bet · H801NU11 · 2020-12-21 00:00:00 — om arbete mot handelshinder Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör granskning av arbete mot handelshinder. Enligt utskottet bör regeringen ta fram en åtgärdsplan för hur den avser att tillvarata rekommendationer. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Betänkandet innehåller två reservationer (S, SD, V, MP). I en reservation förordas att inte ska göra ett tillkännagivande (S, V, MP). Regeringens skrivelse 2020/21:3 om arbete mot handelshinder. Sex yrkanden i följdmotioner (M, SD, C, KD, L). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om arbete mot handelshinder 1.Uppföljning av rekommendationer, punkt 2 (S, V, MP) 2.Kännedom om arbete, punkt 3 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2020/21:3 till handlingarna. ställer sig bakom det som utskottet anför om uppföljning av rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2977 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:3502 av m.fl. (L), 2020/21:3503 av m.fl. (M), 2020/21:3714 av Per Schöldberg m.fl. (C) och 2020/21:3715 av m.fl. (KD). Reservation 1 (S, V, MP) 2020/21:2977 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (C), (S), Per Schöldberg (C) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse om arbete mot handelshinder (skr. 2020/21:3) och fem följdmotioner som har väckts med anledning av skrivelsen. lämnade riksrevisor , , med medarbetare information till utskottet om den aktuella granskningen. I bilaga 1 finns en förteckning över behandlade förslag. överlämnade enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskningsrapporten arbete mot handelshinder – informationsinhämtningens avgörande betydelse (RiR 2020:8) till . har granskat arbete för frihandel och fri rörlighet på EU:s inre marknad, hur myndigheten arbetar med utgångspunkt i det samlade svenska ekonomiska intresset samt myndighetens arbete med att beakta bl.a. näringslivets intressen. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser och regeringen. Regeringen överlämnade skrivelsen om arbete (skr. 2020/21:3) till . I skrivelsen redogör regeringen för sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringens övergripande bedömning är att den instämmer i betydande delar av beskrivningar och slutsatser. Regeringen anför att slutsatser och rekommendationer i med fördel kan hanteras inom ramen för det övergripande arbetet. I och med detta anser regeringen att är slutbehandlad. om arbete mot handelshinder Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör presentera en åtgärdsplan för hur regeringen avser att tillvarata rekommendationer. avslår övriga motionsyrkanden och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (S, V, MP) och 2 (SD). I rapporten arbete mot handelshinder – informationsinhämtningens avgörande betydelse (RiR 2020:8) redogör för granskningen av tre delar inom verksamhet: att myndigheten ska verka för frihandel och fri rörlighet på EU:s inre marknad, att myndigheten ska utgå från det samlade svenska ekonomiska intresset samt att myndigheten ska beakta bl.a. näringslivets intressen. Granskningen inriktades specifikt på följande frågeställningar: • Inhämtar effektivt och med god hushållning information om företags erfarenheter av handelshinder? • Använder information om företags erfarenheter av handelshinder för att stödja företag effektivt och med god hushållning? • Ger regeringens och återrapportering om myndighetens verksamhet i ovanstående avseenden den information som efterfrågat? I förhållande till det totala antalet företag i bedömer att inhämtar information från ett litet antal företag och att det inte görs någon bedömning av huruvida företagen är representativa för det samlade svenska ekonomiska intresset. ser även att inte systematiskt följer upp, utvecklar eller prövar metoderna för informationsinhämtning från företag eller av stöd till företag. Vidare bedömer att varken regeringen eller verkar sträva efter högre effektivitet i informationsinhämtningen och att information därför kan bli ofullständig eller missvisande. Enligt medför ofullkomligheterna inom informationsinhämtningen en bristande effektivitet i hushållningen med statliga medel. När det gäller om använder informationen om företags erfarenhet av handelshinder på ett adekvat sätt bedömer att de som har haft kontakt med har en positiv bild av myndigheten, men myndigheten understryker att kännedomen om arbete är mycket låg bland små och medelstora företag och låg bland övriga företag. framhåller att en grundläggande förutsättning för att myndighetens analyser och stöd ska vara effektiva är att stöd och bidrag är kända av