bet · H701TU9 · 2020-04-01 00:00:00 — Därmed avstyrker utskottet motionerna 2019/20:184 (C) yrkande 16, 2019/20:293 (KD) yrkandena 1–3, 2019/20:845 (S), 2019/20:868 (V) yrkande 11, 2019/20:1429 (S), 2019/20:1527 (MP) yrkandena 2–4, 2019/20:1778 (C), 2019/20:2412 (M), 2019/20:2483 (M), 2019/20:2597 (M) yrkande 26, 2019/20:2746 (L) yrkande 18 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 32. Mål och insatser för ökad cykling, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 52 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 2, 2019/20:1529 av (MP) yrkande 2 och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 1. Cykeln minskar utsläppen av växthusgaser och trängseln, och därför är det viktigt att få fler att välja att cykla. Vi anser att cykeln som transportmedel har en rad fördelar. Den har en positiv inverkan på hälsan, vilket är viktigt eftersom vi i dagens moderna samhälle är alltmer stillasittande. För att fler ska våga använda sig av cykeln måste det dock bli säkrare att cykla och bättre framkomlighet. Vi konstaterar att alla som cyklat i eller vet att har en lång väg kvar att gå, och för det krävs krafttag och konkreta reformer. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör ta fram en konkret handlingsplan under innevarande mandatperiod för att öka cyklandet i hela landet. En nationell handlingsplan bör enligt vår uppfattning vara utformad i dialog med regionerna, kommunerna och branschen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 51 och 53 i denna del och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2019/20:397 av Per Lodenius (C), 2019/20:1947 av (M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 1, 3–8 och 11, 2019/20:195 av (C) yrkande 1, 2019/20:471 av (S), 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 1–5 och 2019/20:1741 av Alireza Akhondi m.fl. (C). Vi vill framhålla att cykeln är ett transportmedel som har en rad fördelar, bl.a. en positiv inverkan på hälsan och att den minskar trängseln och utsläppen av växthusgaser. Vi anser att det är viktigt att få fler att välja cykeln och att det finns flera förbättringar att göra för cyklister. En prioritering av sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar i utbyggnaden av cykelinfrastrukturen skulle enligt vår uppfattning på allvar göra cykeln till ett alternativ till bilen i många av våra städer. Vi vill vidare peka på att vissa väljer bort att använda cykeln på långa avstånd eftersom den upplevs som fysiskt utmanande eller för långsam. Lösningen på det kan enligt vår mening vara användningen av elcykel som innebär att cyklisten kan ta sig fram bekvämt och utan nämnvärd ansträngning. En ökad användning av elcykeln som transportmedel skulle med största sannolikhet innebära att fler väljer cykeln framför bilen på längre pendlingsavstånd än . Sammanfattningsvis vill vi framhålla behovet av att främja användningen av elcyklar genom att anpassa utformningen av infrastruktur för cykling samt uppmuntra cykling genom att prioritera sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 51 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2019/20:397 av Per Lodenius (C), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 1, 3–8 och 11, 2019/20:195 av (C) yrkande 1, 2019/20:471 av (S), 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 1–5, 2019/20:1741 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2019/20:1947 av (M) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del. Vi vill framhålla att cykling har en positiv inverkan på hälsan. Cykling har även många andra fördelar som att bidra till minskad trängsel i trafiken och minskade utsläpp av växthusgaser. Vi anser att det är viktigt att fler får möjlighet att välja cykeln som färdmedel. I utbyggnaden av cykelinfrastruktur bör cykelstråk och snabbcykelvägar prioriteras eftersom en sådan utbyggnad på allvar skulle medverka till att göra cykeln till ett attraktivt alternativ till bilen i många av våra städer. vill vi understryka att detta bör ske med hänsyn till framkomlighet för biltrafiken och att trafiksäkerhetsperspektivet måste beaktas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 14, 2019/20:397 av Per Lodenius (C), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 51 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 1, 3–8 och 11, 2019/20:195 av (C) yrkande 1, 2019/20:471 av (S), 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 1–5, 2019/20:1741 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2019/20:1947 av (M) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del. Att fler väljer att cykla är bra för både miljön och folkhälsan och det minskar även trängseln i trafiken, framför allt i storstäderna. Ett problem för många cyklister är dock att det inte finns någon sammanhållen planering och att