bet · H701FiU20 · 2020-06-11 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med ekonomiska vårproposition och avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, V). Utbrottet av det nya coronaviruset har fått allvarliga konsekvenser för den globala ekonomin. Världshandeln avtar och tillväxten faller. Osäkerheten om den globala ekonomins utveckling är mycket stor. Spridningen av coronaviruset kommer också att få stora negativa effekter på ekonomi. Efterfrågan på svenska varor och tjänster väntas minska kraftigt för att därefter successivt återhämta sig. Den minskade efterfrågan innebär att resursutnyttjandet blir betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms vara i en lågkonjunktur 2020 och 2021. Det plötsliga fallet i efterfrågan väntas ge stora effekter på svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen väntas falla kraftigt när många företag tvingas säga upp personal och arbetslösheten väntas stiga snabbt. Det går inte att veta hur stora effekterna av pandemin blir. Osäkerheten är stor om i vilken omfattning viruset sprids och hur allvarliga konsekvenserna blir för ekonomin. Det ekonomiska läget är dock allvarligare nu än när den aktuella propositionen lämnades. Förtroendeindikatorer och gjorda bedömningar pekar på en djupare nedgång än det huvudscenario som redovisas i propositionen. BNP i kan väntas falla med mellan 2020 för att sedan växa med mellan 2021. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet konstaterar att den svenska ekonomin är stark och att har goda finansiella förutsättningar att hantera den lågkonjunktur som följer av pandemin. De offentliga finanserna har redovisat balans eller överskott och statsskulden är den lägsta . Som en följd av den expansiva finanspolitik som regeringen bedriver försvagas det strukturella sparandet 2020 och en tydlig avvikelse från överskottsmålet föreligger. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och anser att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl och förenlig med det finanspolitiska ramverket. Utskottet noterar att sparandet väntas vara i nivå med målet men att bedömningen är behäftad med stor osäkerhet. Mot bakgrund av de bedömningar som bl.a. regeringen gjort efter det att vårpropositionen lämnades konstaterar utskottet att Maastrichtskulden kan komma att överstiga skuldankarets toleransintervall och att regeringen i sådana fall ska lämna en skrivelse till som den ekonomiska vårpropositionen lämnas. Utskottet noterar vidare att budgeteringsmarginalen är över de miniminivåer som uttalas i skrivelsen för finanspolitiken. Som regeringen framhåller kan virusutbrottet få en större negativ effekt på ekonomin och krisen kan bli mer utdragen och därmed leda till större förändringar på både inkomst- och utgiftssidan i statens budget, vilket utskottet anser motiverar budgeteringsmarginalerna. Utskottet noterarar också att regeringen avser att återkomma till utgiftstakets nivåer i budgetpropositionen om det bedöms som nödvändigt. I enlighet med praxis gör regeringen en bedömning av nivån på utgiftstaket . Utskottet noterar att budgeteringsmarginalen som andel av de takbegränsade utgifterna även är större än den miniminivå som uttalas i skrivelsen för finanspolitiken. Utskottet håller med regeringen om att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det finns utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras om det bedöms vara förenligt med överskottsmålet. Utskottet konstaterar att utgiftstakets nivå 2019 uppgår till av potentiell BNP och att den andelen ökar till av potentiell BNP 2020 till följd av den höjning av utgiftstakets nivå som regeringen föreslår i vårändringsbudgeten . bedöms nivån återgå till av potentiell BNP, vilket också den bedömda nivån gör. Utskottet delar regeringens bedömning att politiken ska inriktas på att begränsa spridningen av covid-19 med alla nödvändiga åtgärder och resurser. De allvarliga ekonomiska konsekvenser som krisen medför för företag, jobb och samhällsekonomin ska tryckas tillbaka. När kampen mot smittspridningen tillåter ska politiken inriktas på att fortsätta reformarbetet när det gäller arbetslösheten, klimatförändringarna, de växande behoven i välfärden, klyftan mellan stad och land, integrationen, kunskapsresultaten i skolan och brottsligheten. Välfärden ska fortsätta att stärkas genom ökade resurser till kommunsektorn. Takten i klimatomställningen ska öka för att ta närmare målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland. Kampen mot brottsligheten ska fortsätta och rättsväsendet ska ges de resurser som behövs för att möta grov och organiserad brottslighet samt för att öka tryggheten i samhället. Reformarbetet ska fortsätta i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. Proposition 2019/20:100 ekonomiska vårproposition, förslagspunkt 1. Fem yrkanden i följdmotioner. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Motioner från allmänna motionstiden /20 Aktuella bedömningar av den ekonomiska utvecklingen Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2020 Kommuner och Regioners ekonomirapport, Europeiska kommissionens landsspecifika rekommendationer 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 yttrande 2019/20:SkU9y Tabell 2 Statens budgetsaldo 2019–2023 Tabell 3 Den offentliga sektorns finanser 2019–2023 Tabell 4 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Tabell 5 Bedömningar av finansiellt sparande 2020–2023 Tabell 6 Bedömningar av strukturellt sparande 2020–2023 Tabell 7 Utgiftstak 2020–2023 Tabell 8 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2019/20:100 punkt 1 och avslår motionerna 2019/20:1098 av (S), 2019/20:1400 av (S), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 4, 2019/20:2223 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:2616 av m.fl. (S), 2019/20:3601 av Amineh Kakabaveh (-), 2019/20:3602 av m.fl. (M), 2019/20:3603 av m.fl. (SD), 2019/20:3604 av m.fl. (KD) och 2019/20:3605 av m.fl. (V). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (C), (V), (SD), (MP), (M), (M), (S), Gulan Avci (L), (S), (M), (S), (SD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2019/20:100). Propositionen bygger på en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. I propositionen lämnar regeringen förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och de följdmotioner som lämnats med anledning av propositionen i dessa delar. Fem motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar finansutskottet också några motioner från den allmänna motionstiden /20. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Propositionens övriga yrkanden om förslag till utgiftsområdesindelning har behandlats av i betänkande 2019/20:KU19. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. har yttrat sig över propositionens förslag till riktlinjer och följdmotionerna i denna del. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2. informerades utskottet av statssekreterarna från om konvergensprogram och nationella reformprogram. Programmen lämnades till . Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Utbrottet av det nya coronaviruset har fått allvarliga konsekvenser för den globala ekonomin. Utbrottet väntas också få stora negativa ekonomiska konsekvenser för svensk ekonomi och BNP väntas minska påtagligt 2020 för att åren därefter gradvis återhämta sig. Arbetslösheten väntas öka 2020 och 2021. Svensk ekonomi är stark och har goda förutsättningar att hantera den lågkonjunktur som följer av pandemin. Som en följd av de åtgärder som vidtagits med anledning av coronaviruset försvagas den offentliga sektorns finanser kraftigt och en avvikelse från överskottsmålet föreligger. Utskottet anser att avvikelsen är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl och förenlig med det finanspolitiska ramverket. Bruttoskuldens andel av BNP riskerar att överskrida skuldankarets toleransintervall. Den ekonomiska politiken ska inriktas på att begränsa spridningen av covid-19 med alla nödvändiga åtgärder och resurser. Konsekvenserna för företag, jobb och samhällsekonomin ska tryckas tillbaka. När kampen mot smittspridningen tillåter ska politiken inriktas på att fortsätta reformarbetet när det gäller arbetslösheten, klimatförändringarna, de växande behoven i välfärden, klyftan mellan stad och land, integrationen, kunskapsresultaten i skolan och brottsligheten. Välfärden ska fortsätta att stärkas, takten i klimatomställningen ska öka för att ta närmare målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland, kampen mot brottsligheten ska fortsätta och rättsväsendet ska ges de resurser som behövs för att möta grov och organiserad brottslighet samt för att öka tryggheten i samhället. Reformarbetet ska fortsätta i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (V). Regeringens inriktning på den ekonomiska politiken Det nya coronaviruset utgör ett allvarligt hot mot människors liv och hälsa, och i dess spår följer allvarliga ekonomiska konsekvenser. råder