bet · H701FöU7 · 2020-04-01 00:00:00 — Andelen svenska livsmedel är dock inte den enda aspekten av en god livsmedelsberedskap vid kris eller kris. Jag ser också att det finns brister i reservkapacitet och i bl.a. logistik. Lagerhållning av inte minst nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror i omsättningslager blir också viktigt när ordinarie försörjningssystem är sårbara. Eftersom alla led i livsmedelsförsörjningskedjan ägs, drivs och organiseras av det privata näringslivet kan vi inte nog understryka vikten av att detta görs av det offentliga och privata näringslivsägare tillsammans. Jag föreslår sammanfattningsvis att livsmedelsförsörjningen och livsmedelsberedskapen i ska förbättras i samverkan mellan näringslivet och det offentliga utifrån deras olika roller och att livsmedelsberedskapsarbetet ska bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv där självförsörjningsgrad, jordbrukets konkurrenskraft, logistik, lagerhållning av nödvändiga livsmedel och strategiska insatsvaror samt individens egen beredskap utgör viktiga ingångsvärden, bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Livsmedelsberedskap, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:2278 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 4 samt 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18. Jag anser att det är bekymmersamt att har en självförsörjningsgrad på endast när det gäller livsmedel. En ökad självförsörjningsgrad skulle göra oss bättre rustade vid kriser och extremväder samt minska vårt importberoende. Även i Försvarsberedningens rapport (Ds 2017:66) konstateras att en ökning i produktion av livsmedel i i förlängningen kan skapa förutsättningar för att förbättra livsmedelsberedskapen. Det skulle enligt vår uppfattning även ge oss förutsättningar att stärka både produktionen och konsumtionen av hållbar mat, dvs. mat som i större utsträckning är växtbaserad, närproducerad, ekologisk och fossilfri. Jag föreslår därför att ska anta en nationell målsättning om en självförsörjningsgrad på livsmedel på . bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Livsmedelsberedskap, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 4 samt 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2278 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18. Den svenska självförsörjningsgraden av livsmedel har minskat kraftigt och anges till . Om hänsyn tas till att maten ska kunna produceras även när importen av sådant som drivmedel, gödningsmedel, foder och andra insatsvaror skärs av, bedömer expertis på att försörjningsgrad ”är lika med noll”. I saknar vi med andra ord möjligheter att försörja vår befolkning med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av. Även i fredstid kan vårt lands integritet hotas av att någon kan kontrollera tillförselvägarna till . Den nuvarande situationen har uppkommit genom en lång tids nedprioritering av försörjningstryggheten. Jag föreslår därför att regeringen ska verka för en svensk försörjningstrygghet på livsmedelsområdet och återkomma till med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad för livsmedel. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Dricksvatten, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2278 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 och 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 12. Vatten är en förutsättning för att få en bra livsmedelsförsörjning i . ansvarar för den nationella samordningen när det gäller beredskapsplanering avseende dricksvattenförsörjning. Kommunerna är ansvariga för dricksvattenförsörjningen och en del ligger långt fram i olika projekt såsom exempelvis avsaltningsanläggningen på . Andra har längre att gå, och en del har löst problemet med att ha avtal med annan kommun om dricksvattenförsörjningen. Ett problem vi ser med det är rent logistiskt. Det är en stor utmaning att tillhandahålla nödvatten till en kommuns alla invånare vad gäller transporter, personal m.m. I slutändan kan problem med dricksvattenförsörjningen leda till stora kriser och hamna på ett såväl regionalt som nationellt större ansvar. Dagens problematik med vattenbrist visar på behovet av både kortsiktiga/tillfälliga och långsiktiga vattenfördröjande åtgärder. För att kommunen ska kunna säkerställa tillgången till dricksvatten vid höjd beredskap och krig anser vi att planeringen och logistiken kring dricksvattenförsörjningen måste stärkas hos kommunerna. Förutom att inventera och säkerställa möjligheter till reservvattentäkter och vattenkraftverk kan det också finnas behov av att utöka lagerhållningen av kemikalier och reservdelar samt säkra tillgången på reservkraft för att säkerställa nödvattenförsörjningen. Olika metoder för att upprätthålla försörjningen av dricksvatten i de fall transportmöjligheterna begränsas måste identifieras. Då grundvattennivåerna redan är låga på många håll i landet är detta också viktigt under fredstid. Kommunerna behöver planera för en prioritering av dricksvattenförsörjningen på den lokala nivån utifrån geografiska och faktiska förhållanden i den egna kommunen. geologiska undersökning har fått förstärkta resurser för att bistå kommuner och län