bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — Utskottet välkomnade propositionen. Mot bakgrund av planeringsprocessens betydelse och de olika hänsyn som måste säkerställas i denna, inte minst rättssäkerheten för enskilda liksom hänsyn till miljön, framhöll utskottet att det är positivt att regeringen låtit propositionen föregås av flera utförliga utredningar och initiativet att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att analysera och föreslå förbättringar i planeringssystemet för transportinfrastrukturen (dir. 2009:16). Utskottet framhöll att detta främjade möjligheten att uppnå en blocköverskridande syn på de förenklingar och effektiviseringar som behövs i planeringssystemet. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan men vill återigen understryka vikten av att följa upp beslutad lagstiftning så att den verkar i avsedd riktning. I sammanhanget vill utskottet därför påminna om att regeringen enligt det planeringssystem för transportinfrastruktur som infördes har uppdragit åt att redovisa dels vilka namngivna investeringsobjekt som är färdiga för byggstart inom den närmaste treårsperioden inklusive förslag till finansiering, dels vilka namngivna objekt som bör förberedas för byggstart . Regeringen får därmed en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget för de stora investeringsobjekten. ska fortsätta uppföljningen av kostnader och effekter för de namngivna objekten. Uppföljningen ska beskriva den samhällsekonomiska nyttan och redovisa åtgärdernas bidrag till de transportpolitiska målen inklusive de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen. Efterkalkyler av samhällsekonomisk lönsamhet för färdigställda objekt som öppnats för trafik, där slutliga byggkostnader och realiserade effekter ligger till grund för kalkylen, ska även fortsättningsvis redovisas . I skrivelsen om nationell plan framhöll regeringen också att den ser behov av att arbetet med ökad produktivitet och kostnadskontroll drivs vidare med hög prioritet, och regeringen har därför uppdragit åt att i samband med årsredovisningen redogöra för marknads- och indexutveckling, större avvikelser, bedömning av risker samt framdriften av de namngivna investeringsobjekten. Mot bakgrund av ovanstående finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa övergripande utgångspunkter som bör gälla för europeiska projekt och initiativ inom transportområdet. Utskottet framhåller att de frågor som lyfts i motionsförslagen är väl uppmärksammade. Jämför reservation 42 (SD). I kommittémotionerna 2019/20:612 yrkandena 2–5 och 2019/20:614 yrkandena 9–12 av m.fl. (SD) samt 2019/20:615 yrkandena 15–17 och 19 av m.fl. (SD) efterfrågas följande när det gäller flyg-järnvägs- och sjöfartsprojekt: • att strukturfonder som används till europeiska projekt endast ska stimulera reell tillväxt • att en konkurrens- och kostnadsrevision bör ske innan europeiska projekt lanseras • att lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ ska följa Europafördraget enligt artikel 69 • att proportionalitetsprincipen i lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ ska följa Europafördraget enligt artikel 5 i protokollet. Utskottet vill inledningsvis påminna om att EU:s infrastrukturfinansiering huvudsakligen utgår från fonden för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility, CEF/FSE) som inrättades 2013 på initiativ av och fungerar som ett sektorsövergripande instrument för finansiering av investeringar i de transeuropeiska näten inom transportinfrastruktur, energiinfrastruktur och digitalinfrastruktur. presenterade kommissionen sitt förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 och kort därefter ett antal sektorsspecifika förslag som är knutna till budgeten, bl.a. om inrättandet av CEF (COM(2018) 438). Förslaget fastställer den rättsliga grunden för CEF för perioden . CEF-transport kommer att vara inriktad på åtgärder som bl.a. främjar genomförandet av stomnätet, genomförandet av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet samt åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet. Ytterligare ett mål för CEF-transport föreslås tillkomma, nämligen att anpassa EU:s transportnät efter militära krav och att förbättra den militära rörligheten i EU. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att regeringen har välkomnat en koncentration av finansieringen till ett mindre antal projekt med högt europeiskt mervärde och har framfört att det är viktigt att hela unionen, även de glest befolkade nordliga delarna, knyts samman med TEN-T:s stomnät. Vidare har regeringen angett att ett väl fungerande transportsystem i norra är av stor strategisk betydelse för råvaruförsörjning och det europeiska näringslivet. I granskningsutlåtandet Kommissionens EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet (utl. 2018/19:TU3) noterade trafikutskottet att kommissionen presenterat sitt förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 och ett antal sektorsspecifika förslag och påminde i sammanhanget om budgetrestriktiva hållning vad gäller EU:s fleråriga budgetram och implicit även de sektorsspecifika förslagen, såsom CEF. I har i uppdrag att bistå regeringen i beredningen, kvalitetssäkringen och samordningen av ansökningar samt uppföljningen av de projekt inom transportområdet som beviljats bidrag från CEF-transport. För det ändamålet har skapat som leds av en CEF-koordinator. tar emot ansökningarna och skriver beredningspromemorior där de olika ansökningarna behandlas, varpå Infrastrukturdepartementet (tidigare ) fattar det slutliga beslutet om