bet · H701UbU15 · 2020-03-11 00:00:00 — Den rörliga delen föreslås styras av antalet helårsstudenter. Kategorin helårsprestationer föreslås därmed utgå för att underlätta utvecklingen av nya utbildningar och av det livslånga lärandet, undvika incitament att sänka examinationskrav samt ge en ökad stabilitet. Utredningen bedömer vidare att de ämnesbaserade ersättningsbeloppen har en rad nackdelar, bl.a. att ämnesindelningen utgår från traditionella och delvis föråldrade indelningar, att kursklassificeringen är varierande och svår att granska och att nyskapande utbildningar och utbildningar över ämnes- och fakultetsgränser försvåras. I utredningen föreslås i stället en modell utan ersättningsbelopp som innebär att ett lärosäte tilldelas en viss ekonomisk ram och ett mål om antalet helårsstudenter. Fördelarna med modellen är enligt utredningen dels att den tydliggör lärosätets ansvar att bedöma hur resurserna fördelas för att uppnå hög kvalitet i utbildningen och ett attraktivt utbildningsutbud, dels att statsmakterna ges möjlighet att styra den totala omfattningen av utbildningen, vilket endast sker indirekt. Utredningens förslag bereds i . Yrkandena tar sikte på frågan om hur och efter vilka principer resurserna ska tilldelas lärosätena. Utskottet kan konstatera att Styr- och resursutredningen lämnar flera genomgripande förslag vad gäller systemet för lärosätenas resurstilldelning och att utredningen bereds inom . Utskottet finner därför ingen anledning att föregripa eventuella förslag eller föreslå andra åtgärder utifrån yrkanden om systemet för resurstilldelning och avstyrker därmed motionerna 2019/20:618 (SD) yrkande 2, 2019/20:620 (SD) yrkandena 1, 2 och 10, 2019/20:811 (SD) yrkande 7, 2019/20:813 (SD), 2019/20:1052 (S), 2019/20:3091 (M) yrkande 6 och 2019/20:3188 (KD) yrkande 55. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. studievägledning, urval till högskoleutbildning och breddad rekrytering. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (V). Motionärerna i kommittémotion 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 14 anser att det bör tas fram en nationell digital plattform dit gymnasie- och högskolestudenter kan vända sig för frågor och vägledning. I motion 2019/20:2028 av m.fl. (M) framhåller motionärerna vikten av att behålla kompetenskrav även när få personer söker sig till ett yrke. I motion 2019/20:2155 av och (båda M) lyfter motionärerna fram frågan om omvandling av poäng till meritvärde när den som studerat till en International Baccalaureate (IB) eller en European Baccalaureate (EB) söker till högskolan. I kommittémotion 2019/20:342 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslår motionärerna att den som studerar allmän kurs på folkhögskola ska kunna få betyg som är likvärdiga med betyg från komvux för att öka sina chanser att antas till högskoleutbildning vid urval. I kommittémotion 2019/20:284 av (V) yrkande 1 m.fl. framför motionärerna att lärosätena bör åläggas att ta fram strategier för breddad rekrytering i linje med vad Universitets- och högskolerådet har föreslagit i en tidigare rapport. Bakgrund och gällande rätt Av Universitets- och högskolerådets (UHR) instruktion framgår att myndigheten ska informera om högskoleutbildning i syfte att enskilda individer ska kunna göra välavvägda val i fråga om sådan utbildning (förordningen [2012:811] med instruktion för Universitets- och högskolerådet). UHR har webbplatserna studera.nu med information om alla högskoleutbildningar och där man anmäler sig till högskoleutbildningar. I utredningen – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) konstateras att det finns ett behov av ett opartiskt, heltäckande och interaktivt digitalt stöd för vägledningsfrågor. Det är utredningens uppfattning att ett sådant digitalt vägledningsstöd bör tillhandahållas genom en nationell offentligt finansierad webbtjänst som ska vara en heltäckande, neutral och transparent och möta en bred målgrupps behov och önskemål (SOU 2019:4 s. 271). Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning inom . Justerade föreskrifter för omräkning av utländska gymnasiebetyg Universitets- och högskolerådet (UHR) meddelar föreskrifter om grundläggande behörighet och urval för högskoleutbildning. beslutade myndigheten om ändringar i sina föreskrifter om grundläggande behörighet och urval (UHRFS 2018:4). Ändringarna avsåg omräkningen av utländska gymnasiebetyg. De nya bestämmelserna tillämpas vid antagning till utbildningar på grundnivå och avancerad nivå som börjar efter . Syftet med ändringarna var enligt myndigheten att ge samma förutsättningar för alla sökande oavsett varifrån man har sin gymnasieexamen. Ändringarna byggde bl.a. på statistik från och antagningssystemet. Erfarenheter från antagningen av elever från finska gymnasieutbildningar vägdes även in. För sökande med IB-examen innebar ändringen enligt UHR något gynnsammare förutsättningar inför kommande antagningar till högskoleutbildning. Myndigheten ser löpande över föreskrifterna för omräkning av utländska gymnasiebetyg (UHR:s webbplats, ). Urval till högskoleutbildning på grundnivå Om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot, ska urval göras bland de sökande (4 kap. 3 § högskolelagen [1992:1434]). Enligt 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) är urvalsgrunder betyg, resultat från högskoleprovet och andra urvalsgrunder som högskolan får bestämma (12 och 23 §§). Vid urval till en utbildning ska minst en tredjedel av platserna fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de urvalsgrunder som högskolan bestämt (13 §). I bilaga 3 till högskoleförordningen redovisas närmare bestämmelser om platsfördelning vid urval på grundval av betyg, liksom om hur betyg ska värderas. Vid urval på grundval av betyg ska platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i en betygsgrupp respektive i en folkhögskolegrupp. Betygsgruppen indelas i sin tur i två grupper: sökande med betyg från gymnasieskolan och sökande med betyg från gymnasieskolan i kombination med betyg från vuxenutbildning på gymnasial nivå. I folkhögskolegruppen finns sökande med studieomdöme från folkhögskola. Av 1 kap. 5 § fjärde stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper vid högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98). () har ett regeringsuppdrag att genomföra en utvärdering av universitets och högskolors arbete med breddad rekrytering. Uppdraget ska genomföras i dialog med Universitets- och högskolerådet (UHR) och ska redovisas till regeringen () . I UHR:s regleringsbrev framgår att myndigheten ska utveckla ett nationellt behörighetsprov för grundläggande behörighet och genomföra en försöksverksamhet med ett sådant prov enligt förordningen (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. Myndigheten ska redovisa hur förberedelserna har bedrivits till regeringen () . Syftet med försöksverksamheten är att ge möjlighet till fler vägar till högre utbildning genom att en person ska kunna visa på de nödvändiga kompetenser som krävs för grundläggande behörighet vid högskolan (prop. 2017/18:204). I samband med Centrala studienämndens (CSN) regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att sprida kunskap om studiestödet i syfte att främja en breddad rekrytering till studier och nå grupper som annars inte hade valt att studera. Resultaten ska redovisas i samband med myndighetens årsredovisning. Frågan om breddad rekrytering ingick i uppdraget för Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46). Styr- och resursutredningen menar att lärosätenas arbete med breddad rekrytering kan följas upp via dialogbaserad styrning genom överenskommelser. Utredningen bedömer också att utbildning på alla tre nivåer – grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå – bör ingå i lärosätenas arbete med breddad rekrytering. Om regeringen avser att gå vidare med planerna att se över högskolelagen i detta avseende bör den enligt utredningen överväga om även ett breddat deltagande i forskarutbildningen ska ingå (SOU 2019:6, s. 257–260). Utredningen bereds i efter avslutad remiss . Inledningsvis vill utskottet peka på att ett flertal åtgärder har vidtagits för att underlätta för blivande studenter att välja högskoleutbildning. Till exempel har Universitets- och högskolerådet en webbplats med information om alla högskoleutbildningar. När det gäller en digital vägledningsplattform kan utskottet konstatera att utredningen bereds inom . Utskottet ser ingen anledning att föregå utredningens förslag och avstyrker därmed motion 2019/20:3091 (M) yrkande 14. När det gäller omräkning av utländska gymnasiebetyg från IB- och EB-programmen kan utskottet konstatera att Universitets- och högskolerådet löpande ser över sina föreskrifter för omräkning av utländska gymnasiebetyg för att ge alla sökande samma förutsättningar oavsett gymnasieexamen. Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:2155 (M). När det gäller urval till högskoleutbildning på grundnivå och platsfördelningen på grundval av gymnasie- och komvuxbetyg respektive studieomdöme från folkhögskola anser utskottet att nuvarande ordning är väl avvägd och avstyrker därmed motion 2019/20:342 (SD) yrkande 1. När det gäller strategier för breddad rekrytering kan utskottet konstatera att det pågår flera insatser på området, bl.a. genom försöksverksamheten med behörighetsprov och CSN:s uppdrag att informera om studiestödet. Därtill ingick frågan om breddad rekrytering i uppdraget för Styr- och resursutredningen, som bereds inom . Utskottet ser inget skäl att föregå resultatet av beredningsarbetet i och avstyrker därmed motion 2019/20:284 (V) yrkande 1. Utskottet ser inget skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:2028 (M) och avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa studentfrågor. Jämför reservation 11 (M) och 12 (V). I kommittémotion 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 10 begär motionärerna en översyn av hur dagens regelverk kring rätten till särskilt stöd inom den högre utbildningen fungerar. I samma motion yrkande 16 förespråkas en översyn av regelverken för att stärka lärosätenas möjlighet att stänga av olämpliga studenter. I kommittémotion 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkande 3 framför motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå hur avgifter för tredjelandsmedborgare ska kunna avskaffas. I samma motion yrkande 4 begärs en utredning kring dolda kostnader för studenter inom den högre utbildningen. I yrkande 5 förespråkar motionärerna att det tillsätts en utredning med ett helhetsperspektiv på frågan om tillgänglighet för funktionsnedsatta vid universitet och högskolor. I motion 2019/20:1102 av (MP) yrkande 2 efterfrågas en uppföljning av införandet av studieavgifter för tredjelandsmedborgare för att se över konsekvenserna. I motion 2019/20:1512 av och (båda MP) yrkande 1 anförs att en utredning som kartlägger studenters psykosociala hälsa och lämnar förslag på åtgärder bör tillsättas. I yrkande 2 förespråkar motionärerna att studenthälsans uppdrag förtydligas. Bakgrund och gällande rätt Av förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken framgår att myndigheter under regeringen ska utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheterna ska särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I diskrimineringslagen (2008:567) finns även bestämmelser om s.k. aktiva åtgärder. Aktiva åtgärder är ett förebyggande och främjande arbete för att, inom en verksamhet, motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett diskrimineringsgrund. För högskolans del innebär det bl.a. att undersöka om det finns risker för diskriminering, repressalier eller andra hinder för enskildas lika rättigheter och möjligheter i verksamheten, analysera orsaker till upptäckta risker och hinder, vidta de förebyggande och främjande åtgärder som skäligen kan krävas samt att följa upp och utvärdera arbetet. fick Universitets- och högskolerådet (UHR) i uppdrag av regeringen att sprida goda exempel på genomförda åtgärder i syfte att öka tillgängligheten och motverka diskriminering av studenter med funktionsnedsättning. Uppdraget redovisades till . Resultatet – publikationen En högskola för alla – innehåller ett sextiotal goda exempel från lärosäten och andra myndigheter. har ett särskilt åtagande som omfattar att fördela ett extra anslag mellan universitet och högskolor, s.k. riktade nationella medel. Av universitets regleringsbrev framgår att universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina får ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd, inklusive teckenspråkstolkning, hos för studenter med funktionshinder i studiesituationen för de kostnader som överstiger av anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. I mån av behov ska fördela de nationella medel som anvisas för detta ändamål inom utgiftsområde 16, anslag 2:65 Särskilda medel för universitet och högskolor, genom utbetalning till berört lärosäte. Av universitets årsredovisning ska framgå vilka åtgärder som har vidtagits vid universitet och högskolor för att förbättra situationen för studenterna i fråga och kostnaderna för de pedagogiska stödåtgärderna. Vidare ska framgå det kända antalet studenter med funktionshinder i studiesituationen med fördelning per funktionshinder och kön. Sammanställningen ska redovisas på nationell nivå. Till åtagandet hör samverkan med övriga universitet och högskolor samt andra myndigheter och organisationer på området. Den primära samverkan sker framför allt genom ett nätverk för samarbete mellan alla lärosätens samordnare – – och i en nationell referensgrupp där nio lärosäten representeras. Vidare samarbetar även med Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), bl.a. med mentorsstöd. gav regeringen () i uppdrag (U2019/03999/UH) att göra en kartläggning av universitets och högskolors arbete med studenthälsovård utifrån det krav som finns i högskoleförordningen. I uppdraget ingår att belysa studenternas tillgång till studenthälsovård samt skillnader i hur den är organiserad på olika universitet och högskolor. UKÄ ska också belysa eventuella brister i hur studenthälsovården är organiserad på universitet och högskolor. I uppdraget ingår även att särskilt belysa hur studenthälsovården fungerar för studenter som läser utbildningar på distans. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . I samband med Centrala () regleringsbrev gjordes ett tillägg för återrapporteringskrav avseende studiesociala frågor. Myndigheten ska särskilt redovisa resultatet av myndighetens uppgift att följa och analysera de studerandes sociala och ekonomiska situation. I detta arbete ska myndigheten särskilt fokusera på studerandes psykiska hälsa. Av högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen ska vara avgiftsfri för studenter som är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller (4 kap. 4 §). I propositionen med lagförslaget konstaterade regeringen att det finns starka skäl för att genom skattemedel finansiera högre utbildning så att den är avgiftsfri för den enskilde. vidhöll regeringen i propositionen principen om att avgiftsfri utbildning även i fortsättningen skulle innebära att studenten själv får stå för sådana kringkostnader som studenten tidigare betalat själv, t.ex. studiematerial, hjälpmedel, studieresor m.m. (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Anmälnings- och studieavgifter för tredjelandsstudenter infördes anmälnings- och studieavgifter för personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i (s.k. tredjelandsmedborgare). Syftet med införandet av studieavgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet och inte främst med avgiftsfri utbildning (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). I förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor finns det bestämmelser om anmälningsavgift och studieavgift för studenter vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Högskolan ska ta ut en anmälningsavgift om (2 §) och beräkna studieavgifterna så att full kostnadstäckning uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i dess helhet (6 §). /18 betalade drygt 4 200 nybörjare som var s.k. freemover-studenter i svensk högskoleutbildning avgifter, vilket är en ökning jämfört med /17. Av de betalande nybörjarna var kvinnor och män. De flesta av dem, , kom från , följt av . De enskilda länder varifrån flest studenter kom var och . var lärosätenas sammanlagda intäkter av anmälnings- och studieavgifter , vilket är en ökning med i fasta priser sedan föregående år. Av dessa intäkter finansierades cirka en fjärdedel med olika stipendier och resterande medel av de betalande studenterna själva. Huvuddelen av stipendierna kom från de statliga stipendieprogram som inrättades i samband med att studieavgifter infördes, men flera lärosäten har också byggt upp egna stipendieprogram. anvisades sammanlagt för statliga stipendier till avgiftsskyldiga studenter. (Se budgetpropositionen , prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.2.) lämnade slutbetänkandet Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018:78) med bl.a. följande förslag: • Regler för studieavgifter som är mer rättssäkra för studenten och mer flexibla för lärosätet. Lärosätena får möjlighet att använda av anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för att sätta ned studieavgiften i vissa fall, t.ex. inom ramen för strategiska samarbeten. • Förenklingar av regler och förfaranden som underlättar för tredje-landsstudenter att komma till för att studera. • Lärosätena får ett större ansvar i handläggningen av uppehållstillstånd för studier, i ett första steg när det gäller bedömningen av studieavsikt. • En förtydligad studentstatus för studenter inom utbytesutbildning och beställd utbildning. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom (). I 10 kap. högskoleförordningen (1993:100) finns bestämmelser om disciplinära åtgärder. De disciplinära åtgärderna är varning och avstängning, och de får vidtas mot studenter som • med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars ska bedömas • stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan • stör verksamheten vid högskolans bibliotek eller annan särskild inrättning inom högskolan eller • utsätter en annan student eller en arbetstagare vid högskolan för sådana trakasserier eller sexuella trakasserier som avses i 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567). Ett beslut om avstängning innebär att studenten inte får delta i undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan. Beslutet ska avse en eller flera perioder, dock sammanlagt högst . Ett beslut om avstängning får också begränsas till att avse tillträde