bet · H701MJU7 · 2020-02-13 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om mål för skogspolitiken, myndighetshandläggning och skogsvårdsregler, skogsgödsling, arealmål för skyddad skog, virkesproduktion och klimatfrågor, angrepp av granbarkborre i skyddade områden samt angrepp av granbarkborre i övrigt. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, KD, L) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Arealmål för skyddad skog Angrepp av granbarkborre i skyddade områden Angrepp av granbarkborre i övrigt Motioner som bereds förenklat 1.Mål för skogspolitiken, punkt 1 (SD) 2.Mål för skogspolitiken, punkt 1 (L) 3.Myndighetshandläggning, punkt 2 (SD) 4.Skogsvårdsregler, punkt 3 (C) 5.Skogsgödsling, punkt 4 (C) 6.Arealmål för skyddad skog, punkt 5 (M, SD, KD) 7.Virkesproduktion och klimatfrågor, punkt 6 (SD) 8.Virkesproduktion och klimatfrågor, punkt 6 (C) 9.Virkesproduktion och klimatfrågor, punkt 6 (KD) 10.Angrepp av granbarkborre i skyddade områden, punkt 7 (M, SD, KD) 11.Angrepp av granbarkborre i övrigt, punkt 8 (M, SD, KD) 1.Angrepp av granbarkborre i skyddade områden, punkt 7 (C) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 9 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 21 och 22, 2019/20:3308 av (MP) yrkande 1 och 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 16 och 17. Reservation 3 (SD) 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 9, 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 10 i denna del och 2019/20:3308 av (MP) yrkande 3. Reservation 4 (C) 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 5 (C) Arealmål för skyddad skog 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 6 (M, SD, KD) 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 35, 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 67 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 10 i denna del. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) Angrepp av granbarkborre i skyddade områden 2019/20:172 av (C), 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2019/20:1337 av (M), 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 4, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 10 (M, SD, KD) Angrepp av granbarkborre i övrigt 2019/20:1998 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12. Reservation 11 (M, SD, KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (MP), (S), (M), (SD), (S), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (C), (S), Kopparklint (M), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionsyrkandena handlar bl.a. om mål för skogspolitiken, myndighetshandläggning och skogsvårdsregler, skogsgödsling, arealmål för skyddad skog, virkesproduktion och klimatfrågor, angrepp av granbarkborre i skyddade områden samt angrepp av granbarkborre i övrigt. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. informerade generaldirektör utskottet bl.a. om åtgärder för att bekämpa granbarkborren i skyddade områden. informerade företrädare från och om till Europeiska kommissionen i enlighet med förordning (EU) 2018/841 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inom ramen för klimat- och energipolitiken (land-use, land-use changes and forestry, LULUCF). Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad ordning redovisas i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål för skogspolitiken. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (L). Kommittémotion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 5 handlar om behovet av att tydligare skilja på skogspolitiken när det gäller statligt ägda, bolagsägda och privatägda skogar. Enligt motionärerna finns det ett behov av att i vissa frågor skilja på statens skogspolitik beroende på ägarkategori. Enligt motionärerna är det därmed rimligt att staten tar ett större naturvårdsansvar på statliga marker än vad staten begär av enskilda näringsidkare. Den enskilt ägda skogen utgör enligt motionärerna en mosaik av olika skogsskötselstrategier, vilket bör ses som en styrka. Samma motion yrkande 21 handlar om att mer fokus behöver läggas på bevarande och skötsel av vissa ovanliga naturtyper, såsom äldre typer av brukad jordbruksmark och tillhörande övergångszoner mot skog. Enligt motionärerna behöver ovanliga naturtyper större naturvårdsinsatser, ofta i form av väl avvägd skötsel för att bevara och utveckla dem. Enligt motionärerna kan skötsel av övergångszoner vara en viktig faktor för att uppnå miljönytta i kombination med produktion. I samma motion yrkande 22 anförs att en nationell strategi för bevarande