med fördjupade kartläggningar av grundvattenresurser i särskilt utsatta regioner; problemet är att grundvattennivåerna är låga i nästan hela landet. Vi föreslår sammanfattningsvis att regeringen bör verka för en nationell analys av situationen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Läkemedelsberedskap, punkt 14 (M, C) av (M), (C), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1472 av (M), 2019/20:2180 av (M) och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:2313 av m.fl. (S). är sårbart när det gäller tillgången på läkemedel i kris och krig. Många läkemedel tillverkas utomlands, ofta inte ens i . Ett helhetsperspektiv måste läggas på försörjningen av läkemedel i där hänsyn tas till många olika faktorer, inklusive lagerhållning, beredskap och sårbara flöden. Vi står bakom Försvarsberedningens förslag om att ställa ökade krav på regioner att lagerhålla läkemedel och sjukvårdsmateriel så att redundans finns för hantering av både stora skadeutfall och störningar i försörjningsflöden. Försvarsberedningen föreslår också bl.a. att den statliga lagerhållningen utökas och framhåller att avtal behöver förhandlas med både importörer och återförsäljare. Därtill måste distributionen säkerställas vilket i sig kan vara en utmaning då beroendena är många, inte minst av elektroniska kommunikationer och el men också drivmedel. De nordiska länderna behöver samarbeta mer i frågor som rör krisberedskap och civilt försvar, och läkemedelsförsörjningen bör vara ett sådant område där man kan samarbeta mer. Det torde ytterligare kunna minska riskerna för stopp i olika försörjningsflöden. Möjligheten att ge och ta emot stöd mellan de nordiska länderna behöver utvecklas och planeras för också när det gäller läkemedel och andra kritiska sjukvårdsprodukter. Vi föreslår sammanfattningsvis att regeringen ska verka för att ska ha en god försörjningsförmåga när det gäller läkemedel i vardag, kris och krig och att en ansvarig myndighet för detta ändamål utses. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Läkemedelsberedskap, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:1472 av (M), 2019/20:2180 av (M), 2019/20:2313 av m.fl. (S) och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 19. Extra utmaningar kan förekomma vid internationella kriser. Detta är kriser som drabbar direkt men även indirekt. Bland annat har granskat livsmedels- och läkemedelsförsörjning (RiR 2018:6). De noterar bl.a. följande: ”I den nationella risk- och förmågebedömningen ansåg MSB att är fortsatt beroende av import av läkemedel. inhemska produktion av läkemedel är liten och inga vacciner produceras nationellt.” De noterar vidare att ansvaret för totalförsvarets läkemedelsförsörjning som ålades till kommersialiseringsbeslutet därefter överflyttades till marknaden. Jag menar att det måste finnas ett statligt ansvar för totalförsvarets läkemedelsförsörjning. Jag föreslår därför att det vid internationella kriser ska finnas tillgång i till läkemedel som inte kan anstå. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Drivmedelsberedskap, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 13–15. Energiförsörjningen i är viktig i fredstid och under höjd beredskap och i krig. El, fjärrvärme, olja och drivmedel utgör viktiga energislag i . Det finns flera viktiga beroenden mellan energislagen men också mellan dessa och andra samhällsviktiga verksamheter. Sårbarheten och beroendena gör att vi behöver öka beredskapstänket kring energiförsörjningen. När nya och renare energisystem utvecklas behöver därför totalförsvarets behov beaktas. Detsamma gäller när ny energiinfrastruktur byggs ut. är totalt beroende av omvärlden för sin import av råolja. importerade råolja, huvudsakligen från . En stor del av den globala råoljeproduktionen sker också i oroliga och instabila områden i världen. Detta sammantaget med att användningen av fossil energi är skadligt för klimatet gör att skälen är många, och goda, att minska användandet och importen av fossil energi till förmån för förnybara och närproducerade energikällor. En ökad inhemsk produktion av biodrivmedel innebär en ökad försörjningstrygghet men skapar också utökat företagande och fler arbetstillfällen inom de gröna näringarna. Dessutom produceras biodrivmedel mest effektivt i bioraffinaderier där andra produkter samproduceras, vilket gynnar innovation, teknikutveckling och svensk ekonomi. Styrmedel som en ambitiös reduktionsplikt för vägtransporterna och krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle också för flygen är styrmedel som kan bidra till att investeringsviljan i ökar. En biobaserad ekonomi med förnybara råvaror som tallolja från skogen ersätter fossila råvaror och minskar beroendet av utländska och smutsig olja och gas. förslag inom förnybar energi kan också bidra till fler fossilfria maskiner inom lantbruket, något som ökar t.ex. primärproduktionens motståndskraft eftersom också den blir mindre beroende av import av olja och fossila drivmedel. Det finns inget som hindrar en liknande utveckling för vissa militära fordon. I takt med att andelen etanol, biodrivmedel och andra förnybara bränslen ökar kan det bli aktuellt att beredskapslagra också dessa drivmedel. Jag föreslår sammanfattningsvis att möjligheten att öka andelen inhemsk produktion av biodrivmedel som ett sätt att stärka motståndskraften och minska beroendet av utländsk olja och gas ska ses över och att ska ha en god försörjningsförmåga när det gäller drivmedel vid en säkerhetspolitisk kris eller krig. Jag föreslår också att ansvarig myndighet ska ges i uppdrag att beakta ett eventuellt behov av att inkludera etanol, biogas och andra förnybara bränslen i beredskapslagringen av drivmedel. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Nationellt betalningssystem och kontanthantering, punkt 16 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 54 och 2019/20:2351 av (M). Vi menar att det digitala betalningssystemet är alltför sårbart och kan bli omöjligt att upprätthålla i samband med en större kris eller ett krig. Vi anser därför att regeringen behöver vidta åtgärder för att minska denna sårbarhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Krisfond, punkt 17 (M, C) av (M), (C), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 1. Naturkatastrofer medför kännbara ekonomiska förluster för privatpersoner, näringsidkare och kommuner. har inte något regelverk för ekonomisk ersättning när katastrofsituationer väl har inträffat. Istället beslutar regeringen från fall till fall om extra stöd ska beviljas. En nationell krisfond skulle skapa bättre förutsättningar för ett mer förutsebart ersättningssystem som gynnar personer, näringsidkare och kommuner som drabbats extra hårt av naturkatastrofer. Det minskar också risken för att statens budget belastas med oförutsedda utgifter. Det skulle dessutom möjliggöra snabbare utbetalningar, vilket kan vara helt centralt för dem som drabbats. Vi föreslår därför att förutsättningarna för att etablera en nationell krisfond och ett särskilt ersättningssystem för personer, näringsidkare och kommuner som drabbat särskilt hårt av en kris ses över. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. , punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 34. Klimatförändringarna ställer krav på att ligga steget före. Därför vill jag att medel från ska kunna användas till förebyggande insatser ifall det är konstaterat att det föreligger ett akut hot för naturkatastrofer. Stödet ska kunna gå till insatser som snabbt kan återställa olika samhällsfunktioner. ges stöd enbart efter – eller i direkt anslutning till – katastrofer. Jag föreslår därför att regeringen ska verka för att medel från ska kunna betalas ut till förebyggande insatser vid fara för naturkatastrofer. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Fyrverkerier, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:591 av m.fl. (V) och 2019/20:1103 av och (båda MP) och 2019/20:3376 av (S). Fyrverkerier kan vara till glädje för en del men får också en rad negativa konsekvenser. Det är glädjande att MSB nu skärpt reglerna för försäljning och användande av raketer med styrpinne. Men det finns många skäl för att reglera användandet av fyrverkerier ytterligare – miljöskäl, personskadeskäl, djurskyddsskäl osv. Det handlar bl.a. om att i större utsträckning begränsa användandet till vissa anvisade platser och tidpunkter och att reglera vem som får sälja och köpa fyrverkerier och när detta ska få ske. finns dock brister när det gäller såväl tillsyn som efterlevnad. Jag föreslår att det ska göras en översyn av lagstiftningen i syfte att förbättra tillsynen, skärpa regleringen av användningen av fyrverkerier och öka efterlevnaden av lagstiftningen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Skärpta straff för innehav av sprängmedel, punkt 26 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 13. Vi anser att straffet bör skärpas för den som ertappas med sprängmedel på allmän plats. Lagen om brandfarliga och explosiva varor bör ändras så att den som hanterar sprängmedel på allmän plats eller annan plats där människor brukar samlas döms för grovt brott till fängelse i lägst . Det är oacceptabelt att denna typ av gärningar kan bedömas som brott av normalgraden med en straffskala från böter till fängelse . Den ändring som vi föreslår skulle bl.a. underlätta de brottsbekämpande myndigheternas utredningar eftersom bevisning som knyter en viss person till sprängmedlet och en viss plats därmed skulle vara tillräckligt för att döma en person för grovt brott. Vid bedömningen av om det rör sig om ett grovt brott gäller att det särskilt ska beaktas om varan varit särskilt farlig, hanteringen avsett flera varor eller om gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Med särskilt farlig art avses bl.a. när varan hanteras inom en kriminell gruppering, vilket inte sällan är svårt att bevisa för de brottsbekämpande myndigheterna. Vi föreslår att själva innehavet av sprängmedlet på allmän plats ska vara tillräckligt för att grovt brott ska anses föreligga – dvs. samma regel som gäller för den som bär vapen på allmän plats. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Informations- och cybersäkerhet, punkt 27 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28, 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:2986 av (M) samt 2019/20:2088 av (L). En förutsättning för en god informationssäkerhet är en god informationsgång. Ansvarsfördelning och informationsgång mellan regeringen och dess myndigheter måste vara tydlig så att kriser kan förebyggas. Vid händelse av en kris måste den kunna hanteras snabbt och säkert för att minimera skadeverkningarna. Dessvärre visade den säkerhetsskandal på Transportstyrelsen som avslöjades , och senare med de allvarliga brister och tillkortakommanden som uppdagades vid liksom i att det finns uppenbara brister i denna ansvarsfördelning och informationsgång. Organisation och styrning, rutiner för samverkan, hantering av säkerhetskänslig information samt rutiner generellt för krishantering måste förbättras. För att stärka beredskapen generellt samt regeringens och myndigheternas förmåga att hantera liknande händelser måste vi dra lärdom av det som inträffat. Den offentliga sektorns ansvar gentemot medborgarna att upprätthålla sekretess och den personliga integriteten är stort. Skandalen på Transportstyrelsen visade vilka farliga följder en bristande informationshantering kan få. Ska vi klara omställningen till ett digitalt samhälle krävs en tydlig kompetensförsörjning och utveckling av ledningen inom den offentliga sektorn. Därför bör ett fortbildningskrav för personer med ledande befattning inom den offentliga sektorn införas. Digitaliseringen innebär ett allmänt krav på effektivisering och modernisering inom den svenska förvaltningen och i detta ryms en stärkt kunskap och medvetenhet om hur informationssäkerheten ska förbättras. Även för privatpersoner finns det relevans att fundera kring dessa frågeställningar. Kunskapen hos många är god, men inte alltid anpassad till den enskilda medborgaren utan mera utifrån en anställning på en arbetsplats. Därför finns det skäl att lyfta frågan om informationssäkerhet i mera allmänna termer. är på väg att få en ny myndighet för psykologiskt försvar och även ett cybercentrum som kommer att arbeta med frågorna i samverkan med relevanta aktörer. Det är därför tid att också se över vilka gränsdragningar som behöver göras och vilka uppgifter som ska lösas. En sådan uppgift bör vara att ta fram och genomföra en bredare informationskampanj till allmänheten gällande informationssäkerhet – “En svensk tiger” i modern tappning. Sammanfattningsvis anser vi att det finns ett behov av att tydliggöra ansvaret för informationssäkerhet inom svensk statsförvaltning och ge stöd operativt och kompetensmässigt till myndigheterna men också att genomföra en bredare kampanj riktad till allmänheten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Informations- och cybersäkerhet, punkt 27 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2088 av (L) och 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28, 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:2986 av (M). FRA och MUST har ett ansvar för att säkerställa att svenska myndigheter har ett adekvat säkerhetsskydd, men behöver mer effektiva lagar som förhindrar informationsstölder. Tre svenska företag som sysslar med innovationer av mikrochips har blivit uppköpta av bulvanföretag som visade ha direkta kopplingar till den kinesiska staten. Jag anser att behöver utreda en form av screeninglag vid företagsuppköp. Den screening som finns syftar endast till när det finns en direkt koppling till militär förmåga men inte till företag som finns längre ned i värdekedjan. Det innebär t.ex. att AI-teknologi som kan få en försvarsförmåga när det används i ett militärt sammanhang inte screenas. , och har redan den här typen av lagstiftning. På kan detta innebära att dessa länder blir mindre villiga att handla med svenska företag där det finns en betydande säkerhetsrisk. Jag föreslår därför tillsättandet av en utredning om en screeninglag vid företagsuppköp i syfte att förhindra aktörer kopplade till främmande makt ges kontroll över svensk teknologi. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Uppdaterad och stärkt lag om skyddsobjekt, punkt 28 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 5. kan vem som helst med tillgång till internet besöka stora delen av världen virtuellt. Det är möjligt tack vare satellitbilder med hög upplösning och genom så kallad street-view–fotografering. Tekniken gör det möjligt att se sig omkring översiktligt och i på marken. Insamlingen av materialet är mycket omfattande och ofta granskas inte bilderna innan de publiceras. Även svenska skyddsobjekt kan på så vis exponeras för hela världen. är det inte otillåtet att sprida bilder på skyddsobjekt, utan det är själva fotograferingen som är straffbart enligt skyddslagen. Flera av de aktörer som tillhandahåller tjänster där skyddsobjekt exponeras raderar bilderna när de får kännedom om detta. Det sker dock inte automatiskt. Det är därför viktigt att lagstiftningen hänger med teknikutvecklingen och på ett väl avvägt sätt och sätter skydd av skyddsobjekt högre på dagordningen. beslutade att skärpa straffen för obehörigt tillträde till skyddsobjekt. Vi anser att för att möta det växande underrättelsehotet och försvåra möjligheten att rekognoscera skyddsobjekt bör nu även lagstiftningen ändras så även spridning av bilder av skyddsobjekt omfattas.