda vården och omsorgens kvalitet, valfrihet, jämlikhet, kontinuitet, produktivitet och effektivitet. Vi anser att ett viktigt fokus i denna utredning ska vara att göra en översyn av styrning, struktur, organisering och huvudmannaskap inom och regional hälso- och sjukvård. Enligt har primärvården inte alltid kapacitet och kompetens för att ta hand om barn och unga och familjer i kris och rollfördelningen mellan primärvården och psykiatrin är oklar. På så vis riskerar barn och unga att hamna mellan stolarna. Vi anser därför att hela vårdkedjan, från elevhälsan, till primärvården och den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) behöver reformeras. Regeringen bör se över frågan. Vidare anser vi att det medicinska ledningsansvaret bör återupprättas inom psykiatrin. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att se över och föreslå konkreta åtgärder som stärker detta. Vi anser även att det ska vara valfritt att lista sig hos alla legitimerade yrken inom vården, inte bara hos läkare. Regeringen bör verka för detta. Slutligen anser vi att regeringen bör ta fram konkreta strategier för att det ska bli möjligt för hjärtpatienter att ha en fast vårdkontakt och att regeringen även bör ta fram förslag som leder till ett ökat samarbete mellan diabetesvården och hjärt-kärlsjukvården i syfte att minska antalet människor som drabbas av hjärtinfarkt. och styrning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3291 av (SD) yrkande 3 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:1634 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6 samt 2019/20:3280 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. Det behövs ett långsiktigt metodiskt arbete för att ta fram inriktningen för en ny modell för svensk hälso- och sjukvård, och regeringen bör därför låta brett utreda vårdens och omsorgens kvalitet, valfrihet, jämlikhet, kontinuitet, produktivitet och effektivitet. Vi anser att ett viktigt fokus i denna utredning ska vara att göra en översyn av styrning, struktur, organisering och huvudmannaskap inom och regional hälso- och sjukvård. Om en god nära vård ska kunna förverkligas krävs en utvecklad helhetssyn på hälso- och sjukvården där vi bättre än utgår från patienten. Personcentrering är mångfacetterat eftersom alla är olika även vid likartade besvär och sjukdomar. Inom omvårdnaden respektive rehabiliterings-medicinen är personcentrering centralt och det finns mycket att hämta därifrån när hela hälso- och sjukvården utvecklar det personcentrerade arbetssättet. Regeringen bör se över frågan. Vidare anser vi att det medicinska ledningsansvaret bör återupprättas inom psykiatrin. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att se över och föreslå konkreta åtgärder som stärker detta. Vi anser även att det ska vara valfritt att lista sig hos alla legitimerade yrken inom vården, inte bara hos läkare. Regeringen bör verka för detta. Slutligen bör regeringen verka för att regioner inrättar samverkansavtal med andra regioner när det gäller patologiska provsvar. och styrning, punkt 1 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2019/20:1634 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2019/20:3280 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och 2019/20:3291 av (SD) yrkande 3. Om en god nära vård ska kunna förverkligas krävs en utvecklad helhetssyn på hälso- och sjukvården där vi bättre än utgår från patienten. Personcentrering är mångfacetterat eftersom alla är olika även vid likartade besvär och sjukdomar. Inom omvårdnaden respektive rehabiliterings-medicinen är personcentrering centralt, och det finns mycket att hämta därifrån när hela hälso- och sjukvården utvecklar det personcentrerade arbetssättet. Regeringen bör tillsätta en utredning om detta. och styrning, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2019/20:1634 av (M), 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2019/20:3280 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2019/20:3291 av (SD) yrkande 3 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 5. Jag anser att det behövs ett nytt perspektiv inom hälso- och sjukvården som helt utgår från patientens behov. Den nuvarande portalparagrafen i HSL lyfter inte fram individens rätt till sjukvård och ger intryck av ransoneringstänkande. I stället ska den som bedöms behöva vård ha rätt att få tillgång till vård och dessutom ha rätt att själv välja vårdgivare. En ny portalparagraf i HSL bör införas och motsvarande förtydliganden i berörda myndigheters styrdokument: Den enskilda människans hälsa och tillgång till vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen är målet för hälso- och sjukvården. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Alla som bedöms ha behov ska ha rätt till vård. