bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — Vidare lyfte arbetsmarknadsutskottet fram behovet av att reformera Arbetsförmedlingen i grunden. Myndigheten hade enligt utskottet länge uppvisat låga förtroendesiffror och alltför dåliga resultat. Det blev också alltmer tydligt att styrningen inte fungerade. Enligt utskottet borde Arbetsförmedlingen läggas ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden skulle spela en betydligt större roll. Utskottet förordade ett mer renodlat system där en ny statlig myndighet skulle ansvara för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning. Den nya myndigheten skulle även enligt utskottet bedöma omfattningen av den arbetssökandes behov och matchningsfunktionen. Det skulle enligt utskottet öppnas upp för ett begränsat antal fristående aktörer. Utskottet framhöll att förvaltningsanslaget till Arbetsförmedlingen hade ökat, att Arbetsförmedlingen borde effektiviseras och att en successiv minskning av anslaget därför borde påbörjas. Utskottet föreslog att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader skulle minskas med . Dessutom borde enligt utskottet en planerad justering på minus – som inte hade genomförts i budgetpropositionen till följd av de särskilda budgetprinciperna – genomföras. Sammantaget föreslogs att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader skulle bestämmas till 7 , vilket innebar en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Ledamöterna från Socialdemokraterna, hade ett gemensamt särskilt yttrande. debatterades och beslutades i kammaren hur anslagen för utgiftsområde 14 skulle fördelas inom utgiftsramen. beslutade i enlighet med arbetsmarknadsutskottets förslag (rskr. 2018/19:112). Utskottet har i ett annat ärende granskat regeringens genomförande av budgetbeslut (se avsnitt 2.3). Finansminister uppgav under den utfrågning som hölls med henne i det ärendet bl.a. att tog fram flera anvisningar för arbete med regleringsbreven. Arbetet begränsades dock av att innehållet i den beslutade budgeten i vissa fall blev känt först i samband med att fattade beslut inom respektive utgiftsområde. menade att det som var mest brådskande var att se till att myndigheterna fick tillgång till de medel som hade anvisat. Eftersom det krävdes beslut angavs i anvisningarna bl.a. att finansieringsdelen skulle anpassas till och gemensamma förslag till budget. Kompletterande anvisningar togs fram för att säkerställa genomförandet av budgetbesluten och hantera att en ny regering tillträtt. Syftet med de kompletterande anvisningarna var enligt också att säkerställa en ordnad och samlad process för de ändringar av regleringsbreven som behövde göras. Ändringar kunde dels föranledas av villkor och uttalanden i utskottets betänkanden, dels av behovet av annan styrning som den nya regeringen ansåg behövlig. beslutade regeringen om Arbetsförmedlingens regleringsbrev för . I regleringsbrevet hänvisades till att myndighetens huvudsakliga uppgifter framgår av förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Till skillnad från tidigare och senare regleringsbrev för Arbetsförmedlingen saknades i regleringsbrevet uttalade mål för myndighetens verksamhet (jfr regleringsbrev , 2017, 2018 och 2020). I regleringsbrevet tilldelades Arbetsförmedlingen 7 för myndighetens förvaltningskostnader, vilket var en minskning med jämfört med föregående års budgetbeslut (se Arbetsförmedlingens regleringsbrev ). Som har redovisats tidigare träffade Socialdemokraterna, en skriftlig överenskommelse (januariavtalet). Överenskommelsen består av 73 punkter, och enligt en av dessa punkter ska Arbetsförmedlingen reformeras i grunden. Bland annat ska ett nytt system baserat på lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) utvecklas. Enligt detta system ska fristående aktörer matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben. besvarade dåvarande arbetsmarknadsminister en skriftlig fråga om hur hon och regeringen förberedde den stora omställningen av