stor osäkerhet om hur snabbt och i vilken omfattning viruset sprids samt hur allvarliga konsekvenserna blir för ekonomin. I propositionen framhålls att politiken ska inriktas på att begränsa smittspridningen med alla nödvändiga åtgärder och resurser samt att konsekvenserna för företag, jobb och samhällsekonomin ska tryckas tillbaka. Regeringen har därför presenterat ett antal åtgärder i fem extra ändringsbudgetar och i propositionen Vårändringsbudget . Regeringen framhåller att flera av åtgärderna redan har trätt i kraft tack vare en bred samsyn i om situationens allvar. I propositionen redogörs för de åtgärder som presenterats. Kommunsektorn tillförs både riktade och generella medel för att hantera de omedelbara merkostnader som utbrottet av covid-19 medfört. Prestationskraven i kömiljarderna tas tillfälligt bort och medel avsätts för att skyndsamt utöka antalet tester. , och har fått ökade anslag för att ha resurser att delta i arbetet med att begränsa utbrottet. låneram för beredskapsinvesteringar höjs för inköp av bl.a. provtagningsutrusning, skyddsutrustning och intensivvårdsutrustning. Karensavdraget och kravet på läkarintyg har tillfälligt slopats och resurserna för smittbärarpenning ökats. Flera restriktioner har införts för att minska smittspridningen. Konsekvenserna för svenska jobb och företag ska tryckas tillbaka Ett system för korttidspermittering har införts för att lyfta av lönekostnader för företag. En tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften för de första 30 anställda har likaså införts. Även egenavgifterna har satts ned. Staten ersätter tillfälligt arbetsgivarnas sjuklönekostnader, och egenföretagare med F-skattsedel ersätts genom sjukpenning till 14 i sjukfallet. Möjligheterna till anstånd med betalning av skatter och avgifter har utökats, och reglerna för egenföretagares avsättningar till periodiseringsfonder ändras tillfälligt. Bankerna har getts möjlighet till utlåning till företag med stöd av statliga kreditgarantier. tillförs kapitaltillskott för att öka sin utlåning, och Svensk Exportkredits låneram samt kreditgarantiram utökas. För vissa utsatta branscher har ett hyresstöd införts där staten står för halva hyresrabatten upp till max av hyran. Trygghet och omställning för den som blir arbetslös Flera tillfälliga förändringar har gjorts i arbetslöshetsförsäkringen för att göra det lättare att kvalificera sig och för att försäkringen ska ge ökad ekonomisk trygghet för den som blir arbetslös. Medel tillförs för att fler ska kunna delta i insatser som leder till arbete, som arbetsmarknadsutbildning. Tiden för extratjänster, introduktionsanställningar och nystartsjobb förlängs tillfälligt. Härutöver förordar regeringen att Arbetsförmedlingen ska få mer medel för att hantera en ökad arbetslöshet och säkerställa en likvärdig service i hela landet. Regeringen vill också skapa fler platser på universitet och högskolor för att fler ska kunna vidareutveckla sin kompetens eller ställa om till ett nytt yrke. Studerande får behålla beviljade studiestöd även om undervisningen ställs in, och det s.k. fribeloppet slopas tillfälligt för studenter som väljer att arbeta extra. Fortsatt kamp mot samhällsproblemen Krisen kan få allvarliga konsekvenser för men så snart kampen mot smittspridningen tillåter bör den ekonomiska politiken inriktas mot att stödja en snabb återhämtning. Regeringen framhåller i propositionen att bortom den pågående pandemin måste också samhällsproblem såsom arbetslösheten, klimatförändringarna, de växande behoven i välfärden, klyftan mellan stad och land, den bristande integrationen, kunskapsresultaten i skolan och brottsligheten mötas med fortsatt reformarbete. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och ska fortsätta att ta en ledande roll både nationellt och internationellt för att genomföra och Agenda 2030. Politiken föreslås inriktas på att utöka stödet för installation av solceller, stärka stödet för produktion av biogas och tillföra medel för gröna jobb. Regeringen framhåller i propositionen att en generell och skattefinansierad välfärd stöder ett högt arbetskraftsdeltagande, bidrar till jämlikhet och jämställdhet samt banar väg för bättre livschanser för alla. För att klara det ansträngda ekonomiska läget i regioner och kommuner har regeringen i vårändringsbudgeten föreslagit att tillförs 2020, varav i form av ett permanent tillskott till kommunsektorn. Resurstillskotten ska enligt regeringen bidra till en god tillgång