av inhemska trädarter bör infogas i det nationella skogsprogrammet. Enligt motionärerna upptar ädellövträd, till vilket alm och ask räknas, bara av skogsarealen i , men många hotade arter är knutna till dessa trädslag. Enligt motionärerna riskerar både den svenska asken och almen att utrotas på grund av skadegörande arter. Motionärerna anför därför att en nationell strategi för bevarande av inhemska trädarter bör infogas i arbetet med det nationella skogsprogrammet. Kommittémotion 2019/20:3361 av m.fl. (L) yrkande 6 handlar om skogens roll för klimatet, den biologiska mångfalden och svensk ekonomi. Motionärerna anför bl.a. att incitamenten för ett hållbart skogsbruk behöver stärkas. Enligt motionärerna måste även de kvarvarande naturskogarna skyddas. Motion 2019/20:3308 av (MP) yrkande 1 handlar om att tillsätta en utredning om en skogsvårdsfond för skydd av värdefull natur. Enligt motionären ska fonden finansieras av skogssektorn och användas för att kompensera markägare för naturskydd. Fonden ska även stödja hyggesfritt skogsbruk. behandling och kompletterande information Enligt () ägs ca hälften av den svenska produktiva skogsmarken av privata enskilda personer. Staten, i sin tur, äger och privata bolag och övriga privata ägare . De regionala skillnaderna är stora vad gäller olika ägarkategorier. I är av den produktiva skogsmarken ägd av enskilda privata ägare jämfört med i norra . I är över hälften av den produktiva skogsmarken ägd av privata aktiebolag medan motsvarande för är . Enligt bl.a. granskning Skyddet av värdefull skog (RiR 2018:17) är det återstående skyddsbehovet andelsmässigt större i , och målets ambitionsnivå kan även komma att kräva restaurering av utvecklingsmarker. Det talar för att även enskilt ägd skogsmark i kan komma att beröras av skyddsåtgärder i ökande grad. Av gällande bolagsordning framgår att statliga ska vara en oberoende aktör, utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara, med kärnverksamhet inom skogsbruk. Bolaget kan även bedriva närliggande verksamhet om den bidrar till att öka bolagets avkastning. Enligt bolagsordningen ska genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal som bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Enligt bolagsordningen ska verksamheten baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. De statligt ägda skogarna har även använts för att öka takten i uppfyllandet av miljömålen som beslutats av . beslutade att använda skog från statliga som ersättning för annan mark med höga naturvärden. Motivet till markbytesprogrammet var att kunna öka takten i arbetet med att nå kvalitetsmålen för Levande skogar. Markbytena har gjorts med de stora skogsbolagen, kyrkan och vissa allmänningar. Den mark som bytts in har skyddats som naturreservat. Programmet har lett till att det har bildats 456 nya naturreservat som omfattar skyddad skogsmark. Enlig har utbytesprogrammet inneburit betydande tidsvinster för miljövårdsarbetet. träffades det s.k. januariavtalet mellan Socialdemokraterna, . Avtalet är en överenskommelse om politikens inriktning på flera områden, bl.a. inom skogspolitiken. Enligt överenskommelsen i januariavtalet ska staten vara föregångare inom hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Statliga har även satt upp frivilliga miljömål, bl.a. att hantera av den produktiva skogsmarken som naturvårdsareal, vilket motsvarar av drygt tre miljoner hektar produktiv skogsmark. Enligt ska målet förverkligas genom att avsätta särskilda ekoparker och naturvårdsskogar. avser även att stärka miljöhänsynen i den reguljära produktionsskogen. slår dessutom fast att anslagen för ersättningar för skyddad mark ska vara tillräckliga för att markägare ska kunna få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till. Den pågående utredningen äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen ska i enlighet med avtalet även lämna förslag på nya och flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark. Uppdraget ska redovisas . Det råder i viss mån varierande avverkningsregler beroende på storleken på brukningsenheten. Enligt 12 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) får t.ex. föryngringsavverkning inte ske i sådan utsträckning att mer än hälften av brukningsenhetens produktiva skogsmarksareal kommer att bestå av kalmark och skog på brukningsenheter större än produktiv skogsmark. För brukningsenheter större än 1 000 respektive produktiv skogsmark gäller enligt föreskrifter och allmänna råd till skogsvårdslagen (SKFS 2011:7) ytterligare begränsningar för