till vissa lokaler inom högskolan. Utskottet vill betona vikten av lärosätenas insatser för att öka tillgängligheten till högskolan. Lärosätenas arbete för att öka mångfalden och skapa lika möjligheter inom högre utbildning är centralt. I fråga om lärosätenas tillgänglighet för funktionsnedsatta anser utskottet att gällande regelverk är väl avvägt. Utskottet vill även peka på UHR:s uppdrag att sprida goda exempel på åtgärder som genomförts på lärosäten och andra myndigheter för att öka tillgängligheten. Därmed avstyrker utskottet motion 2019/20:284 (V) yrkande 5. I fråga om en översyn av rätten till särskilt stöd inom den högre utbildningen anser utskottet att nuvarande ordning med bl.a. bidrag för särskilt pedagogiskt stöd är väl avvägd och avstyrker därmed motion 2019/20:3091 (M) yrkande 10. När det gäller yrkanden som rör studenternas hälsa anser utskottet, liksom motionärerna, att det är en mycket angelägen fråga. Utskottet kan konstatera att UKÄ och CSN har pågående regeringsuppdrag på området och avstyrker mot den bakgrunden motion 2019/20:1512 (MP) yrkandena 1 och 2. Utskottet kan konstatera att det råder avgiftsfrihet för utbildning vid statliga universitet och högskolor och att den principen inkluderar att studenten själv får stå för vissa kringkostnader. Utskottet ser inget skäl att ändra dagens regelverk och avstyrker därmed motion 2019/20:284 (V) yrkande 4. Angående yrkanden om avgifter för studenter från tredjeland kan utskottet konstatera att antalet betalande studenter ökade med mellan läsåren 2016/17 och 2017/18. Utskottet kan också konstatera att har lämnat förslag som bl.a. ska underlätta för tredjelandsstudenter att komma till för att studera. Utredningen bereds inom . Utskottet ser inget skäl att föregripa det arbetet och avstyrker därmed motionerna 2019/20:284 (V) yrkande 3 och 2019/20:1102 (MP) yrkande 2. När det gäller yrkandet om att se över regelverket kring lärosätenas möjlighet att stänga av studenter är det utskottets uppfattning att gällande regelverk är väl avvägt. Därmed avstyrks motion 2019/20:3091 (M) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om högskolans digitalisering. Jämför reservation 13 (M). I kommittémotion 2019/20:3091 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslår motionärerna att Universitets- och högskolerådet samt ges ett gemensamt uppdrag att utarbeta en strategi för lärosätenas och den högre utbildningens digitalisering. Bakgrund och gällande rätt Regeringen beslutade om digitaliseringsstrategin För ett hållbart digitaliserat . Ett digitaliseringsråd med tillhörande kanslifunktion har inrättats, bl.a. för att stödja strategins genomförande. Som grund för de områden med delmål som strategin behandlar ligger betänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91). I samband med det delmål som anger att alla ska kunna utveckla och använda sin digitala kompetens behandlas i strategin bl.a. frågan om digitalisering och högre utbildning. Där anges t.ex. att det är viktigt att i det utvecklingsarbete som pågår inom landets lärosäten bevaka att innehållet i högre utbildning svarar mot studenters och arbetsmarknadens behov av digital kompetens. Vidare behöver lärosäten förhålla sig till den utveckling som pågår mot ett mer diversifierat och flexibelt utbildningsutbud inom högre utbildning då detta medför att synen på och formerna för hur kunskap inhämtas ändras, enligt strategin. I direktivet till Styr- och resursutredningen påpekades att den snabba digitaliseringen i samhället kommer att leda till ett förändrat utbildningsutbud och utveckling av nya utbildningsformer. Den ger också bättre möjligheter att säkerställa kompetensförsörjningen och öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet (dir. 2017:46). Utredningen gör i sitt betänkande SOU 2019:6 bedömningen att bl.a. öppen nätbaserad utbildning är ett viktigt instrument för att stärka lärosätenas arbete med livslångt lärande (s. 242). Utredningen har remitterats och svaren bereds i . Regeringen har beslutat om nya bestämmelser om öppen nätbaserad utbildning i 11 kap. högskoleförordningen (1993:100) som trädde i kraft (SFS 2018:1329). Med öppen nätbaserad utbildning avses utbildning som ges via internet och som är öppen för alla, utan förkunskapskrav. Öppen nätbaserad utbildning får enligt de nya bestämmelserna anordnas om den knyter an till och främjar den högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå eller forskarnivå som lärosätet har examenstillstånd för eller den forskning som bedrivs vid lärosätet. Vidare får lärosätet anordna prov för deltagarna och sätta betyg på en genomgången öppen nätbaserad utbildning eller del av en sådan utbildning.