till vård, skola, omsorg och kollektivtrafik av hög kvalitet. Brottens bakgrund ska angripas liksom den organiserade brottsligheten. Regeringen har därför i vårändringsbudgeten föreslagit att rättsväsendet ska stärkas med tillskott till bl.a. Kriminalvården, , och Domstolar, inklusive migrationsdomstolarna. Även Säkerhetspolisen, Datainspektionen och föreslås få ytterligare tillskott. Virusutbrottet kan förvärra situationen för personer som utsätts för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Medel tillförs därför organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer och organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor och barn. Det statliga mediestödet tillförs permanent ytterligare medel för att stödja den fria journalistiken, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Härutöver ska reformarbetet fortsätta i enlighet den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna. De tillfälliga åtgärder som regeringen vidtagit för att stötta arbetslösa och sjukskrivna bedöms öka hushållens disponibla inkomster med . Åtgärderna bedöms främst påverka inkomsterna för individer i den nedre delen av inkomstfördelningen samt påverka kvinnor och män i ungefär lika stor utsträckning. De åtgärder som avser individuella välfärdstjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning och arbetsmarknadsinsatser beräknas omfatta ca och komma alla inkomstgrupper till del, men bedöms utgöra en relativt större del av inkomsten för grupper med lägre inkomster. Dessa åtgärder bedöms komma kvinnor till del i högre grad än män, eftersom kvinnor i större utsträckning nyttjar de aktuella välfärdstjänsterna. I propositionen redovisar regeringen sin prognos för den makroekonomiska utvecklingen i och i övriga världen för perioden –2023 med tyngdpunkt på utvecklingen och 2021. I prognosen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Regeringen framhåller att prognoser alltid är förknippade med osäkerhet och bedömer i rådande läge att denna osäkerhet är betydligt större än normalt. En pandemi av det slag som pågår har inte inträffat tidigare i dagens integrerade ekonomi. Mot den bakgrunden anför regeringen att det är särskilt svårt att bedöma omfattningen av de ekonomiska konsekvenser som pandemin kan medföra. Utsikterna i omvärlden och 2021 Det nya coronaviruset bedöms få mycket stora konsekvenser för den globala ekonomin. Regeringen konstaterar att långtgående åtgärder har vidtagits runt om i världen för att begränsa smittspridningen, bl.a. har förbud mot allmänna sammankomster och resor införts. Vissa länder har också infört utegångsförbud. Åtgärderna har medfört att efterfrågan på tjänster inom framför allt nöjes- och besöksnäringen har sjunkit kraftigt och att produktionsvolymerna sjunker när fabriker och andra näringsverksamheter håller stängt till följd av bl.a. påförda restriktioner. Även de finansiella marknaderna konstateras ha reagerat kraftigt på utvecklingen, bl.a. med stora fall på världens börser. Regeringens bedömning är att det osäkra läget kommer att dämpa investerings- och konsumtionsviljan, och världshandeln väntas komma att minska. Indikatorer och statistik visar att den ekonomiska aktiviteten fallit kraftigt . Inköpschefsindex för euroområdet föll till den lägsta nivån som uppmätts, och nya ansökningar som arbetslöshetsunderstöd ökade rekordsnabbt i . Efter ett kraftigt fall i BNP är regeringens bedömning att den globala ekonomin successivt återhämtar sig , för att sedan gradvis fortsätta att stiga i takt med att den ekonomiska aktiviteten sakta återgår till det normala. I regeringen prognos väntas BNP i världen falla 2020 för att sedan stiga 2021. I euroområdet väntas BNP falla 2020 och stiga 2021. I väntas BNP minska 2020 och växa 2021, och i väntas BNP inte växa alls 2020 för att växa . Resursutnyttjandet i världen väntas bli lägre än normalt. BNP i de länder som exporterar till väntas minska 2020 för att sedan öka 2021. Tillväxtutsikterna för 2020 och 2021 Den ekonomiska aktiviteten i väntas minska kraftigt till följd av virusutbrottet, och regeringen bedömer att BNP faller 2020, se tabell 1. –4,0 –0,5 –0,3 –1,1 –1,2 –10,7 –0,3 –1,0 –6,0 –5,4 Källa: ekonomiska vårproposition. I regeringens prognos väntas hushållens konsumtion falla kraftigt som en följd av att efterfrågan på många tjänster som resor, nöjen och restaurangbesök kraftigt har minskat. Även en minskad efterfrågan inom detaljhandeln bidrar till fallet i hushållens konsumtion. I takt med att