företag. Av de företag som känner till arbete visar dock flera stor uppskattning för myndighetens arbete, vilket enligt kan ses som en indikation på vad som går förlorat när få företag känner till myndigheten. anser vidare att regeringens och återrapportering är allmänt hållen och därmed inte ger en tydlig bild av verksamhetens produktivitet, effektivitet och kvalitet. framför bl.a. att tillgänglig information om det svenska Solvit-centrumets prestationer saknas, delvis eftersom regeringen inte har beslutat om fullgoda återrapporteringskrav. Som en kontrast framhåller Europeiska kommissionens rapportering till , vilken de anser innehåller intressanta försök till effektanalys, redovisning av nyckeltal och jämförelser. anser även att det saknas information om länder och regioner som ur ett handelsperspektiv kan anses vara särskilt intressanta för svenskt näringsliv. övergripande slutsats av verksamhet inom dessa områden är att det finns ett angeläget utvecklingsbehov som regeringen och myndigheten behöver tillgodose. Mot bakgrund av den samlade bedömningen rekommenderar regeringen att • säkerställa att arbetar med att inhämta representativ information om företagserfarenheter utifrån det samlade svenska ekonomiska intresset och arbeta för att öka företags kännedom om myndigheten • ge tydliga återrapporteringskrav till om Solvit så att de nyckeltal och jämförelser som Europeiska kommissionen använder framgår och används i bedömningen av det svenska Solvit-centrumets verksamhet • komplettera resultatredovisningen till med information som finns tillgänglig och i detta avseende ta intryck av Europeiska kommissionens rapportering till . • i så stor utsträckning som möjligt säkerställa att inhämtad information om företagserfarenheter är representativ så att det samlade svenska intresset beaktas • utveckla informationsinhämtningen om företags erfarenheter genom att pröva och följa upp olika metoder i dialog med företag och näringsliv • bedöma företags kännedom om myndigheten och pröva och utvärdera insatser för att öka kännedomen om och företags användning av myndighetens produkter och tjänster • i större utsträckning och tydligare inkludera uppföljning och utvärdering av informationsinhämtning, informationsanvändning och stöd i myndighetens verksamhetsplanering. Regeringens bedömning och åtgärder I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringens övergripande bedömning är att den instämmer i betydande delar av beskrivningar och slutsatser. Regeringen anför bl.a. att den väsentligen instämmer i uttalande om vikten av en väl fungerande informationsinhämtning från företag inom ramen för arbete med handelshinder, att det är en viktig förutsättning att myndighetens verksamhet är känd i näringslivet samt att otillräcklighet i dessa avseenden principiellt kan ses som bristande effektivitet i hushållningen med statliga medel. När det gäller om effektivt inhämtar information om företagens erfarenheter av handelshinder instämmer regeringen i att det kan finnas brister i informationens representativitet. Däremot anser regeringen att en bedömning om vad som är representativt kan vara komplex och att det i vissa fall är berättigat med nischad information från specifika företag som verkar i särskilda länder. Regeringen framhåller även att det finns praktiska problem med att samla in information från företag, bl.a. på grund av dålig svarsfrekvens på enkäter. Bedömningen av det samlade ekonomiska intresset görs enligt regeringen därför inte enbart på basis av information från företag, utan även med hjälp av kvalitativa metoder och analyser. Regeringen instämmer dock i att vikten av högre effektivitet i informationsinhämtningen kan behöva framgå tydligare i styrningen till . När det gäller påpekade om att kännedomen om arbete är låg bland företag instämmer regeringen i att det finns ett förbättringsbehov. I fråga om regeringens resultatredovisning till uppmärksammar regeringen att även har tillkännagett för regeringen att det behöver utvecklas en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (bet. 2019/20:NU1, rskr. 2019/20:123). Regeringen betonar att den arbetar med att utveckla resultatredovisningen på handelsområdet i enlighet med synpunkter. I budgetpropositionen och framöver anför regeringen att den kommer att utveckla resultatredovisningen i dialog med , vilket bl.a. kommer att omfatta arbetet med handelshinder och Solvit-funktionen. När det gäller återrapportering från , särskilt om Solvit-centrumet, anför regeringen vidare att den generellt och i möjligaste mån försöker undvika att detaljreglera myndigheters återrapportering. Regeringen framhåller att