i vilken grad avverkning får ske. Vad gäller skötsel av övergångszoner mellan skog och odlingsmark har publicerat ett flertal vägledningar. Enligt räknas skogsbryn vanligen som skogsmark tillsammans med den skog som ligger innanför. Om skogsbrynet ingår i en betesfålla tillsammans med betes- eller som används för jordbruksproduktion räknas det som jordbruksmark. Enligt kan skötsel av variationsrika skogsbryn gynna odlingen genom bättre pollinering av grödan, stärka naturliga fiender till växtskadegörare, skapa förutsättningar för viltvård och jakt, skydda intilliggande skog och bidra till ett vackrare landskap med höga upplevelsevärden (Jordbruksinformation 11–2018). Skogsvårdslagen ställer också krav på hänsyn till natur- och kulturmiljöer vid all skötsel av skog. Enligt är skogsbryn i anslutning till öppen jordbruksmark exempel på en sådan hänsynskrävande biotop, och i vissa fall är det möjligt att söka stöd för att anlägga, restaurera och sköta skogsbryn. Vad gäller frågan om bevarandet av olika trädarter fick i samband med 2015 och regleringsbrev ett återrapporteringskrav att kartlägga och övervaka den genetiska mångfalden i skogen. Med anledning av detta har undersökt status och åtgärdsbehov för skogsträdens genetiska resurser (rapport 2017:7). Enligt rapporten finns det behov av ökat områdesskydd för att bevara den genetiska mångfalden för flera trädslag. Behovet gäller bl.a. ask och alm som är allvarligt drabbade av sjukdomar. Enligt kan det även vara motiverat att använda sig av frö- och klonbanker för att bevara alm och ask. Arbetsgrupp 2 inom det nationella skogsprogrammet har i sin bakgrundsrapport föreslagit åtgärder som rör skogsgenetiska resurser och ett variationsrikt skogsbruk. Enligt arbetsgruppen bör och forskande institutioner få i uppdrag att utveckla och införa program för effektivare bland- och lövskogsskötsel. Regeringen har som ett led i genomförandet av det nationella skogsprogrammet gett i uppdrag att bl.a. genom rådgivning, kommunikation och samverkan med yrkesverksamma i skogsbruket och skogsägare, samt där så är lämpligt med forskare, miljöorganisationer och andra delar av civilsamhället, bidra till ett mer variationsrikt skogsbruk. insatser ska bidra till att ge information om och förslag på hur bl.a. skogsägare kan skapa en ökad variation i skogen när det gäller skogsbrukssätt, metoder och trädslagsval. Enligt uppgifter från har myndigheten satsat på information och rådgivning om bl.a. hur lövinslaget och andelen blandskog kan öka, hur arealen hyggesfritt skogsbruk kan öka och även förekomsten av ett intensivare och produktionsinriktat skogsbruk där så är lämpligt. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet noterar att statliga ska vara föregångare inom hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Statliga har även satt upp frivilliga miljömål som ska förverkligas genom att avsätta särskilda ekoparker och naturvårdsskogar. avser även att stärka miljöhänsynen i den reguljära produktionsskogen. Utskottet har emellertid förståelse för att de nationella målen för skyddet av skogar med höga naturvärden förutsätter att även privatägd skog kan bli aktuell för områdesskydd. Det gäller särskilt med tanke på att det återstående skyddsbehovet är andelsmässigt större i . Utskottet vill även framhålla att en majoritet i står bakom inriktningen att anslagen för ersättning för skyddad mark ska vara tillräckliga för att markägare ska kunna få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till. I sammanhanget ska också nämnas att den pågående utredningen äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen ska lämna förslag på nya och flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark. Vad gäller frågan om varierande återväxt med olika trädslag och bevarande av inhemska lövträd vill utskottet hänvisa till det arbete som utförs av bl.a. , och länsstyrelserna. har satsat på information och rådgivning om bl.a. hur lövinslaget och andelen blandskog kan öka, hur arealen hyggesfritt skogsbruk kan öka och även förekomsten av ett intensivare och produktionsinriktat skogsbruk där så är lämpligt. Utskottet har förståelse för att endast skogsodlingsmaterial som har förutsättningar att utvecklas väl och kan utnyttja marken för tillfredsställande virkesproduktion får användas vid återbeskogning av produktiv skogsmark. Med anledning av ovanstående föreslår därmed utskottet att motionerna 2019/20:604 (SD) yrkandena 5, 21 och 22, 2019/20:3361 (L) yrkande 6 och 2019/20:3308 (MP) yrkandena 1 och 3 avslås med hänvisning till pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om myndighetshandläggning och skogsvårdsregler. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (C). Kommittémotion 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 14 handlar om att förbättra förutsättningarna för ett aktivt skogsbruk genom minskad byråkrati och snabbare handläggning av ärenden som gäller skötsel och avverkning av skog. Motionärerna anför att förutsättningarna för aktivt skogsbruk behöver förbättras över hela landet. Enligt motionärerna kan det t.ex. handla om att underlätta skötsel och avverkning av skog genom minskad byråkrati. I yrkande 16, samma motion, anför motionärerna även att och andra statliga myndigheter ska värna om skogsägarnas möjligheter att bedriva ett lönsamt och uthålligt skogsbruk och att detta behöver uttryckas tydligt i myndigheternas direktiv. Enligt motionärerna är det oroväckande att bland många skogsägare kommit att uppfattas som en hindrande organisation och det understryker vikten av att även i fortsättningen värnar skogsägarnas möjligheter att bedriva lönsamt skogsbruk. Enligt motionärerna behöver detta uttryckas tydligt i , länsstyrelsernas, och andra berörda myndigheters direktiv och regleringsbrev. I yrkande 17, samma motion, anför motionärerna att ska vara den enda myndighet som i normalfallet handhar frågor som rör skogsbruk och skogsskydd gentemot skogsägare, motsvarande roll gentemot lantbruket. Frågor som rör naturskydd i samband med skogsbruk ska enligt motionärerna avgöras antingen av skogsägaren eller i samverkan mellan och skogsägaren. I motion 2019/20:3308 av (MP) yrkande 3 anförs att en justering av reglerna för skogsskötsel bör utredas i syfte att göra den uppväxande skogen mer motståndskraftig mot klimatförändringar. Motionären anför att avverkade områden skulle tillåtas att beskogas med en blandning av olika trädslag, vilket enligt motionären minskar skaderisken. Enligt motionären ska justeringar göras i de lagtexter som reglerar skogsskötseln så att varierade blandskogar återfås. I kommittémotion 2019/20:2667 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del anförs att ett långsiktigt hållbart skogsbruk kan komma att kräva större flexibilitet. Motionärerna anser därför att möjligheterna att tillåta lägre slutavverkningsålder bör utredas. På motsvarande sätt anförs i partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 9 att lägsta slutavverkningsålder bör slopas. Motionärerna anser att skogens tillväxttakt varierar betydligt i och att det därmed kan vara rationellt att avverka vissa bestånd tidigare än vad lagen medger. Även i kommittémotion 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 10 i denna del yrkas på att den lägsta slutavverkningsåldern slopas. behandling och kompletterande information Utskottet har tidigare behandlat frågan om förenklade skogsvårdsregler. Det gäller t.ex. förkortad tidsfrist för avverkningsanmälan och höjd arealgräns för när en avverkningsanmälan ska göras. I betänkande 2018/19:MJU8 hänvisade utskottet till betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (SOU 2017:81) i vilket utredningen övervägde en höjd arealgräns för avverkningsanmälningar. Utredningen undersökte även en möjlig förkortning av anmälningstiden. Utredningen ansåg att det skulle innebära negativa konsekvenser för möjligheterna att hinna kontrollera anmälningarna om anmälningstiden förkortades, och en höjning av arealgränsen från 0,5 till skulle enligt flertalet av distrikt i påtaglig eller t.o.m. i stor utsträckning försämra möjligheterna för att påverka tillståndet i skogen. Utskottet uttryckte förståelse för behovet av att hinna utföra lämpliga kontroller vid avverkningsanmälan och noterade att tidigare utredningar ansett att är en lämplig arealgräns för avverkningsanmälan. startade en samverkansprocess för skogsproduktion i linje med ett av förslagen från det nationella skogsprogrammets arbetsgrupper. mål var att ta fram förslag till åtgärder som kan effektivisera skogsskötseln och bidra till en ökad skogsproduktion. Enligt bygger de mål som formulerats för arbetet på strategin att öka produktionen av grova, raka barrträd med förkortad produktionstid och att begränsa risken för skador. Risken för stormskador i skogen begränsas genom att skapa robusta skogar genom att röjning och gallring görs i rätt tid och med rätt styrka (rapport 2018:2). har även i sin slutrapport från Samverkansprocess skogsproduktion (rapport 2019:24) föreslagit ett antal åtgärder som omfattar regelförenklingar. Det gäller bl.a. regelverken för