Arbetsförmedlingen (svar på fr. 2018/19:162). I svaret framhölls att enligt januariavtalet ska Arbetsförmedlingen reformeras i grunden, att reformeringen är en grannlaga uppgift och att förändringen av Arbetsförmedlingen ska vara fullt genomförd . Enligt var det för tidigt att fastslå hur förändringarna skulle genomföras och regeringen fick återkomma när beredningen hade kommit längre. publicerades ett pressmeddelande med rubriken färre kontor men ökad lokal samverkan på Arbetsförmedlingens webbplats. Enligt pressmeddelandet hade beslutat att ge myndighetens generaldirektör i uppdrag att anpassa antalet kontor till budgetläget och framtida behov. uppgav att förhandlingarna om en successiv avveckling av ett stort antal kontor skulle dra igång och att ett beslut troligen skulle fattas . Trots att den senaste budgeten delvis hade inneburit dramatiska förändringar för Arbetsförmedlingen skulle de arbetssökande enligt även fortsättningsvis ges nära och fördjupat stöd på myndighetens lokala kontor. I pressmeddelandet framhölls Arbetsförmedlingens nationella uppdrag inom arbetsmarknadspolitiken och att den kommande lokaliseringen skulle utgå från myndighetens uppdrag och verksamhetsspecifika författningar och regleringsbrev. Vidare framhölls myndighetens ansvar för att åstadkomma en kostnadseffektiv verksamhet med god kvalitet och bra resultat, att detta skulle utgöra grunden för sammansättningen av myndighetens kontakt- och leveransvägar och att myndighetens tillgänglighet skulle öka genom att den fysiska närvaron ersattes eller kompletterades med fler personliga distansmöten och fler digitala självservicetjänster. Ett nytt pressmeddelande publicerades på Arbetsförmedlingens webbplats . Av pressmeddelandet framgick att Arbetsförmedlingen hade tagit fram ett förslag till hur myndighetens kontorsnät skulle utformas och att enligt förslaget skulle verksamheterna på 132 angivna arbetsförmedlingskontor avvecklas successivt . Det framhölls att förslaget hade utarbetats utifrån myndighetens uppdrag och möjligheten att vid behov kunna ordna personliga möten. Enligt myndighetens generaldirektör var en minskning av kontorsnätet nödvändig. Han uppgav vidare att myndigheten var inne i en omställningsprocess med ett varsel på 4 500 anställda med anledning av årets budgetförutsättningar och att en så stor personalneddragning inte kunde genomföras utan förändringar i antalet kontor. Vidare framhöll att med minskad personalstyrka måste kontorsnätet anpassas och att de kvarvarande kontoren ska kunna erbjuda en effektiv service med möjlighet till personliga möten för de som behöver extra stöd. uppgav dåvarande arbetsmarknadsminister i en intervju med Tidningarnas Telegrambyrå (TT) att Arbetsförmedlingens beslut att stänga 132 kontor var förhastat. Hon ansåg att det behövdes ytterligare tid för att få en helhetsbild över vilka av Arbetsförmedlingens kontor som är viktigast att behålla. Enligt hade hon gett myndighetens generaldirektör ”rådet att inte ta beslutet innan det regeringsuppdrag vi bereder är färdigt . Det kommer att påverka hur man bedömer och i vilken takt kontor ska finnas kvar. Men generaldirektören har valt att ta beslutet mot min inrådan .” överlämnade regeringen propositionen Vårändringsbudget till . I propositionen lämnade regeringen förslag till ändringar rörande statens inkomster och utgifter för samt förslag till ändrat utgiftstak (prop. 2018/19:99 s. 11 f.). Regeringen föreslog bl.a. ändrad ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och anvisade nya och ändrade anslag inom utgiftsområdet. Det föreslogs ingen ändring för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Propositionen bereddes av finansutskottet, som tillstyrkte regeringens förslag till vårändringsbudget (bet. 2018/19:FiU21). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2018/19:288). Enligt ett pressmeddelande som publicerades på regeringens webbplats hade regeringen beslutat att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att som ett första steg inför myndighetens reformering analysera förutsättningarna för reformeringen och att genomföra vissa förberedelser. I pressmeddelandet hänvisades till att Arbetsförmedlingen enligt januariavtalet ska reformeras i grunden. Det framhölls vidare att staten genom Arbetsförmedlingen fortfarande ska ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken men att ett nytt system ska utvecklas med fristående aktörer med uppgift att matcha och rusta arbetssökande. Enligt uppdraget skulle Arbetsförmedlingen genomföra vissa förberedelser, löpande bistå och särskilt analysera vissa förutsättningar inför regeringens kommande beslut om en reformering av myndigheten. Själva uppdraget redovisades närmare i pressmeddelandet. I Arbetsförmedlingens uppdrag ingick att analysera och redogöra för följande: – Hur krav på och kontroll av leverantörer kan utformas i det nya LOV-baserade systemet och annan upphandling. – Hur matchande och rustande insatser kan organiseras för olika målgrupper. – Hur kommuners insatser ska tas tillvara och samverkan säkerställas. – Hur modeller för ersättning till fristående aktörer kan utformas. – Vilka huvudsakliga processer som behövs för olika grupper av arbetssökande för att stödet till dem ska bli effektivt och möjliggöra effektiv samordning eller samverkan mellan Arbetsförmedlingen, fristående aktörer, kommuner, och andra berörda aktörer. – Hur den arbetsmarknadspolitiska bedömningen kan utvecklas. – Vilken digital och annan stödjande infrastruktur som behöver utvecklas. – Hur Arbetsförmedlingens tillgänglighet och lokala närvaro bör utvecklas och omfattning och tidpunkt för deltagande vid statliga servicekontor, vilket bör inledas . – Vilka delar av reformen som är möjliga att genomföra tidigare än 2021. I pressmeddelandet framhölls att reformeringen av Arbetsförmedlingen ska genomföras ordnat och successivt för att tillgodose behovet av en fungerande verksamhet för arbetssökande och arbetsgivare i hela landet. Arbetsförmedlingen skulle redovisa uppdraget till regeringen . Det framgick vidare av pressmeddelandet att regeringen avsåg att inleda reformeringen av Arbetsförmedlingen och att den skulle vara fullt genomförd . Enligt ett pressmeddelande som publicerades på regeringens webbplats skulle regeringen besluta om att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla och förbereda upphandlade matchningstjänster. Det framgick av pressmeddelandet att syftet med uppdraget var att utveckla och förbereda matchningstjänster som skulle kunna prövas för att dra lärdomar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen som skulle träda i kraft . Av pressmeddelandet framgick att uppdraget byggde på januariavtalets innehåll om att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Det framhölls att ett nytt system baserat på LOV ska utvecklas där fristående aktörer matchar och rustar arbetssökande för de lediga jobben. Enligt pressmeddelandet skulle uppdraget ha sin utgångspunkt i det tidigare uppdraget till Arbetsförmedlingen om att förbereda för och att bistå med att analysera vissa förutsättningar inför reformeringen av myndigheten. Vidare redovisades inriktningen på och utformningen av matchningstjänsterna närmare. Ändringar i Arbetsförmedlingens regleringsbrev beslutade regeringen vid sex tillfällen (mars, maj, juni, juli, ) om ändringar i Arbetsförmedlingens regleringsbrev . Av regleringsbrevet framgick att Arbetsförmedlingen skulle utveckla och förbereda matchningstjänster och att syftet var att pröva sådana tjänster och dra lärdomar inför det reformerade system som ska träda i kraft . Arbetet skulle ta sin utgångspunkt i det uppdrag som regeringen hade beslutat om , i de analyser som myndigheten hade genomfört inom ramen för uppdraget och i dialog med (). I regleringsbrevet redovisades inriktningen på och utformningen av matchningstjänsterna närmare. Det framgick vidare av regleringsbrevet att Arbetsförmedlingen skulle lämna en lägesrapport för arbetet med uppdraget till (). Vidare framgick det av regleringsbrevet att Arbetsförmedlingen väsentligt, och utan dröjsmål skulle, öka antalet anvisningar till upphandlade tjänster, särskilt till matchningstjänster men även till arbetsmarknadsutbildning. Regeringen lämnade motsvarande uppgifter i de regleringsbrev som beslutades om . Arbetsmarknadsminister besvarade en skriftlig fråga om vilka åtgärder regeringen hade vidtagit och vilka åtgärder regeringen avsåg att vidta när det gällde Arbetsförmedlingens omställningsarbete (svar på fr. 2019/20:19). I svaret framhöll hon att det till följd av den beslutade budgeten skulle genomföras personalneddragningar på Arbetsförmedlingen . betonade hon att myndigheten ska reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, att reformeringen av Arbetsförmedlingen ska ske ordnat och successivt och att det ska finnas en fungerande verksamhet för arbetssökande och arbetsgivare i hela landet . I svaret hänvisades till de två uppdrag som regeringen hade gett till myndigheten och att regeringen i budgetpropositionen hade föreslagit ett antal satsningar som skulle dämpa de tidigare aviserade resursneddragningarna och vars inriktning skulle ge bättre förutsättningar för Arbetsförmedlingen att fullfölja sina uppgifter på ett effektivt sätt och för ett successivt genomförande av reformeringen av myndigheten. överlämnade Arbetsförmedlingen rapporten förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen – rapportering enligt regeringsuppdrag (dnr Af-2019/0021 5123) till regeringen. I rapporten framhölls att Arbetsförmedlingen hade haft i uppdrag att utreda och analysera ett antal frågor som skulle ligga till grund för myndighetens nya roll och att myndighetens svar, tillsammans med andra underlag, skulle ligga till grund för kommande regeringsbeslut (s. 7). Myndigheten identifierade i rapporten handlingsalternativ som bedömdes möjliga att genomföra inom det angivna tidsperspektivet, även om de i vissa fall inte skulle komma att vara fullt utbyggda. Det framhölls i rapporten att för ett framgångsrikt genomförande var det avgörande med tydlighet om viktiga vägval i den fortsatta processen. Arbetsförmedlingen pekade i rapporten på ett antal risker som behövde hanteras för att reformen skulle fungera som avsett inom den givna tidsramen. Det framgick vidare av rapporten när det gällde Arbetsförmedlingens tillgänglighet att myndigheten hade antagit principer för myndighetens fysiska närvaro. Enligt dessa skulle Arbetsförmedlingens kontor finnas i städer där många människor rör sig och många företag verkar. Myndigheten skulle också öka samarbetet med externa parter som kommuner eller andra myndigheter för att på det sättet kunna ha personliga fysiska möten i de kommuner där Arbetsförmedlingen inte längre skulle ha egna lokaler. I anslutning till överlämnandet av rapporten framhöll Arbetsförmedlingens generaldirektör att det ”är viktigt att komma ihåg att rapporten inte är ett förslag till en ny myndighet från Arbetsförmedlingen. Vi har svarat på regeringens frågeställningar och lämnat rekommendationer”. Han uppgav vidare att ”det här är en väldigt stor och genomgripande förändring som är möjlig att genomföra. Men det snabba tempot då reformen enligt januariavtalet ska vara genomförd 2021 ställer särskilda krav på processen kring reformeringen och är en riskfaktor”. besvarade arbetsmarknadsminister en interpellation om januariöverenskommelsen och Arbetsförmedlingen (prot. 2019/20:27, § 17). I sitt inledningsanförande uppgav hon bl.a. följande (anf. Regeringen har påbörjat reformeringen av Arbetsförmedlingen. Myndigheten ska reformeras i grunden. Reformeringsarbetet pågår i enlighet med den inriktning som lades fast i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Det innebär att Arbetsförmedlingen även i fortsättningen ska ha myndighetsansvaret för arbetsmarknadspolitiken men att ett nytt system, med valfrihetssystem som utgångspunkt, ska utvecklas där fristående aktörer matchar och rustar arbetssökande för de