det inom pågår ett arbete med att förbättra uppföljningen med anledning av myndighetsövergripande förändringar i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). Regeringen framhåller slutligen att den avser att beakta rekommendationer genom att se över styrning och uppföljning av arbete med handelshinder, se över regeringens redovisning till , se över arbete med informationsinhämtning samt förbättra företags och andra aktörers kännedom om myndigheten. När det gäller återrapportering anför regeringen att det pågår ett övergripande arbete med att utveckla regeringens resultatredovisning till samt att arbetar med att utveckla återrapporteringen till regeringen i enlighet med ändrade regler. Regeringen bedömer därmed att slutsatser och rekommendationer i bör hanteras inom ramen för det övergripande arbetet med att utveckla resultatredovisningen snarare än genom en separat process. Regeringen anser därmed att är slutbehandlad. I kommittémotion 2020/21:3503 av m.fl. (M) betonas att är ett litet exportberoende land som är beroende av handel med andra länder. En förutsättning för ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv, som främjar möjligheterna till handel, är att information om handelshinder inhämtas och återges på ett korrekt och ändamålsenligt sätt. bör därför enligt motionärerna följas upp på ett tydligt och strukturerat sätt. Regeringen bör enligt motionärerna därför presentera en åtgärdsplan för hur de avser att tillvarata rekommendationer samt en tidsplan för när rekommendationerna ska vara uppfyllda. I kommittémotion 2020/21:2977 av m.fl. (SD) framhålls att regeringens svar om att enbart se över rekommendationer inte är betryggande. Med anledning av iakttagelser anför motionärerna att även om det är möjligt att en utveckling av återrapportering skulle kunna rymmas inom ramen för pågående arbete så borde det fortfarande finnas ett behov av en åtgärdsplan (yrkande 1). Vidare framhåller motionärerna att den låga kännedomen om är ett problem. Därmed bör, enligt yrkande 2, regleringsbrevet kompletteras med ett uppdrag om att särskilt verka för att öka kännedomen om myndigheten och dess arbete. I kommittémotion 2020/21:3714 av Per Schöldberg m.fl. (C) framhålls att som handelsnation med stort exportberoende är beroende av effektiva myndigheter och högkvalitativ information för att kunna stärka företagens konkurrenskraft. Motionärerna framhåller att slutsatsen av är att regeringen måste säkerställa att utvecklar metoderna för informationsinhämtning från företag, ökar företagens kännedom om samt åstadkommer bättre resultatredovisning. Motionärerna anser därmed att regeringen behöver göra mer på detta område och återkomma till med slutsatser och vidtagna åtgärder. I kommittémotion 2020/21:3715 av m.fl. (KD) framhålls att arbetet mot protektionism och handelshinder är centralt för svenska företags möjligheter att växa. Motionärerna noterar att regeringen instämmer helt eller delvis i flera av bedömningarna som gjorts av men att regeringen däremot inte i tillräcklig grad presenterar åtgärder med anledning av rekommendationerna. Med tanke på de brister som iakttas i menar motionärerna att rapporten måste följas upp på ett strukturerat sätt och föreslår därför att regeringen tar fram en åtgärdsplan för hur man tänker tillvarata rekommendationerna och inom vilken tidsram det ska ske. I kommittémotion 2020/21:3502 av m.fl. (L) framhålls att de svenska företagen är helt beroende av en väl fungerande frihandel eftersom är ett litet land med omfattande industriproduktion och export. Därför ska som en liten öppen ekonomi enligt motionärerna gå i bräschen för en väl fungerande och effektiv handelsstrategi som utgår från det samlade ekonomiska intresset i hanteringen av handelshinder som har till uppgift att ansvara för. För att tydligare kunna följa upp anser motionärerna att regeringen bör återkomma med en plan på åtgärder i enlighet med rekommendationerna i rapporterna som stärker svensk konkurrenskraft och som riktar sig mot det övergripande målet i den handelspolitiska strategin. Regeringens resultatredovisning för exportfrämjandet I betänkandet Utgiftsområde 24 Näringsliv (bet. 2019/20:NU1) föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av målet och resultatredovisningens utformning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Tillkännagivandet baserades delvis på ett motionsyrkande (M, KD, C, L) i vilket motionärerna anförde att resultatredovisningen i budgetpropositionerna när det gäller exportfrämjande inte motsvarade de förväntningar som tidigare uttryckt inom politikområdet. I tillkännagivandet framhöll utskottet att det