det finns alltför många ogenomtänkta trafikmiljöer som inte främjar cyklingen. Jag anser att det inte är rimligt att t.ex. standarden på cykelvägen försämras när man kommer till en kommungräns. Jag vill därför framhålla behovet av att öka framkomligheten med cykel. Detta bör kunna åstadkommas genom att fler lokala och regionala cykelbanor och s.k. cykelmotorvägar byggs, och cyklingen bör få ta större del av resurserna i den nationella infrastrukturplaneringen. Jag anser att det är viktigt att se över behovet av åtgärder, regelförenklingar och lagändringar som möjliggör cykling i hela landet. Vidare anser jag att cyklister och gångtrafikanter ska ges en säkrare plats i trafikplaneringen, t.ex. genom cykelfartsgator och säkra korsningar och genom att parkeringsplatser längs gator omvandlas till cykelfält. Jag vill peka på att cyklandet skulle kunna öka betydligt med bra cykelleder, bättre vinterunderhåll på cykelvägarna och bättre bytespunkter mellan cykel och kollektiva färdmedel. En stor del av de beslut som rör cykeltrafik fattas lokalt eller regionalt, och jag anser därför att den nationella nivån måste skapa förutsättningar för regionalt och kommunalt samarbete och enklare regler för uppförande av cykelinfrastruktur som cykelparkeringar. Mot denna bakgrund anser jag att förutsättningarna för att via regelförändringar förbättra framkomligheten med cykel bör utredas. Därutöver anser jag att det behövs satsningar på fler sammanhängande regionala cykelstråk för att göra det lättare att cykla längre sträckor. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 7 och 8, 2019/20:195 av (C) yrkande 1, 2019/20:471 av (S), 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 4 och 5 samt 2019/20:1741 av Alireza Akhondi m.fl. (C) och 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 1, 3–6 och 11, 2019/20:397 av Per Lodenius (C), 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2019/20:1947 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 51 och 53 i denna del, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 26. Jag vill inledningsvis framhålla att ett hinder för ökad cykling är myndigheternas tolkning av väglagen och anläggningslagen som innebär att cykelleder inte får byggas om de inte ligger i närheten av och har ett funktionellt samband med en statlig väg för allmän samfärdsel. Att bygga separata cykelvägar som inte är i anslutning till bilvägar har dessvärre tolkats stå i strid med principen om allmän samfärdsel eller funktionellt samband med bilväg, och det finns enligt min uppfattning därför ett stort behov av att tydliggöra lagstiftningen så att gång- och cykelvägar ska kunna byggas separat. När cykelvägar inte definieras som allmän väg skapas också problem med ägandeskapet för den färdiga cykelvägen och otydlighet om vem som ansvarar för drift och underhåll av denna. Jag anser att väglagen därför bör ändras genom att begreppet funktionellt samband omtolkas så att det tydliggörs att gång- och cykelväg kan byggas oavsett koppling till väg för allmän samfärdsel samt att ansvaret för drift och underhåll av färdiga gång- och cykelvägar ska tydliggöras. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma med förslag på ändring i väglagen för att stärka cyklingens status i infrastrukturplaneringen och möjliggöra byggande av gång- och cykelvägar utan krav på allmän samfärdsel eller funktionellt samband med statlig väg. Jag vill vidare peka på att staten och kommunerna har ett delat ansvar för att bidra till att det skapas cykelnät som knyter ihop kommuner. Jag anser att behöver en tydligare gränsdragning för när investeringar ska göras i cykelinfrastruktur vid två-plus-ett-vägarnas utbyggnad. Dessa vägar har ett flertal fördelar men innebär ofta försämrad framkomlighet för cyklister. Jag anser därför att riktlinjerna till behöver göras tydligare i fråga om när insatser ska göras för att åtgärda saknade cykellänkar i och med anläggande av två-plus-ett-väg. Jag anser att cykeltrafikanternas framkomlighet alltid ska vara lika viktig att beakta som trafiksäkerheten för bilister vid byggande av två-plus-ett-vägar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del, 2019/20:397 av Per Lodenius (C), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 51, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 1, 3–8 och 11, 2019/20:195 av (C) yrkande 1, 2019/20:471 av (S), 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1530 av och (båda MP) yrkandena 1–5, 2019/20:1741 av Alireza Akhondi m.fl. (C), 2019/20:1947 av (M) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del. Cyklingen ökar snabbt i då allt fler upptäcker hur smidigt det är att cykla till jobbet eller . Att fler väljer att cykla är bra för både miljön och folkhälsan och det minskar även trängseln i trafiken, framför allt i storstäderna. Ett problem för många cyklister är dock att det inte finns någon sammanhållen planering och att det finns alltför många ogenomtänkta trafikmiljöer som inte främjar cyklingen. Jag anser att det inte är rimligt att standarden på cykelvägen försämras när man kommer till en kommungräns. Därmed anser jag att det behövs satsningar på fler sammanhängande regionala cykelstråk för att göra det lättare att cykla längre sträckor. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 14 och 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 15 och 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del. Jag vill framhålla att ett miljöanpassat samhälle måste arbeta på ett mål-medvetet sätt för att undanröja hinder för hållbara transporter. Med ett hela-resan-perspektiv skulle fler kunna välja cykeln som en del av resan till bl.a. arbete och studier. För att öka möjligheterna att ta med cykeln inom kollektivtrafiken anser jag att det måste bli möjligt att ställa detta krav på kommersiell trafik. Dessvärre har inte några befogenheter att tvinga tågoperatörer att använda sig av tåg som kan medföra cykel. Jag anser att det krävs en ändring inom detta område. bör därför få befogenheter att kräva att tågoperatörer använder sig av tåg som kan medföra cykel där behov finns. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del och 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 14 och 15 samt 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 6. Jag vill framhålla att väl fungerande kommunikationer och modern infra-struktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. En väl fungerande kollektivtrafik lägger grunden för att transportsystemet i hela ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Möjligheten att välja att kombinera kollektivtrafik och cykel i stället för att ta bilen har stor betydelse för den fortsatta utvecklingen. Ju fler som kan ta med cykeln på pendeltåget, desto fler kan låta bilen stå, vilket miljön tjänar på. Mot denna bakgrund anser jag att det behöver bli enklare att ta med cykeln i kollektivtrafiken. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 12 och 2019/20:1531 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 67. Vi vill framhålla att cykling är en utmärkt vardagsmotion för alla, inte minst för barn. Att främja barns cykling och att utbilda barn i trafiksäkerhet stärker barns hälsa. har vi kunnat se att det är många barn som inte lär sig cykla eller lär sig cykla i ett sent stadium. Om man tidigt får lära sig trafiksäkerhet och att cykla blir medvetenheten om faror i trafiken större, vilket i sin tur bör leda till färre olyckor. Eftersom det finns föräldrar som inte kan cykla och därmed har svårt att lära sina barn anser vi att samhället behöver ta ansvar i dessa fall. Vi vill därmed framhålla behovet av att utöka möjligheten för barn att lära sig att cykla och få kunskap om trafiksäkerhet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 67, 2019/20:184 av och (båda C) yrkande 12 och 2019/20:1531 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 27. Jag vill peka på att cykling har stor utvecklingspotential med goda miljö- och klimateffekter liksom hälsoeffekter. Därför behöver cykling främjas inte minst bland barn och ungdomar och bland nya svenskar. För att öka intresset och verka för ökad cykling bland personer som inte är vana vid att cykla anser jag att det behövs satsningar på informationsspridning på olika språk via ideella organisationer. Mot denna bakgrund vill jag framhålla behovet av cykelfrämjande åtgärder. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del och 2019/20:120 av (SD), 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 9 och 10.1, 2019/20:195 av (C) yrkandena 2 och 4, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:1053 av (S), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 66, 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkandena 2, 3, 6 och 7 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 28. Cykeln som transportmedel har en rad fördelar, bl.a. positiv inverkan på hälsan, vilket är viktigt i dagens moderna samhälle där vi är alltmer stillasittande. Det är därför glädjande att ny teknik bidrar till nya möjligheter även inom cykelområdet. Vi bedömer att en ökad användning av elcykel som transportmedel med största sannolikhet skulle innebära att fler väljer cykeln framför bilen på längre pendlingsavstånd än . Vi vill därmed framhålla behovet av att främja användningen av elcyklar genom att anpassa utformningen av regler för cykling. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2019/20:120 av (SD), 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 9 och 10.1, 2019/20:195 av (C) yrkandena 2 och 4, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:1053 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 66 och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkandena 2, 3, 6 och 7. Vi anser att reglerna för väjningsplikt är snåriga. Många tror felaktigt att cyklister alltid har väjningsplikt gentemot bilister, men detta gäller inte i alla fall. Vi anser att lagstiftningen skulle kunna förenklas genom att cyklister vid såväl cykelpassager som cykelöverfarter lämnar bilister företräde. En sådan förändring och förenkling skulle enligt vår mening ligga i linje med trafiksäkerhetsintresset och samhällets mål om att minska antalet svårt skadade och dödade i trafiken. Därmed vill vi framhålla behovet av att se över lagstiftningen om trafikregler för cykel. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 7 och 2019/20:120 av (SD), 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 9 och 10.1, 2019/20:195 av (C) yrkandena 2 och 4, 2019/20:1053 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 66, 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkandena 2 och 6 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 28. Cykeln har som transportmedel en rad fördelar som bl.a. står att finna i minskad miljö- och klimatpåverkan, förbättrad folkhälsa och minskad trängselproblematik i våra storstäder. Ett sätt att underlätta för cyklister är att tillåta högersväng även när trafikljuset visar rött. Jag kan konstatera att det redan nu i många europeiska städer finns regler som innebär att högersväng tillåts även när trafikljuset visar rött för att underlätta för cyklister. Där det tillämpas finns det särskilda trafikmärken som tillåter cyklister att svänga till höger vid röd signal som de fortfarande har väjningsplikt mot fotgängare vid högersvängen. Jag vill peka på att det finns ett stort intresse från kommuner i när det gäller att tillåta högersväng vid rött men att rättsläget är oklart. Det har gått regeringen i den nationella cykelstrategin lovade att utreda möjligheterna till undantag från röd signal vid högersväng. Jag kan här konstatera att det ännu inte har kommit något konkret förslag i frågan trots att det är angeläget att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta på lämpliga platser. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma med ett förslag till skyltning som tillåter undantag från rött ljus för cyklister vid högersväng. Jag vill vidare framhålla att cykeltrafiken inte kräver särskilt mycket yta i bredd och att det därför i många fall är logiskt att låta cykeltrafiken vara dubbelriktad även på gator som är enkelriktade för biltrafiken. Många kommuner har löst detta genom tilläggsskyltning. Dessvärre beslutade i att denna skyltning strider mot regelverket för trafikskyltar, ett beslut som överklagades av . beslut fastställdes emellertid av Transportstyrelsen . Därför konstaterar jag att det blivit nödvändigt med ett nationellt förtydligande som gör det möjligt för kommunerna att fortsätta att medge undantag för att cyklister ska kunna färdas i båda riktningarna på enkelriktade gator. Utifrån detta vill jag framhålla att cykling mot enkelriktat behöver underlättas. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 66 och 2019/20:120 av (SD), 2019/20:184 av och (båda C) yrkandena 9 och 10.1, 2019/20:195 av (C) yrkandena 2 och 4, 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:1053 av (S), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 53 i denna del, 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkandena 2, 3, 6 och 7 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 28. Jag vill inledningsvis framhålla att cykeln fyller en viktig samhällsfunktion. Det är positivt att fler ser cykeln som ett användbart transportmedel eftersom den medför goda effekter för såväl folkhälsan som miljön och även minskar trängseln i städerna. Jag vill framhålla att det behövs mer strategiskt och förebyggande arbete för att öka säkerheten för cyklister i trafiken och minska antalet cykelolyckor. Målet med allt trafiksäkerhetsarbete är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken. Jag kan konstatera att det fortfarande återstår mycket arbete för att uppnå detta mål och att cyklister dessvärre är en olycksutsatt trafikantgrupp. Mot denna bakgrund anser jag att det förebyggande arbetet för att minska antalet cykelolyckor bör fortsätta. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklister, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2019/20:3304 av och (båda MP) yrkande 5. Trots att det längs allt fler vägar finns väl fungerande cykelbanor saknas detta fortfarande på många håll. Detta innebär att cyklister på många ställen fortfarande måste dela körfält med bilister, vilket medför en trafikfarlig miljö för cyklisterna, inte minst i samband med omkörningar. Jag anser att trafiksäkerheten måste förbättras i dessa sammanhang.