bet · H801NU1 · 2020-12-10 00:00:00 — I vårt land finns alltifrån storskalig tillverkningsindustri och ett rikt småföretagande till innovativa techbolag och världsledande forskning. står långsiktiga konkurrenskraft inför stora utmaningar. Ett högt skattetryck, omfattande regelkrångel, bristande flexibilitet på arbetsmarknaden och brister i utbildningssystemet är exempel på problemområden för svensk konkurrenskraft. Därutöver står fortsatta tillväxt och konkurrenskraft inför stora utmaningar på grund av coronakrisens konsekvenser på näringslivet. Coronapandemin har slagit hårt mot svensk ekonomi, vilket syns på såväl BNP-siffror och arbetslöshet som handelsstatistik. Hundratusentals jobb kan gå förlorade och tusentals livskraftiga företag hotas. Politikerna kan därför inte slå sig till ro, utan vi behöver fortsätta utveckla villkoren för företagande och tillväxt. Vi måste fortsätta arbeta för att ska vara ett land med ett fritt näringsliv där företag väljer att etablera sig för att villkoren är gynnsamma, ett som drar nytta av den nya tekniken och som värnar och utvecklar den storskaliga industrin såväl som det småskaliga företagandet. är vidare ett land som är beroende av handel. En stor del av landets ekonomi kommer av handel och i synnerhet är handeln med andra EU-länder viktig. Om ramarna för samlade budgetförslag hade antagits av i budgetprocessens första steg hade det funnits andra förutsättningar att driva en framgångsrik och företagsfrämjande politik. Vår uppfattning om hur anslagsfördelningen inom utgiftsområdet bör se ut stämmer överens med den som framgår av motion 2020/21:3489 (M). Det innebär att vi hade föredragit en minskning av anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel med 2021, medel som enligt regeringens förslag ska användas för en modernisering av RISE:s testbäddar. Vi hade i stället velat se att dessa medel hade tillförts ett nytt anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för grönt bränslestöd som bl.a. omfattar satsningar på testanläggningar för produktion av biodrivmedel. När det gäller anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag har vi inte något annat förslag till anslagsnivå än regeringen, men vi vill här utveckla vår syn på regeringens förslag om ett ägartillskott till . Som anförs i den nämnda motionen anser att statens uppgift normalt inte bör vara att äga och driva bolag utan att ange de ramar och regler som ska gälla för ett dynamiskt näringsliv där företag konkurrerar på lika villkor. Staten bör därför i princip inte äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på annat sätt och såvida det inte motiveras ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Beslut om att minska statens ägande i bolag ska alltid tas med hänsyn till bolagens och skattebetalarnas intresse. Eventuella försäljningar ska genomföras då det utifrån en samlad bedömning kan antas ge det mest affärsmässiga utfallet. Intäkter från försäljningarna ska vidare användas för att amortera på statsskulden. Vi anser att det är klokt att ställa sig bakom förslaget om ett ägartillskott till . Staten har som ägare ett ansvar för bolaget och dess roll på godsmarknaden. Däremot vill vi vara tydliga med att vår förväntan är att regeringen skärper sin kontroll över och styrning av så att inte skattebetalarna återigen ska behöva bekosta en räddningsinsats. Vidare anser vi att det inte finns några starka skäl för att staten ska äga . Däremot har staten en självklar roll i att stärka infrastruktursystemet inom såväl järnvägen som andra transportslag. Vi hade därför velat se att gett regeringen ett mandat att , och med strikta förbehåll, minska eller helt sälja statens ägande i . Som vi tidigare konstaterat är ett land som är beroende av handel. Vi noterar att regeringen har föreslagit en förstärkning av investeringsfrämjandet. Vi menar att det är klokt men otillräckligt. Vi hade velat se en riktad satsning på svensk export genom en höjning av anslaget 2:3 Exportfrämjande insatser med 2021. Dessa medel skulle ha kunnat användas för att främja export och på så sätt stötta företag och lägga en grund för nya affärsmöjligheter för och svenska företag. Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (V) (V) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 inte får överstiga 15 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan jag inte reservera mig till förmån för detta förslag. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och redogör i stället i detta särskilda yttrande för den politik som hade kunnat genomföras om förslag hade fått stöd. förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3170. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 3 och 7 i det betänkandet. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i motion 2020/21:2975 (V). I den nyssnämnda motionen 2020/21:3170 (V) presenteras omfattande satsningar på välfärden och ett reformerat skattesystem i syfte att öka jämlikheten genom omfördelning och skapa förutsättningar för att lyckas med den gröna omställningen. När enskilda individer agerar utan hänsyn till att alla är sammanbundna i ett samhälle drar de rika ifrån, välfärden kollapsar och klimatet havererar. För att kunna stärka välfärden, öka friheten för de allra flesta, skapa rättvisa och jämlikhet och lyckas med den nödvändiga gröna omställningen måste vi agera tillsammans. I det läget håller det inte att som regeringen lägga miljardbelopp på att skattesubventionera hushållsnära tjänster, köksrenoveringar och sänkt inkomstskatt för höginkomsttagare, i stället för att satsa på att säkra välfärdens långsiktiga finansiering eller stärka produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. När regeringen prioriterar de rika framför att ta tag i de växande klyftorna väljer , som framgår av den nämnda motionen, en annan väg. Det förslag till budget som finns i motionen innefattar satsningar på att minska klyftorna och att stärka den generella välfärden. Dessa satsningar är centrala för ett mer jämlikt samhälle. Mycket av de pengar som läggs på välfärden syftar till att skapa högre kvalitet, bättre arbetsvillkor, fler arbetstillfällen, och inte minst – en välfärd som omfattar fler. Den plan för ett jämlikt samhälle och en grön omställning som beskrivs i motionen sätter därmed de ekonomiskt mest utsatta, välfärden samt miljön och klimatet i fokus. Budgetförslaget omfattar ca mer än regeringens på reformer som syftar till att bygga ett robust, hållbart och rättvist samhälle för alla. har detta budgetförslag samma finansiella sparande som regeringen föreslår, vilket innebär att de reformer som förordas i motionen är finansierade via ökade skatteinkomster som höginkomsttagare och personer med stora förmögenheter och kapitalinkomster får bära. När det gäller den politiska inriktningen för utgiftsområde 24 Näringsliv kan jag inledningsvis konstatera att pandemin har slagit brett mot det svenska näringslivet. Både varu- och tjänsteproduktionen har minskat och vissa branscher har drabbats särskilt hårt, som t.ex. tillverkningsindustrin, hotell och restaurang samt transport och kommunikationer. Även den offentliga konsumtionen har utvecklats svagt. står bakom många av regeringens krisåtgärder, men flera av förslagen för att sänka företagens kostnader har varit för generösa. Det gäller särskilt utformningen av omställningsstödet och den generella sänkningen av arbetsgivaravgifterna. När det gäller företagande vill jag se en större mångfald av drifts- och ägandeformer där kooperativ och arbetstagarägda företag utgör en viktig del. Många som är verksamma inom kooperativa företag lyfter de svårigheter de har att få lån i jämförelse med andra företagsformer. Bankerna litar inte på säkerheten hos dessa företag, vilket leder till sämre rankning och sämre lånemöjligheter. Jag vill därför se ökade möjligheter till kapitalförsörjning för kooperationen. Även om det finns ett relativt högt intresse för att starta och driva företag i kan jag konstatera att tendensen är att intresset minskar. Det gäller framför allt utanför storstadslänen. Det försvårar de nödvändiga generationsskiften som krävs för att hålla företagandet levande i hela landet. Återväxten inom vissa branscher är knapp och det saknas erfaren personal som kan ta över verksamheten. Tillsammans med stora pensionsavgångar och ett minskat intresse för t.ex. tekniska och naturvetenskapliga utbildningar menar jag att det skapar en överhängande risk för brist på personal och företagsledare inom vissa yrkeskategorier. Detta får inte bara konsekvenser för det enskilda företaget, som inte kan drivas vidare, utan för hela lokalsamhället. En sådan utveckling är därför ett direkt hot mot ambitionen att hela landet ska leva och måste enligt min mening mötas av politiska åtgärder för att underlätta generationsskiften. I motion 2020/21:1309 (V) presenteras flera förslag för att förbättra villkoren för kooperativa företag som ligger i linje med det som jag redovisat här, och som jag eller andra företrädare för återkommer till när dessa förslag ska behandlas av . Utskottet har tidigare i detta betänkande tagit ställning till regeringens förslag till nytt mål för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. I samband med det har jag redovisat min övergripande syn på inriktningen för detta område. När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 hade jag velat se en ökning av anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med 2021 i jämförelse med regeringens förslag. Av denna ökning av anslaget borde ha använts för ett riktat stöd till kvinnors företagande. Stödet skulle bestå av två delar där den ena delen skulle användas för att underlätta yrkesnätverkande mellan kvinnor och den andra delen till att stödja kvinnors innovation. Vidare skulle av ökningen användas för att stödja de kooperativa företagen. För att ytterligare stärka de kooperativa företagen hade jag velat se att inom ramen för anslaget använts för att skapa kooperativ utveckling. Sammantaget hade det inneburit en satsning på på kooperativt företagande. För att rädda företag som hotas av nedläggning hade jag också velat att anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation hade ökats med 2021 jämfört med vad regeringen föreslår. Medlen skulle ha använts för ett riktat stöd genom dels för att lösa skulder, dels för att erbjuda lån till startkapital för personalgrupper som genom att starta ett kooperativ vill rädda ett företag som hotas av nedläggning. När det gäller anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet hade jag föredragit att avvisat regeringens förslag i höständringsbudgeten att skjuta till ytterligare medel till i . Jag menar att deltagandet redan har kostat för