sammantaget fanns stora möjligheter för regeringen att utveckla resultatredovisningen för avsnittet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet konstaterade att dessa synpunkter även framförts i de senaste årens betänkanden, exempelvis 2015/16:NU1, 2016/17:NU1 och 2017/18:NU1. Vidare konstaterade utskottet att det i stor utsträckning saknades en tydlig redovisning av hur resultatet av utförda insatser och åtgärder bidragit till att uppnå de mål som beslutats. Sammanfattningsvis föreslog utskottet att för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande skulle tillkännage för regeringen det utskottet anfört i betänkandet om målet och resultatredovisningens utformning. beslutade i enlighet med utskottets förslag. I budgetpropositionen inom utgiftsområde 24 återkommer regeringen med ett förslag på ett riksdagsbundet mål för utgiftsområdet. Regeringen föreslår att det övergripande målet för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande ska vara en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en väl fungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . Skrivelsen om regeringens exportstrategi arbete för svensk export behandlas i skrivelsen Regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48). I skrivelsen framhöll regeringen att den fria handeln och rörligheten säkras av regelverket på EU:s inre marknad, i WTO-avtalen och i olika bilaterala och regionala frihandelsavtal men att företag trots detta möter administrativa och byråkratiska hinder på exportmarknaderna. Det kan enligt regeringen röra sig om tullar, regler och kvoter som det internationella arbetet för frihandel ännu inte lyckats röja bort, men ibland är det fråga om handelshinder som strider mot de gällande avtalen och regelverken. Inhämtning av information om upplevda och faktiska handelshinder på den inre marknaden och internationellt skedde enligt regeringen –2016 enbart sporadiskt. Eftersom handelshinderinformation enligt regeringen är en färskvara var en mer strukturerad och regelbunden kartläggning nödvändig. En sådan kartläggning skulle ge regeringen och berörda myndigheter ett bättre beslutsunderlag för åtgärder nationellt samt för agerande i förhandlingar och diskussioner bilateralt, inom EU och internationellt. Regeringen gav därför två uppdrag: 1) att genomföra en större kartläggning av hinder som svenska företag upplever i sina handelsförbindelser såväl inom EU som med övriga omvärlden samt 2) att därefter uppdatera kartläggningen regelbundet. Utskottet behandlade skrivelsen (bet. 2015/16:NU13) och anförde då bl.a. följande: är ett litet handelsberoende land, och exporten är därmed viktig för den svenska ekonomin och sysselsättningen. varu- och tjänsteexport motsvarar nästan hälften av landets BNP. Den svenska handeln är mer än tidigare sammankopplad med handeln i andra länder genom s.k. globala värdekedjor. Enligt uppgift från är över hälften av världshandeln handel med insatsvaror och insatstjänster. Den svenska exporten är därmed i hög grad beroende av import. Detta är också något som utrikesutskottet betonat i sitt yttrande (yttr. 2015/16:UU3y). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Handel och öppenhet kan vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att motverka protektionism och värna frihandel är därmed både ett globalt och ett svenskt intresse. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att den svenska exporten, trots att den fortfarande står stark, förlorar exportandelar i relation till omvärlden. Det är därför angeläget att ta till vara de möjligheter som globaliseringen medför. Utskottet anser följaktligen, i likhet med regeringen, att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet välkomnar därför att regeringen överlämnat en skrivelse om dess exportstrategi till . Utskottet vill också framhålla vikten av att exportfrämjandet anpassas efter företagens verklighet och noterar i likhet med utrikesutskottet att exportstrategin har utarbetats i dialog med näringslivet. Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2015/16:48 till handlingarna. Företrädare i utskottet för , reserverade sig i detta sammanhang till förmån för olika förslag som framlagts i motioner. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av . slutlevererade Statskontoret sin rapport till regeringen. I rapporten beskrivs att verksamhet i huvudsak fungerade väl. Statskontoret ansåg att de områden som hade förbättrats bl.a. var de egeninitierade utredningarna, arbetssättet för det löpande stödet till regeringen och arbetet som rör EU:s inre marknad. Vidare framhöll Statskontoret att rapporter om handelsfrågor höll hög kvalitet. Inom vissa områden ansågs även ha en framträdande position internationellt. Statskontoret underströk vidare att position i handelspolitiken stärktes av att ha en fristående myndighet på området. Statskontoret framhöll dock i rapporten att det fanns förbättringspotential inom ett antal områden för arbete. Statskontoret framhöll förbättringspotentialen i styrningen av myndigheten, bl.a. genom att skulle kunna ge tydligare prioriteringar till . Statskontoret framhöll att regeringen förbättrat sin styrning av . Statskontoret konstaterade att kunde förbättra uppföljningen av sina resultat. Statskontoret framhöll vidare att i årsredovisningen redovisar sina prestationer men generellt gjorde endast begränsade bedömningar av hur prestationerna svarar mot myndighetens uppdrag och förväntade resultat. När det gäller det löpande stödet till regeringen beskrev Statskontoret att inte systematiskt undersökte hur tjänstemännen uppfattade underlagens kvalitet. I rapporten framhöll Statskontoret även att inte fått tillräcklig information om handelshinder, bl.a. eftersom inte fick del av den information om handelshinder som Business och utlandsmyndigheterna skulle förse myndigheten med. Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Uppföljning av rekommendationer • Kännedom om arbete. Regeringen överlämnade skrivelsen om arbete till . I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar och åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten arbete mot handelshinder – informationsinhämtningens avgörande betydelse. Utskottet vill med anledning av skrivelsen påminna om att är ett litet exportberoende land och att handeln med andra länder är av avgörande betydelse för den svenska ekonomin och sysselsättningen. Mot denna bakgrund är arbete mot handelshinder för att svenska företag ska kunna övervinna handelshinder, öka sin export, och agera fullt ut på bl.a. EU:s inre marknad ytterst angeläget. är ett viktigt underlag för att i fortsättningen ska kunna följa hur väl arbetar mot handelshinder och uppfyller övriga uppsatta syften och mål Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av arbetet med att minska handelshinder för att uppnå de svenska handelspolitiska målen. Svenska företag är beroende av ett väl fungerande handelssystem med så få handelshinder som möjligt då är ett litet land med omfattande industriproduktion och stor export. I hanteringen av de handelshinder som har till uppgift att ansvara för anser utskottet att det är centralt att arbetet utgår från svenska företags samlade ekonomiska intressen. är därför beroende av effektiva myndigheter och högkvalitativ information för att kunna stärka företagens konkurrenskraft, där information med hög kvalitet och precision är tillgångar som kan omsättas till konkurrenskraft för landets företag. Givet handelns centrala betydelse finner utskottet det oroande att visar att potential inte utnyttjas fullt ut i det svenska arbetet mot handelshinder. Av bedömning framgår bl.a. att informationsinhämtning från företag är bristfällig, att informationsinhämtningen inte systematiskt följs upp samt att både regeringens och återrapportering är bristfällig. övergripande slutsats är att dessa tillkortakommanden delvis kan ses som bristfällig effektivitet i hushållningen med statliga medel, en slutsats som utskottet ser besvärligt på. Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen i skrivelsen instämmer i stora delar av bedömningar. Regeringen framför i skrivelsen vidare att den huvudsakligen avser att beakta synpunkter inom ramen för det övergripande utvecklingsarbetet, bl.a. när det gäller regeringens återrapportering till . Utskottet välkomnar detta mot bakgrund av tillkännagivande om att regeringen ska utveckla resultatredovisningen för utgiftsområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande när det gällde kopplingen mellan insatser och resultat samt hur dessa förhåller sig till det övergripande målet (bet. 2019/20:NU1). Givet vikten av arbetet mot handelshinder för som exportnation anser utskottet däremot att rekommendationer bör följas upp på ett mer systematiskt och strukturerat sätt. Att rapporten följs upp systematiskt och strukturerat är viktigt, bl.a. eftersom riktar liknande rekommendationer om förbättringsarbete som Statskontoret gjorde i sin myndighetanalys . Utskottet anser därför att regeringen bör presentera en åtgärdsplan för hur den avser att tillvarata rekommendationer samt ta fram en tidsplan för hur regeringen avser att vidta dessa åtgärder. Denna tidsplan bör även innehålla ett klargörande om när regeringen avser att presentera sina slutsatser för .