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Individen ska själv ha rätt att välja vårdgivare inom ramen för ett vårdsystem som finansieras gemensamt. Hälso- och sjukvård ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen bör återkomma med förslag. Förebyggande hälsoarbete i primärvården, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:1616 av och (båda C) och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi anser att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över förutsättningarna för att kunna ta fram och genomföra en samordnad process för att få till stånd systematiska hälsokontroller för vuxna. Som en del i att bygga ut den nära vården med ett förebyggande proaktivt fokus skulle t.ex. en modell som liknar barnavårdscentraler, s.k. vuxenvårdscentraler, kunna växa fram. Förebyggande hälsoarbete i primärvården, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:1616 av och (båda C). Vi anser att primärvårdens hälsofrämjande uppdrag bör stärkas. Detta handlar om att ge stöd till bättre egenvård, förebygga beroendeproblematik av skilda slag och stödja ett friskare liv genom att peka på friskfaktorer i samband med primärvårdens reguljära möte med patienten. Det handlar också om att tidigt upptäcka besvär som kan leda till sjukdomar men kan förebyggas genom tidig behandling. Det är vidare viktigt att hälsofrämjande insatser bygger på forskning och evidens. Regeringen bör se över frågan. Vidare anser vi att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att se över förutsättningarna för att kunna ta fram och genomföra en samordnad process för att få till stånd systematiska hälsokontroller för vuxna. Som en del i att bygga ut den nära vården med ett förebyggande proaktivt fokus skulle t.ex. en modell som liknar barnavårdscentraler, s.k. vuxenvårdscentraler, kunna växa fram. Förebyggande hälsoarbete i primärvården, punkt 2 (KD) av Acko Ankarberg (KD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2019/20:1616 av och (båda C) och 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 9. Vi anser att primärvårdens hälsofrämjande uppdrag bör stärkas. Detta handlar om att ge stöd till bättre egenvård, förebygga beroendeproblematik av skilda slag och stödja ett friskare liv genom att peka på friskfaktorer i samband med primärvårdens reguljära möte med patienten. Det handlar också om att tidigt upptäcka besvär som kan leda till sjukdomar men kan förbyggas genom tidig behandling. Det är vidare viktigt att hälsofrämjande insatser bygger på forskning och evidens. Regeringen bör se över frågan. , punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 22 samt 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 5 och 2019/20:2101 av (S) yrkande 1. Vi anser att det finns ett behov av ackreditering av cancercenter för att stärka kvaliteten. Regeringen bör därför ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram en plan för etablering av comprehensive cancer center. Detta bör gälla cancercenter där det bedrivs såväl grundforskning som klinisk forskning, utbildning och kompetensutveckling av vårdpersonal. Därtill anser vi att det bör tas fram förutsättningar för att skapa ett nationellt kliniskt utvecklingscenter med inriktning på att samla in data och analysera och använda artificiell intelligens och DNA–sekvensering i fråga om olika cancersjukdomar. Slutligen anser vi att det tar för en huvudvärkspatient att få en diagnos. Därför bör regeringen låta utreda möjligheterna att inrätta regionala för migränvård. , punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 5, 2019/20:2101 av (S) yrkande 1 och 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 22. Vi anser att det tar för en huvudvärkspatient att få en diagnos. Därför bör regeringen låta utreda möjligheterna att inrätta regionala för migränvård. Högspecialiserad vård, punkt 4 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att hjärt-kärlsjukvården behöver koncentreras ytterligare när det gäller högspecialiserad vård. Regeringen bör vidta åtgärder för att uppnå detta. Luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan, punkt 5 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2019/20:685 av (KD). Det är viktigt att vid akuta sjukdomsfall minska tiden det tar till dess att patienten får sjukvård. Om fler patienter skulle kunna transporteras snabbt med helikopter skulle dödligheten kunna minska med så mycket som en tredjedel. har regionerna nio ambulanshelikoptrar, från i norr till i söder. Men det skulle behövas åtminstone sex helikoptrar till för att täcka behovet i hela landet. Staten i sig äger i sin tur ett antal som skulle täcka behovet. Det finns många skäl att samla offentligt ägda helikoptrar i en gemensam organisation. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att skapa en nationell organisation för ambulanshelikoptrar. Tillgänglig vård, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (M), (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att om cancervård inte kan ges inom tidsgränsen för vårdgarantin ska patienten ha rätt att vända sig till en annan vårdgivare och bli ersatt för de merkostnader detta innebär. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Nationell kunskapsstyrning, punkt 7 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 3. Vi anser att det behövs nationell kunskapsstyrning för kronisk migrän. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att ta fram en diagnoskod för kronisk migrän.