lediga jobben. Reformeringen görs för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Arbetsförmedlingens roll renodlas till att fokusera på bland annat kontroll av arbetssökande och fristående aktörer, arbetsmarknadspolitisk bedömning, digital infrastruktur och statistik och analyser. De fristående aktörer som matchar och rustar de arbetssökande för de lediga jobben kommer att få ersättning i huvudsak utifrån hur väl de lyckas med att få individer i varaktig sysselsättning. Inom ramen för sitt regeringsuppdrag att förbereda för och bistå med att analysera vissa förutsättningar inför reformeringen har Arbetsförmedlingen dessutom analyserat vilka situationer då upphandling enligt lagen om offentlig upphandling kan vara mer ändamålsenligt. Det är viktigt att kommunernas insatser och verksamheter som syftar till att underlätta individers inträde på arbetsmarknaden tas till vara i reformeringen av Arbetsförmedlingen. Hur detta ska ske behöver analyseras vidare. En del av den analysen handlar om hur en fungerande samordning och samverkan med kommuner där dessa strukturer kan anpassas till olika kommuners förutsättningar kan ske. En annan del av denna analys berör de juridiska förutsättningarna för kommunerna att medverka i utförandet av den statliga arbetsmarknadspolitiken. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som ska analysera och bedöma om det inom ramen för nuvarande regelverk är tillåtet för kommuner att vara leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser i valfrihetssystem. Utredningen ska även analysera och bedöma om kommuner på annat sätt än genom att delta i ett valfrihetssystem kan tillhandahålla insatser vid fall av konstaterat otillräckligt tillhandahållande av arbetsmarknadspolitiska tjänster. En utgångspunkt är att ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna är oförändrad. Kommunernas medverkan ska vara frivillig och ske på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen. (M) framhöll att partierna som ingått januariavtalet verkade oense om reformeringen av Arbetsförmedlingen och att denna splittring bl.a. hade lett till en växande frustration bland kommunerna (anf. Han efterlyste ett klargörande från arbetsmarknadsministern när det gällde reformeringen av Arbetsförmedlingen. Även (V) efterlyste ett klargörande från arbetsmarknadsministern i denna del (anf. Han framhöll bl.a. att situationen för kommunerna och Arbetsförmedlingen var kaotisk och att det fanns oklarheter kring kommunernas och Arbetsförmedlingens nuvarande och framtida roll. pekade också på att partiföreträdare för Liberalerna hade kritiserat delar av reformeringen av Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadsminister uppgav bl.a. följande (anf. Jag vill börja med att säga att det finns en bred överenskommelse i riksdag och bland de partier som sitter här – jag talar om de partier som står bakom januariavtalet – om att Arbetsförmedlingen behöver reformeras. Detta var någonting som statsminister uttalade , och i och med den överenskommelse som vi tecknade med januariavtalet är vi överens om att reformera Arbetsförmedlingen. Detta arbete har egentligen inte börjat att implementeras . Det var som vi tog emot rapporten från Arbetsförmedlingen, som har haft ett uppdrag att analysera vissa förutsättningar och återkomma med hur ett nytt system ska kunna se ut. Jag bedömer att vi har stor samsyn kring just bestämdheten i att vi ska utveckla och reformera Arbetsförmedlingen. Det är dock ingen hemlighet att det finns en hel del detaljer och svåra frågor som behöver analyseras ordentligt och som det behöver tas ansvar för. Jag hade så sent som ett möte med ledningen för myndigheten tillsammans med representanter för , och Liberalerna. Vi har påbörjat en del av de frågeställningar – egentligen inte diskussioner – som behöver komma upp i och med denna rapport. Jag vill som arbetsmarknadsminister ta ansvar för den situation som just nu råder på myndigheten. Jag håller med om den bild som redogjorde