smittspridningen avtar och osäkerheten gradvis minskar bedömer regeringen att konsumtionen återigen stiger och förstärks . Den offentliga konsumtionen väntas komma att fortsätta att utvecklas svagt. En minskad sysselsättning medför att kommunsektorns skatteintäkter minskar. Detta motverkas av ökade statsbidrag till kommunsektorn. Sammantaget bidrar det till att den offentliga konsumtionen 2020 utvecklas i linje med . därefter antas att den offentliga konsumtionen utvecklas svagare än 2020, vilket förklaras av de principer för prognoser som regeringen tillämpar om att endast beslutade och aviserade åtgärder är inlagda, vilket i sin tur innebär att statsbidragen minskar jämfört med och att vissa beslutade satsningar inom statlig verksamhet 2020 inte får någon förlängning 2021. Den förhöjda osäkerheten väntas leda till en betydande nedgång i investeringarna 2020. Det ovissa läget i kombination med en allmänt dämpad efterfrågan bedöms leda till att företag skjuter upp sina investeringsbeslut, vilket medför en bred nedgång i näringslivets investeringar. Sammantaget bedömer regeringen att investeringarna faller kraftigt för att därefter gradvis återhämta sig i takt med att osäkerheten avtar. Investeringarna väntas därmed ge ett stort negativt bidrag till BNP-tillväxten 2020. Även den svenska utrikeshandeln väntas komma att försvagas påtagligt som en följd av den globala nedgången och störningar i globala värdekedjor. Snabb försämring av arbetsmarknaden Det plötsliga fallet i efterfrågan till följd av virusutbrottet väntas få stora effekter på svensk arbetsmarknad. Regeringen bedömer att sysselsättningen faller kraftigt eftersom många företag tvingas säga upp personal. De åtgärder som regeringen vidtagit bedöms ha mildrat fallet i sysselsättningen. Trots det är regeringens bedömning att många ändå kommer att bli arbetslösa, och arbetslösheten väntas därför stiga till 2020. Arbetsmarknaden återhämtar sig något då efterfrågan i svensk ekonomi väntas stiga. Återhämtningen bedöms dock ske med en viss fördröjning, eftersom det kan ta tid för företag att återanställa personal. Prognosen är att arbetslösheten uppgår till även 2021. Till följd av virusutbrottet blir resursutnyttjandet betydligt lägre än normalt, och regeringens bedömning är att kommer att vara i en kraftig lågkonjunktur 2020 som mildras något 2021, vilket återspeglas i ett negativt BNP-gap. Med det lägre resursutnyttjandet, en stigande arbetslöshet och en svagare produktionsutveckling bedömer regeringen att löneökningstakten blir svagare framöver. Det låga resursutnyttjandet dämpar inflationen som väntas understiga inflationsmål på både 2020 och 2021. Den ovan beskriva ekonomiska utvecklingen är regeringens huvudscenario. Regeringen framhåller dock vikten av att belysa faktorer som skulle kunna leda till en svagare eller starkare ekonomisk utveckling och 2021, jämfört med huvudscenariot. De negativa ekonomiska effekterna till följd av pandemin riskerar enligt regeringen att bli större, både för omvärlden och , om pandemin blir mer långvarig än väntat, får ännu större global spridning eller om viruset får en stor utbredning igen efter en virusfri period. framhålls att en mer expansiv finans- och penningpolitik globalt till viss del kan motverka de negativa effekterna. Det bedöms också finnas en risk för att tillgångspriser och bostadspriser påverkas. Andra riskfaktorer som nämns är en eskalerande handelskonflikt mellan och och ökad protektionism som kan innebära en svagare global tillväxt och därmed sämre utsikter för svensk export. Regeringen framhåller också att konjunkturutvecklingen i omvärlden kan bli starkare än väntat, t.ex. om effekterna av virusutbrottet blir mildare än förväntat och den globala tillförsikten förbättras i snabbare takt än väntat, vilket bedöms gynna svensk exportindustri. Utöver smittspridningen nämns osäkerhetsfaktorer som klimatförändringarna, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald. Dessa utgör enligt regeringen risker för den globala ekonomin eftersom de kan medföra stora kostnader för både enskilda och samhället. Även geopolitisk oro, t.ex. kopplad till konflikter i , bidrar till osäkerhet för den globala ekonomin. Därtill har det säkerhetspolitiska läget i närområde försämrats , vilket innebär att oförutsägbarheten har ökat. Ytterligare en risk utgör enligt regeringen finansiella obalanser som byggs upp , t.ex. genom ökade skulder och stigande tillgångspriser. Konjunkturåterhämtning 2022 och 2023