mycket pengar och är tveksam till om som nation ska stödja evenemang som äger rum i diktaturen . Jag hade därför önskat att beslutade om en minskning av det nämnda anslaget med . Slutligen hade jag velat att beslutat om att genomföra ett tvåårigt program för en grön omställning av pappersindustrin om totalt . Stöd skulle ges för investeringar som innebär energieffektivisering samt ökad produktion av förnybara bränslen. Programmet skulle finansieras inom ett nytt anslag som skulle ha uppgått till . Statens budget inom utgiftsområde 24, punkt 2 (KD) (KD) anför: fastställde genom sitt beslut att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 inte får överstiga 15 2021 (bet. 2020/21:FiU1). Eftersom budgetalternativ bör ses som en helhet väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik när det gäller utgiftsområdet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2020/21:3530. Motionen behandlas i betänkande 2020/21:FiU1, och vårt samlade förslag framgår av reservationerna 4 och 8 i det betänkandet. I motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget till statens budget inom utgiftsområde 24 läggs fram i motion 2020/21:3500 (KD). Som framgår av den ovan nämnda motionen 2020/21:3530 vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan människors förutsättningar att lämna arbetslöshet och utanförskap förbättras. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. För att klara detta krävs ledarskap och förmåga att prioritera. bästa måste komma före respektive januaripartis favoritreformer, där ingen tar ansvar för helheten. De åtgärder som regeringar världen över har tvingats vidta för att stoppa smittspridningen har resulterat i att och omvärlden har hamnat i en synnerligen djup lågkonjunktur. I finns risk för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer . En varaktigt hög arbetslöshet skulle ha negativa hälsoeffekter, medföra sociala problem och undergräva de offentliga finanserna och därmed välfärdens långsiktiga finansiering. De omfattande korttidspermitteringarna dämpar behovet av att nyanställa , eftersom det i första hand kommer att vara den outnyttjade personalreserven som sysselsätts när produktionen återhämtar sig. som den stora och breda påverkan på samhället som coronapandemin medför måste hanteras, behöver klara av att hantera de stora samhällsproblem som fanns redan innan pandemin bröt ut och som i flera fall har förvärrats av den. Det handlar framför allt om den arbetslöshet som riskerar att bli permanent, den vårdskuld som har lagts till redan långa vårdköer, de brister i äldreomsorgen som har hamnat i blixtbelysning och den djupt oroande brottsutvecklingen. De jobbreformer som föreslås i motionen syftar till att arbetsgivare ska vilja anställa personer som är arbetslösa i stället för att, som regeringens reformer, ge stöd till anställningar som redan finns. I motionen föreslås dessutom ett nationellt grepp för att beta av både vårdskuld och vårdköer och ta all vårdkapacitet som kan uppbringas i anspråk – oavsett var i landet den råkar finnas. Förslaget innebär även att mer resurser tillförs äldreomsorgen och att stora satsningar görs för att äldreomsorgens personal ska kunna arbeta under skäliga villkor. Dessutom behöver alla delar av rättsväsendet få betydande tillskott. När det gäller den politiska inriktningen för utgiftsområde 24 Näringsliv vill jag anföra följande. Läget för svenskt näringsliv har förändrats drastiskt . Jag vill understryka vikten av att de reformer som sjösätts nu är strukturellt riktiga och kan föra ur krisen. Det finns behov av breda, snabba, träffsäkra och kraftfulla jobbreformer som bryter massarbetslösheten. En nyckelfaktor i återhämtningen menar jag är ett gott företagsklimat där investeringar stimuleras och det är enkelt och lönsamt att anställa. Nya jobb skapas inte av politiker i eller regeringen, utan de skapas främst av människor som finner det mödan värt att starta och utveckla ett företag, förverkliga en idé och riskera sitt sparkapital. Det är därför av vikt att lagar, regler och skatter utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De små och medelstora företagen, som ofta är familjeföretag, ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. har förmånen att ha en tillväxt av större internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen får fortsätta utvecklas är en förutsättning för att även framöver ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Med fler sysselsatta kan fler försörja sig själva och därmed få mer makt över sina liv. Med fler sysselsatta skapas också resurser för att förstärka samhällsekonomin och därmed värna välfärdssystemen så att de som bäst behöver samhällets stöd också kan få det. En del i detta är att även se eget företagande som en naturlig väg till arbete, både för sig själv och för andra. En förutsättning för att de stora globala klyftorna ska kunna minska är handel på rättvisa villkor över hela världen. Därför måste en fri och rättvis handel utvecklas där geografiska gränser har minskad betydelse. Handelshinder som tullar och exportsubventioner bör motverkas. Det exportfrämjande arbetet ska bl.a. möjliggöra för svenska företag att expandera och nå nya marknader. Genom dialog med näringslivet och andra berörda aktörer menar jag att de insatser som staten är med och stöder kan fokuseras strategiskt. Det är