för; det är en väldigt svår situation på myndigheten just . Jag känner också en oro för att många har valt att lämna myndigheten. Jag tror att det vi kan och behöver göra från politikens sida – och det vi behöver ta ansvar för – är att skapa stabila förutsättningar så att personalen vet vad det är som förväntas av myndigheten. De besked som jag kan ge handlar till stor del om det jag sa , nämligen att detta även fortsättningsvis är en stor och viktig myndighet. Den kommer att fokusera på myndighetsutövningen. Det kommer att bli ännu viktigare att man gör den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Det kommer att handla om att ha uppföljning och kontroll samt om att göra analyser av arbetsmarknadens kommande behov och om att kunna anpassa detta till den verklighet som råder. För mig är det allra viktigaste att detta ska funka i praktiken. Det måste också kunna funka på orten. Detta är då många känner oro. Det är många pusselbitar som behöver komma på plats. Jag vill så klart i min roll se till att vi nu tar de steg som krävs för att skapa en reformering under ordnade former. Jag kommer också att bjuda in arbetsmarknadens parter – såväl fackföreningarna, som jag har möte med på myndigheten nu , som arbetsgivare, funktionshindersrörelsen och många andra viktiga aktörer som kan komma med kloka synpunkter på de olika vägval och de frågeställningar som vi behöver ta ställning till. (M) uppgav att det blev allt tydligare att partierna som hade ingått januariavtalet inte var överens om på vilket sätt Arbetsförmedlingen borde reformeras (anf. Han hänvisade bl.a. till att företrädare för hade uppgett att de fyra partierna som ingått januariavtalet var överens om hur Arbetsförmedlingen skulle reformeras medan företrädare för Liberalerna framfört kritik mot tidsplanen för reformeringen och användningen av lagen om valfrihetssystem. (V) frågade arbetsmarknadsministern om den tidigare nämnda tidsplanen fortfarande gällde och om det fanns någon backup-plan från regeringen om att tillskjuta ytterligare medel eller på annat sätt göra det möjligt för Arbetsförmedlingen att genomföra sina uppgifter (anf. Arbetsmarknadsminister svarade bl.a. följande (anf. Det jag vill göra som arbetsmarknadsminister är att ta ansvar för att vi framöver har en ordnad process. Det har gått väldigt snabbt med stora nedskärningar och nedläggning av kontor. Jag må vara lite konservativ, om man får säga så som socialdemokrat, men för mig är det de avtal som vi gör upp i förhandlingar med varandra som gäller. Och det är mötet med de andra partierna och de diskussioner som vi har som ger riktningen för den framtida politiken. Jag kan inte ta hänsyn till olika typer av mediala utspel, utan den tidsplan som vi har kommunicerat och det som jag sa vid presskonferensen är fortfarande viktiga besked. Det vi vill göra nu är att titta på de juridiska förutsättningarna för kommunerna att delta i ett sådant här nytt system. Men vi vill också titta på hur kommunerna kan bidra om det är så att vi har vita fläckar i landet. [...] Vi kan inte hamna i ett läge där vi reformerar myndigheten och inte har vare sig tjänster eller en närvaro. Reformeringen ska ske under ordnade former. Det har varit väldigt tufft och turbulent. Ändrad tidsplan och inriktning på reformeringen av Arbetsförmedlingen publicerades i en debattartikel med rubriken överens om Arbetsförmedlingen. I artikeln, som var undertecknad av företrädare för Socialdemokraterna, , framhölls att det rådde en bred politisk samsyn i om att Arbetsförmedlingen behöver reformeras för att skapa en bättre fungerande arbetsmarknad. konstaterades att det fanns delar i reformens utformning som behövde ändras för att skapa stöd i . Med anledning av detta var partierna överens om att skjuta fram reformen och att inriktningen på reformeringen av Arbetsförmedlingen skulle ändras på så sätt att den inte skulle vila på lagen om valfrihetssystem. I artikeln framhölls att reformeringen av Arbetsförmedlingen inte hade påbörjats.