främmande trädslag och vegetativt förökat skogsodlingsmaterial. anser även att informationen till skogsägare om olika skogsskötselåtgärder behöver förbättras och bli mer lättillgänglig. har även tidigare framfört att kravet på anmälan för uttag av avverkningsrester (grot) kan tas bort (meddelande 1:2015). Enligt uppgifter från avser myndigheten att påbörja ett arbete med en översyn av de allmänna råden till skogsvårdslagen . Enligt uppgifter från kommer betänkandet Rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen att remitteras tillsammans med det kommande betänkandet från den pågående äganderättsutredningen för hållbart skogsbruk, stärkt äganderätt i skogen och biologisk mångfald. Den sistnämnda utredningen ska redovisas . följer även upp de mål som finns för förenklingsarbetet. Enligt målen ska bl.a. handläggningstiderna ha minskat 2020 jämfört med och fler företagare vara nöjda med sina kontakter med jämfört med . Vad gäller frågan om ansvarsområde regleras det i förordning (2009:1393) med instruktion för . Enligt förordningen ska myndigheten vara förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket och ha till uppgift att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som beslutats av kan uppnås. Det omfattar därmed bl.a. miljömålet Levande skogar som handlar om att skydda skogens och skogsmarkens produktionsförmåga, den biologiska mångfalden, kulturmiljövärden och sociala värden. ansvarar även för stöd till skogsägare och andra i skogssektorn genom utbildning och rådgivning i samband med beslut om åtgärder i skogen. är även tillsynsmyndighet för skogsvårdslagen och de delar av som rör skogsbruksåtgärder. har ett mer generellt ansvar för arbetet med skyddad mark genom inköp av värdefulla naturområden eller avtal om intrångsersättningar. ansvarar även för mer riktade åtgärder för de arter som behöver specifikt skydd eller skötsel. Enligt förordning 2012:989 med instruktion för är förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om klimat och luft, mark, biologisk mångfald, förorenade områden, kretslopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforskning. har enligt instruktionen en central roll i miljöarbetet och ska vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. På vissa områden innebär det att de båda myndigheterna arbetar nära tillsammans. Vad gäller arbetet med skydd av värdefulla skogar har t.ex. och tagit fram en gemensam nationell strategi för formellt skydd av värdefulla skogar. Vad gäller regler för återbeskogning ska enligt 5 § skogsvårdslagen ny skog inom rimlig tid anläggas på produktiv skogsmark om marken ligger outnyttjad eller om produktionsförmågan av andra orsaker inte tas till vara på ett godtagbart sätt. Enligt allmänna råd och föreskrifter till skogsvårdslagen (SKSFS 2011:7) får endast skogsodlingsmaterial som har förutsättningar att utvecklas väl och som kan utnyttja marken för tillfredsställande virkesproduktion användas. Antalet trädplantor ska också vara tillfredsställande stort enligt regler som närmare beskrivs i föreskrifterna. Enligt 7 kap. 7 § i föreskrifterna ska inslag av växtplatsens naturligt förekommande trädslag behållas och ges förutsättningar att utvecklas väl. Om förekomsten av vissa sådana trädslag är obetydlig, ska ett ökat inslag eftersträvas. Vad gäller frågan om regler för lägsta ålder för föryngringsavverkning (LÅF) får enligt 11 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) meddela föreskrifter om att trädbestånd under viss ålder inte får avverkas. Lägsta tillåtna ålder för föryngringsavverkning framgår av 3 kap. 3–8 §§ allmänna råd och föreskrifter till skogsvårdslagen (SKSFS 2011:7). För bestånd som till mer än hälften består av gran eller tall anges lägsta ålder beroroende på vilken typ av mark det rör sig om. Produktiv skogsmark delas in i olika bördighetsklasser som tilldelas ett s.k. ståndortsindex. Förutom att LÅF varierar beroende på aktuellt ståndortsindex är dessutom LÅF fem till högre i norra (, , och ) för samma ståndortsindex än i . har tidigare undersökt behovet av att se över regelverket för LÅF när det gäller skillnaderna mellan norra och . konstaterade 2015 (rapport 2015:6) att skogstillväxten för samma ståndortsindex inte skiljer sig åt i olika delar av . Även miljöeffekterna skulle enligt förmodligen bli små av att tillämpa samma regler för slutavverkning i de fyra norra länen som i övriga . utredning visade emellertid att skogsägare som kollektiv har avverkat skog ungefär när medeltillväxten kulminerar, alltså väsentligt senare än nuvarande LÅF.