vidare viktigt att sträva efter samordning av insatser för att utväxlingen av resurserna ska bli så god som möjligt. Jag anser vidare att insatserna alltid ska följas upp så att det tydligt framgår om de har fått avsedd effekt. Det menar jag ger förutsättningar för kostnadseffektiva prioriteringar. Vidare bör () få ökad uppmärksamhet. Om företag får bättre information om möjligheten att söka garantier där kommer det att bidra till att fler vågar exportera. Jag anser också att välfärdstjänster bör uppmärksammas som en potentiell exportframgång. När det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 hade jag föredragit att beslutat i enlighet med förslaget i motion 2020/21:3500 (KD). Med hänvisning till andra angelägna satsningar i budget, som t.ex. konkurrenskraftiga skattereformer för jobb och företagande, satsningar på välfärdens kärna och förstärkt rättsväsende minskas vissa anslag inom detta utgiftsområde i jämförelse med regeringens förslag. Det innebär att jag hade velat se en minskning av anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling med när det gäller forskningsmedel i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Dessa medel hade jag i stället velat tillföra en forskningssatsning på kärnkraft inom utgiftsområde 21 Energi som totalt skulle uppgå till . Jag hade vidare velat att avvisade regeringens tilldelning av medel för omställning av arbetsmaskiner. Jag hade vidare velat se en satsning på etablering av ägarskifteskontor genom en ökning av anslaget 1:4 med . Jag delar vidare uppfattningen som framförs i den nämnda motionen att det finns en effektiviseringspotential inom ramen för företagssystemet. Vidare anser jag att en förstärkning av anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser om 2021 skulle ha möjliggjort fler effektutvärderingar och bidragit till kunskap om hur kostnadseffektiv stödgivning kan säkerställas. Jag hade också föredragit att beslutat att anvisa medel till ett anslag för att inrätta en central plattform för regelgivning och avsatt för detta ändamål. utförs regelgivning av en rad offentliga aktörer, och företag har svårt att få en överblick över pågående och planerade insatser. Genom en central plattform menar jag att det hade kunnat bli mer transparent för förtagen när olika regelarbeten börjar och slutar och hur företagen kan gå till väga för att lämna synpunkter. Detta skulle stärka företagsperspektivet i regelgivningen och motverka problem som att företag får på sig för anpassning till nya regler. I likhet med vad som anförs i motion 2020/21:3500 (KD) hade jag velat att avvisade tidigare beslutade ökningar inom anslagen 1:1 Verket för innovationssystem, 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling och 1:5 Näringslivsutveckling, med undantag för satsningen på en elektrifiering av fordonsparken inom det sistnämnda anslaget. I linje med hade jag vidare velat att avvisade de utökade medlen om till Nationella innovationsrådet inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling som beslutades i samband med budgetpropositionen . Regeringens förslag till medelstilldelning i budgetproposition till det som benämns omställning och utveckling för hållbar besöksnäring som återfinns under flera olika anslag (1:4, 1:5 och 1:7) hade jag velat att avvisade till förmån för andra prioriteringar och insatser. I övrigt hade jag mot bakgrund av att gör andra prioriteringar även velat se minskningar av följande anslag i förhållande till regeringens förslag: anslaget 1:7 Turistfrämjande (–), anslaget 1:8 geologiska undersökning (–), anslaget 2:2 (–), anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet (–) och anslaget 2:4 Investeringsfrämjande (–). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete (avsnitt 2.1 och 4.7). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst 1 till (avsnitt 4.5.1). 3.Riksdagen godkänner att uppdraget för V.S. ändras i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 4.5.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i till SBO (avsnitt 4.5.3). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som uppgår till högst 10 och som utifrån teknikneutrala kriterier ges till företag för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket (avsnitt 4.11.1). 6.Riksdagen godkänner målet för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (avsnitt 5.1). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 500 (avsnitt 5.6.8). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 5.6.8). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 200 (avsnitt 5.6.9). 10.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell 1.1. 11.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /21 2020/21:250 av m.fl. (V): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det överordnade målet för svensk handelspolitik bör vara att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder samt ökad jämställdhet och hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2975 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3364 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2020/21:3489 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslag 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3500 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statligt ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Stöd till enskilda näringsidkare