vilka ansökningar som ska lämnas in till EU-institutionerna. Utskottet vill även påminna om att enligt artikel 69 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt () ska de nationella parlamenten, när det gäller lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ som läggs fram inom ramen för kapitlen 4 och 5, se till att subsidiaritetsprincipen respekteras i enlighet med protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. I artikel 5 i nämnda protokoll om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna fastställs att utkasten till lagstiftningsakter ska motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Varje utkast till lagstiftningsakt bör innehålla ett formulär med närmare uppgifter som gör det möjligt att bedöma om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har följts. Formuläret bör innehålla underlag som gör det möjligt att bedöma dess finansiella konsekvenser och, om det gäller ett direktiv, dess konsekvenser för de bestämmelser som medlemsstaterna ska genomföra, i förekommande fall även i den regionala lagstiftningen. Skäl som visar att något av unionens mål bättre kan uppnås på unionsnivån ska bygga på kvalitativa indikatorer och, varje gång det är möjligt, på kvantitativa sådana. I utkasten till lagstiftningsakter ska hänsyn tas till att det finansiella eller administrativa ansvar som vilar på unionen, nationella regeringar, regionala eller lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare så långt som möjligt ska begränsas och stå i proportion till det mål som ska uppnås. Enligt 9 kap. 20 § andra stycket riksdagsordningen (RO) ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. prövar samtliga utkast till lagstiftningsakter som översänds i enlighet med protokoll nr 2 om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. har noterat att det av fördragens och protokollets ordalydelser inte följer någon skyldighet för de nationella parlamenten att följa proportionalitetsprincipens tillämpning (bet. 2010/11:KU18). Av detta torde dock inte, ansåg utskottet, motsatsvis kunna dras någon slutsats om att de nationella parlamenten inte får eller bör göra en sådan prövning inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Tvärtom ansåg utskottet att det finns visst stöd i litteraturen och i praxis för att ett visst mått av proportionalitetsbedömning kan anses ingå inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Av orden ”endast om och i den mån” får det, menade utskottet, anses framgå att subsidiaritetsprövningen innefattar ett proportionalitetskriterium och att det därav följer att den föreslagna åtgärden inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Utskottet underströk dock att subsidiaritetsprövningen handlar om att avgöra om en åtgärd bör vidtas på medlemsstatsnivå eller unionsnivå, inte om att framföra synpunkter i sak på den föreslagna åtgärden. Utskottet har därefter hänvisat till dessa uttalanden i ett stort antal betänkanden (se t.ex. bet. 2014/15:KU5, bet. 2015/16:KU5, bet. 2016/17:KU5 och bet. 2017/18:KU5). Vad gäller tillämpning av subsidiaritetsprincipen ska enligt 7 kap. 8 § RO följa upp denna och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. har för vana att yttra sig till inom ramen för uppföljningen, nu senast i yttrande 2019/20:TU2y. I yttrandet framförde utskottet bl.a. att även om det nationella handlingsutrymmet oundvikligen minskar till följd av att gemensamma EU-bestämmelser införs har utskottet, men även sett , gjort bedömningen att merparten av kommissionens utkast till lagstiftningsakter har varit förenliga med subsidiaritetsprincipen och att subsidiaritetsprincipen därmed upprätthålls inom utskottets beredningsområde. Utskottet påminde om att det vid upprepade tillfällen har betonat att det organ som utreder och lägger fram ett utkast till lagstiftningsakt också bör lämna en tillfredsställande motivering till sitt beslut. Utskottet framhöll att det därför är viktigt att kommissionen fortsätter sitt arbete med att säkerställa att varje förslag åtföljs av bl.a. ingående förklaringar av hur ett initiativ förhåller sig till subsidiaritetsprincipen. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 33, 35 och 36 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2019/20:2082 av (L), 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:245 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:1176 av (M), 2019/20:1201 av (S) yrkande 1, 2019/20:1797 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2604 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 15, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 71, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 19, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 11 och 12 samt 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 5. är ett land med stora avstånd, stor andel arbetsför befolkning och många företag och industrier från norr till söder. är ett glesbefolkat land. Sammantaget ställer detta höga krav på infrastrukturen. Vi vill lyfta fram att det är avgörande att utjämna kostnader för transporter i ett land som med stora avstånd. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur utgör grunden för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela landet. Vi vill därför inleda med att framhålla att ett välfungerande transportsystem är en av grundförutsättningarna för tunga industri, och den är helt central för att ska kunna vara med och konkurrera på världsmarknaden. Som exempel kan nämnas gruvindustrins behov av en fungerande infrastruktur, då produktionen av många av våra råvaror och produkter ligger långt ifrån marknaderna. När det gäller malmbrytning ligger verksamheten dessutom oftast i norra inland, långt ifrån kontinenten. Vi vill understryka att gruvindustrin därför är i stort behov av säkra och tillförlitliga vägtransporter för att behovet av exempelvis maskindelar, bränsle, förbrukningsmateriel och kompetensförsörjning ska kunna säkerställas. Även stålindustrin är en bransch som i hög grad är beroende av stabila och tillförlitliga s.k. just in time-leveranser av råvara. I samband med framtida infrastrukturplanering är det därför viktigt, menar vi, att särskilt betona behoven hos den tunga industrin såsom gruvnäringen. Vi vill i sammanhanget också påminna om att genom att stärka järnvägsnätet i , som är viktigt för skogs- och gruvindustrin, kan större mängder gods flyttas över från väg till järnväg. Det måste dock vara ekonomiskt försvarbart och ställas mot andra investeringar och samhällsnytta. Vid en sådan utbyggnad ska även, anser vi, hänsyn tas till tillgången till hamnar som kan exportera varorna, men även till industrier som kan förädla varorna i . Vi anser därför att behovet av ett förstärkt och utvidgat järnvägsnät i bör utredas. Vi ser ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Vi vill särskilt lyfta fram de flaskhalsar som uppstår i transportkedjorna bl.a. när spårkapaciteten delas mellan snabba persontåg och långsamma godståg. Dessa har en hämmande inverkan på näringslivet som är beroende av snabba och effektiva transporter. Vi anser därför att man bör se över vilka sträckningar man snabbt kan åtgärda för att få till ökad kapacitet i järnvägsnätet. Vi vill även påminna om vikten av att förbättra möjligheten till regional pendling då bostadsbristen och höga bostadspriser gör att folk flyttar från städerna till kranskommuner som de större städerna expanderar och många företag förlägger sin verksamhet där. Vi vill därför understryka att goda kommunikationer med regionaltåg är en förutsättning för att arbetspendlingen ska fungera. Vi anser att det är önskvärt med fler snabbregiontåg mellan regioner och med fler säkra pendelparkeringar. Vi menar att det skulle öka användandet av regiontåg. Vi anser också att i de fall mindre orter med gott underlag för tågresande vill att en station ska byggas, så bör detta utredas. Vi menar därför att ska ha en lyhördhet för landstingens och regionernas önskemål om fler tågstationer för att öka resandeunderlaget. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 15, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 19, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 5, 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2019/20:2082 av (L) och 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2019/20:245 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 33, 35 och 36, 2019/20:1176 av (M), 2019/20:1201 av (S) yrkande 1, 2019/20:1797 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2604 av och (båda M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 71, 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 11 och 12 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 16. Pålitliga och miljövänliga transporter blir allt viktigare i en globaliserad värld. är också ett av EU:s mest glesbefolkade länder. Vi vill därför understryka vikten av att avstånden inte är hämmande för konkurrenskraften. Företag måste både kunna få och kunna leverera sina varor. Vi vill också peka på att kraven på fungerande transporter för pendling ökar i takt med att arbetsgivare efterfrågar mer specifika kompetenser och att arbetstagare också skaffar sig mer specialiserade utbildningar. Vi vill därför lyfta fram betydelsen av en konkurrenskraftig infrastruktur för basindustrin men även behovet av en infrastruktur som gör att den tekniska utvecklingen kommer hela landet till del och som gör det möjligt att driva företag i hela landet. Välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur är således grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Vi vill påstå att transportsystemet på så sätt är en grundbult för landets utveckling framåt, och det är därför viktigt att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Det är också avgörande att vi vårdar den infrastruktur vi har som nya satsningar görs för att öka kapaciteten och tillförlitligheten i transportsystemet. Vi vill även påminna om att för att få en sammanhängande infrastruktur är det viktigt att prioritera fungerande knutpunkter för lastning och lossning av gods och byte av transportslag för persontransporter. I ljuset av att kapacitetsutnyttjandet av både järnvägsnätet och vägnätet runt om i vårt land är mycket högt kan, menar vi, en ökad andel transporter till sjöss optimera användningen av vårt transportsystem. Vi vill dock påminna om att för att sjöfarten ska bli mer konkurrenskraftig behövs det en god tillgänglighet till våra hamnar. Tåg och lastbilar behöver också utan svårighet kunna lasta om i hamnarna för att vattenvägarna ska nyttjas i högre utsträckning än . Vi anser därför att det är av stor vikt att arbeta för att säkerställa att infrastrukturen till och från våra hamnar fungerar väl tillsammans med en effektiv omlastningsfunktion. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett transportsystem för medborgare och näringsliv i hela , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 71 samt 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkandena 9–12, 2019/20:1176 av (M) och 2019/20:1201 av (S) yrkande 1 och 2019/20:245 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:372 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 13, 33, 35 och 36, 2019/20:1797 av Per Åsling och (båda C), 2019/20:2082 av (L), 2019/20:2604 av och (båda M), 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 15, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 19, 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 3, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2019/20:3358 av m.fl. (L) yrkande 5. är ett litet och exportberoende land. Ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv är beroende av en fungerande och välutvecklad infrastruktur. Jag vill därför framhålla betydelsen av väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden. Vidare vill jag påminna om att när godstrafiken blir försenad kan det innebära stora ekonomiska förluster för den basindustri som finns runtom i landet. För att uppnå en högre flexibilitet och bättre punktlighet för såväl person- som godstrafik krävs därför, utöver underhåll, även utökad rälskapacitet. Jag anser också att möjligheten till kombiterminaler och kombitransporter bör tas med i planeringen för att främja regional tillväxt. Jag vill även understryka att en väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och öka tillgängligheten till arbetspendling. Det ska vara enkelt och smidigt att kunna ta sig till jobbet eller skolan. Jag vill därför framhålla vikten av investeringar i kollektivtrafik på landsbygden. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett jämställt transportsystem, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 13. Jag vill understryka att vårt transportsystem ska svara likvärdigt mot kvinnors respektive mäns olika behov. Transporter är grundläggande för vår vardag och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar för exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. Jag kan konstatera att kvinnor och män reser på olika sätt. Kollektivtrafik nyttjas främst av kvinnor medan män väljer bilen i större utsträckning. Kvinnor reser således mer hållbart och utsätter inte sig själva och andra för lika stora risker i trafiken. En pålitlig, trygg och attraktiv kollektivtrafik är alltså inte bara en trafikfråga utan även en jämställdhetsfråga. I sammanhanget vill jag peka på att kvinnor i högre grad än män föredrar trygga trafikmiljöer. Ett betydande antal medborgare, särskilt kvinnor, känner oro inför att vistas i det offentliga rummet. Jag anser att detta måste beaktas i planeringsarbetet när det gäller allt från utformning och ljussättning av gångtunnlar till återvändsgränder, grönområden och andra platser med begränsad insyn. Jag är också medveten om att hot, våld och trakasserier mot bussförare och bussresenärer är ett växande problem. Detta skapar en otrygg och hotfull miljö i kollektivtrafiken, och det riskerar att minska viljan hos den enskilde att åka kollektivt. Det är därtill ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Jag vill därför påminna om att regeringen tillsatte en utredning i syfte att underlätta kamerabevakning som sker i brottsbekämpande syfte. Vi i ser positivt på en förenklad - men rättssäker - tillståndshantering av kameraövervakning. Det borde gå att förebygga, förhindra, upptäcka och i efterhand utreda brottslig verksamhet på ett mer effektivt sätt med hjälp av en reglerad kameraövervakning. Jag anser därför att det är angeläget att utredningens förslag snabbt verkställs. För att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut om transportsystemet. Ett flertal studier visar att kvinnor inte är representerade i lika hög utsträckning som män vid planering av nya bostadsområden, vägar och annan infrastruktur. Kvinnor behöver därför involveras i större utsträckning i planeringsprocessen. Vägen till ett jämställt transportsystem är dock inte helt enkel. Jag vill påminna om att ökad regional kollektivtrafik, såsom buss, tåg och taxi gynnar en hållbar regionförstoring och därmed tillgång till fler attraktiva arbetsplatser. En sådan utveckling gynnar kvinnor som har mindre arbetsmarknadsregioner än vad män har. I syfte att uppnå en mer jämställd arbetsmarknad är det därför en nödvändighet för att förstora sina funktionella regioner med hjälp av en utbyggd transportinfrastruktur. Att ha ett jämställdhetsperspektiv redan på planerings–stadiet av ny transportinfrastruktur är, anser jag, av stor vikt om vi ska kunna nå målen om ett jämställt transportsystem. Därför ska kvinnor och män ha samma möjlighet att påverka transportsystemets tillkomst, utformning, förvaltning och nyttjande. Jag vill framföra att ett sätt att göra detta är att redan i grupper med makt och inflytande i planeringen av transportsystemet säkerställa att det finns en jämn fördelning mellan män och kvinnor. Jämställdhetsbegreppet bör i detta sammanhang också definieras bredare än jämställdhet mellan könen och även ses i ett mångfaldsperspektiv där också funktionshindrade blir synliggjorda och bereds full tillgänglighet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Hållbara transporter, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 49, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2019/20:868 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5 och 7, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 9, 2019/20:2490 av (M) yrkande 4, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 13, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 1, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 12, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 12. Vi vill gå mot ett transportsystem som förenar god tillgänglighet med lägre utsläpp av klimatgaser.