bet · H701KrU8 · 2020-04-24 00:00:00 — Men hänsyn till att beslutat att ta bort kravet för en aspirerande folkhögskola att samverka med en befintlig folkhögskola med statsbidrag, får motionen anses tillgodosedd. Utskottet avstyrker motion 2019/20:342 (SD) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som bereds i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 2 (M) och 3 (C). Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som tas upp nedan. Detta har gjorts i betänkandena /19:KrU3, 2018/19:KrU9, 2018/19:KrU10 och 2018/19:KrU15. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet avstyrker följande motionsyrkanden med hänvisning till detta. Motion 2019/20:169 av (C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur medel till riksföreningar kan omfördelas till att bli mer årsbaserade föreningsstöd. Motion 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt regelverk och tillsyn gällande bidrag till ideella föreningar och trossamfund. Motion 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkande 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna kring stöd bör ses över så att inga medel som betalas ut av staten kan användas för att bekosta terrorverksamhet. Motion 2019/20:1091 av i m.fl. (SD) yrkandena 1–2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag kring hur staten kan stärka civilsamhällets oberoende (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag på hur regelverk och tillsyn ska skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får offentligfinansierat stöd (yrkande 2). Motion 2019/20:1917 av och (båda L) yrkandena 1 och 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en kartläggning av fenomenet omvandlingsterapi bör göras (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort bidrag från organisationer som sysslar med omvandlingsterapi (yrkande 3). Motion 2019/20:2420 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av statens stöd till organisationer. Motion 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkandena 1,2 och 9 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en att säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till civilsamhällets särart i utredningar och regelgivning (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning ska genomföras (yrkande 2). I motionen yrkas dessutom att ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av förstärkt kunskap hos offentliga aktörer för att man bättre ska förstå civilsamhällets särart samt om ytterligare utredning av minskat regelkrångel och förenklade bidragsansökningar för civilsamhällets organisationer (yrkande 9). Motion 2019/20:2803 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av statens stöd till civilsamhällesorganisationer (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra rättsläget för föreningslivet (yrkande 3). Motion 2019/20:2822 av (L) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att förhindra att offentliga bidrag finansierar extrema organisationer. Motion 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkandena 1,3 och 10 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systematiskt sammanställa och sprida goda exempel på samverkan mellan civilsamhället och offentliga samhällsfunktioner (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning och granskning av stöd till civilsamhällets organisationer (yrkande 3). I motionen yrkas dessutom att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om att tillse att organisationer som inte delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar inte får något offentligt stöd (yrkande 10). Motion 2019/20:3172 av (SD) yrkande 7 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhindra stöd till föreningar, religiösa samfund eller organisationer som sanktionerar våld och förtryck i hederns namn. Motion 2019/20:3194 av m.fl. (SD) yrkande 4 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett statligt utredningsstöd inför utbetalningar av skattemedel till civilsamhället. Motion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 15–16 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för civilsamhället för att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället (yrkande 15). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om goda förutsättningar för dem som bidrar till samhället genom sitt ideella engagemang (yrkande 16). Motion 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (–) yrkande 9 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslagen till det civila samhället som går till organisationer och samfund som inte upprätthåller demokratins grundprinciper om kvinnors, barns och homosexuellas rättigheter och som upprätthåller hederskultur och förtryck ska stoppas. Motion 2019/20:359 av m.fl. (SD) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma hästnäringens positiva effekter. Motion 2019/20:414 av och (båda C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen omgående bör tillsätta en utredning vars syfte ska vara att undanröja praktiska hinder för personer med funktionsnedsättning och i stället på alla sätt underlätta utövande och tävlande inom parasport. Motion 2019/20:802 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att civilsamhällesorganisationerna ska samverka med starta ideella idrottsföreningar i utanförskapsområden (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inrätta ett parasportotek (yrkande 4). Motion 2019/20:1036 av (S) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan om att ska ansluta sig till konvention mot manipulation av resultat inom idrott. Motion 2019/20:1257 av och (båda S) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i dialog med förbättra förutsättningarna för idrottens ungdomsverksamhet utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Motion 2019/20:1713 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka jämställdheten inom svensk idrott. Motion 2019/20:1716 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar. Motion 2019/20:1889 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få fler barn att röra sig mer. Motion 2019/20:2048 av (M) yrkande 6 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till riktade utbildningsinsatser mot idrottande ungdomar om riskerna med kosttillskott. Motion 2019/20:2052 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet med idrott för nyanlända. Motion 2019/20:2053 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande. Motion 2019/20:2062 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda idrottsföreningarna i barnrättsperspektivet. Motion 2019/20:2063 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att initiera ett samlat arbete mellan stat och idrottsrörelse mot osunda kroppsideal. Motion 2019/20:2096 av (L) yrkandena 1–2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur man kan jämställa stödet mellan flickdominerade och pojkdominerade idrottsverksamheter (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och kartlägga hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt möter flickors och pojkars preferenser i fråga om idrott och fysisk aktivitet (yrkande 2). Motion 2019/20:2486 av (M) yrkandena 3–5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott (yrkande 3). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en jämställd tilldelning av resurser till flickors och pojkars idrottsverksamhet (yrkande 4). I motionen yrkas dessutom att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värdegrunder bör fortsätta att utvecklas för tävlingar med häst (yrkande 5). Motion 2019/20:2758 av m.fl. (L) yrkande 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om hbtq-frågor i idrotten. Motion 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn och ungdomars möjlighet till idrott (yrkande 4). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om samarbete mellan stat och idrottsrörelse i syfte att förebygga osunda kroppsideal (yrkande 6). Motion 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 20 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en jämställd idrott. Motion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 17–19 och 23 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om 10 vikten av att främja ett brett idrottsliv i hela landet där både etablerade och nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler (yrkande 17). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta idrottande för personer med funktionsnedsättning (yrkande 18). I motionen yrkas dessutom att ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda förutsättningarna för att skapa ett nationellt föreningsdrivet parasportutrustnings-bibliotek (yrkande 19). I motionen yrkas också att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning av villkor för jämställd idrott (yrkande 23). Motion 2019/20:3364 av (M) yrkandena 1–3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att ta fram en nationell strategi för ridsport och integration (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera tidigare satsningar såsom Handslaget och Idrottslyftet i syfte att stärka ridsport och integrationsarbete (yrkande 2). I motionen yrkas dessutom att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till att ridsport kan bli en naturlig del i integrationsarbete för bl.a. språkutveckling och möjligheten för ensamkommande barn och unga att lära sig jobbet på jobbet (yrkande 3). Motion 2019/20:3379 av m.fl. (L) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödet till idrott för personer med funktionsnedsättning. Motion 2019/20:343 av m.fl. (SD) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Svenskt friluftsliv uppdrag och resurser för en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, såsom skola, vård och omsorg. Motion 2019/20:3238 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta scoutrörelsen till försvaret. Motion 2019/20:103 av (C) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för bättre stöd till samlingslokalshållarna. Motion 2019/20:1048 av (S) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ökat stöd till samlingslokalorganisationerna. Motion 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en aktör som är oberoende av mottagarna av statliga medel ämnade för folkbildningen bör handha medelstilldelningen till folkbildningen (yrkande 2). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör vara en målsättning att allmän kurs utgör av folkhögskolornas statligt finansierade verksamhet (yrkande 4). Motion 2019/20:1494 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta enklare typer av tolkutbildning. Motion 2019/20:2320 av m.fl. (S) yrkande 4 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkhögskolor och studieförbund. Motion 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om principer för stöd till folkbildningen. Motion 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (L) yrkande 25 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av möjlighet till folkbildning. Transparenta stöd, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:609 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det finns exempel på hur föreningar med högst tveksam agenda har fått offentligt stöd. För att underlätta för granskande medier bör statens utbetalningar av stöd till föreningar och stiftelser redovisas på ett överskådligt och enkelt sätt. Det är viktigt, anser vi, att statens regelverk för stöd till föreningar och stiftelser omöjliggör missbruk av de tilldelade medlen. Vi anser att statens utbetalningar av stöd till föreningar och stiftelser bör göras transparenta. Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2019/20:2803 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13. Idéburet offentligt partnerskap (IOP) är en partnerskapsrelation mellan den idéburna och den offentliga sektorn. När en offentlig instans och en idéburen organisation ingår ett partnerskap definierar de tillsammans en samhällsutmaning. IOP är en väg mot ett fördjupat samarbete mellan det ideella och det offentliga. IOP i sin nuvarande form har funnits i och regeringen bör därför anser vi utvärdera detta arbete och komma med förslag till ytterligare fördjupning av samarbetet. Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13 och 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2019/20:2803 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 2. När en idéburen organisation vill samarbeta med det offentliga för att göra samhällsinsatser uppstår ibland svårigheter som beror på att det inte finns tydliga modeller att använda, som modeller vid upphandling. Det kan även finnas oklarheter om det juridiska upplägget som gör att ett samarbete riskerar att inte bli av. Därför vill jag att vi utvecklar modeller för ett sådant partnerskap mellan ideella organisationer, offentliga organ och näringslivet, för att ge möjligheter för fler samarbeten att komma till stånd. Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2019/20:2803 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13. Idéburet offentligt partnerskap (IOP) är en samverkansmodell mellan det offentliga och den idéburna sektorn med social inriktning. Modellen funkar så att parterna identifierar ett samhällsproblem där den idéburna aktören har ett unikt angreppssätt i frågan som inte kan åstadkommas av någon annan offentlig aktör. I parternas avtal slås det fast hur de ska bidra till en lösning och styrning av projektet. I betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle framkommer att rättsläget på området är oklart och att det saknas praxis vad gäller IOP. De rättsliga förutsättningarna måste därför bedömas för varje enskilt partnerskap för att säkerställa att det inte strider mot upphandlings- eller statsstödsreglerna. Pågående rättsfall har också skapat en stor osäkerhet om vad som gäller, vilket har lagt en tydlig hämsko på utvecklingen. Med lagändringar skulle IOP sannolikt kunna underlättas och tillåtas växa sig större. Jag anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur IOP ska kunna genomföras inom ramen för dagens lagstiftning eller med de ändringar i lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas. Idéburet offentligt partnerskap, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2803 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 13. Åtgärder för att värna och utveckla den idéburna verksamheten är viktiga att få fram för att bevara mångfalden såsom det var tänkt när de offentliga monopolen luckrades upp. De ideella företagens möjligheter att finansiera investeringar i välfärden bör förbättras, anser jag. Det kan göras bl.a. genom att utvidga verksamheten med idéburet offentligt partnerskap (IOP) där civilsamhällets aktörer och den offentliga sektorn samverkar om gemensam verksamhet. Regelverk och upphandlingar bör utformas så att det är möjligt för civilsamhällets aktörer att agera leverantörer. För att göra det möjligt för fler att leverera bör man anpassa den volym som upphandlingen berör. Jag anser sammanfattningsvis att man måste förbättra villkoren för idéburna aktörer i välfärdssektorn. Civilsamhällets roll, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 14 och 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 13. Det finns områden där det av tradition har varit föreningsdrivna verksamheter som fått nya aktörer i form av entreprenörer. Det kan exempelvis handla om återanvändning av produkter eller sportarrangemang. Det har gjort att en marknad har uppstått där det tidigare inte har funnits någon. Detta har skapat svårigheter för de som arbetar ideellt när exempelvis myndigheter kräver marknadshyra för att en förening ska få nyttja deras mark. Detta riskerar att urholka föreningsrätten. Jag anser därför att det är dags att tillsätta en föreningsrättsutredning med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna. Civilsamhällets roll, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2781 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 14. Samhällsutvecklingen har gjort det allt svårare att skilja mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet. har såväl domstolsbeslut som myndighetsdirektiv bidragit till denna otydliga gränsdragning. har likställt föreningsliv med företagande, om en förening bedriver någon form av ekonomisk verksamhet. Har man någon hantering av pengar så jämställs detta med företag. Ett annat exempel är när jämställer ideella föreningar med livsmedelsföretag, om den ideella föreningen på något sätt hanterar livsmedel i sin verksamhet. Detta kan drabba en fotbollsklubb som säljer korv med bröd i matchpausen. Detta är en utveckling som inte är önskvärd. Jag anser att en utredare bör se över gråzonerna för att därefter presentera förslag som på ett tydligt sätt värnar civilsamhällets ställning i förhållande till näringslivet och det offentliga. Parasporten, punkt 7 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:588 av m.fl. (V) yrkande 3. är det som ansvarar för att fördela de statliga medlen till de olika specialidrottsförbunden. Traditionellt har parasporterna och därmed idrottare med funktionsnedsättning varit organiserade i ett eget förbund men finns en målsättning och ett arbete med att föra ut alla idrotter till respektive idrottsförbund. Den här utvecklingen leder förhoppningsvis till att parasporten tar mer plats och att fler föreningar engagerar sig i tillgänglighetsfrågor och gör plats för alla idrottsintresserade. Jag tycker att det skulle vara av intresse att utreda om riktade bidrag till parasporten kan vara en väg för att stärka dess ställning och öka incitamenten för fler föreningar att satsa på parasport, detta för att i förlängningen få fler idrottsutövare inom parasporten. Flera av sporterna är väldigt kostnadskrävande. Exempelvis kostar en rullstol för rugby runt och för den som är blind och behöver en guide eller ledsagare för t.ex. skidåkning eller löpning är det kostsamt. Färdtjänsten är ytterligare ett hinder och en kostnad. Familjer med barn med funktionsnedsättning har dessutom lägre inkomster än genomsnittet. Allt detta talar för att parasporten bör ha en stärkt ekonomi. Jag anser att regeringen bör utreda konsekvenserna av och förutsättningarna för att i den statliga anslagstilldelningen fastställa en bidragsnivå till parasporten. Idrott för äldre, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2051 av (M), 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:3327 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:588 av m.fl. (V) yrkande 2. Fysisk aktivitet är en av de viktigaste faktorerna för att hålla sig frisk. Att motivera äldre människor att träna regelbundet är viktigt både ur ett mänskligt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Allt fler lever allt längre. Detta är en stor framgång för samhället i stort som skapar nya möjligheter men det ställer också delvis nya krav på samhället. Vi anser att det bör göras en satsning på en reform motsvarande Idrottslyftet, inriktad på äldres hälsa och rörelse, ett äldrelyft. Idrott för äldre, punkt 8 (V) av Ciczie Weidby (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:588 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:2051 av (M), 2019/20:3046 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2019/20:3327 av m.fl. (M) yrkande 5. Äldre är en grupp som ofta förbises när det gäller idrott. Forskning visar att det är möjligt att bygga muskelmassa . Äldre som tränar aktivt på olika sätt mår bättre. Det är inte bara muskelmassan som stimuleras vid fysisk aktivitet utan träning handlar också om rörlighet och balans, något som väsentligt kan minska antalet fallolyckor. Det är extra viktigt för kvinnor eftersom riskerna för just kvinnor att skadas vid fallolyckor är större än för män.