bet · H701TU15 · 2020-06-09 00:00:00 — Utskottet konstaterar att regleringen av uttaget av banavgifter i järnvägslagen grundar sig på EU-rättsliga regler och att det inte pågår något arbete med att ändra dessa regler. Jämför reservation 11 (V). I partimotion 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att regeringen bör verka för en förändring av EU:s reglering av banavgifter för att minska deras negativa effekter för godstrafik på järnväg. EU:s reglering av banavgifterna måste enligt motionärerna i högre grad beakta den miljö- och klimatnytta en ökad andel godstransporter på järnväg skulle ge samt att detta förutsätter att järnvägens konkurrenskraft i förhållande till andra trafikslag inte får undermineras av höjda banavgifter. Regeringen gav i uppdrag åt att inom ramen för gällande EU-rätt redovisa förutsättningarna för att utveckla avgiftssystemet för järnvägen för att säkerställa ett samhällsekonomiskt effektivt kapacitetsutnyttjande. Detta skulle ske ur ett gods- respektive persontransportperspektiv och som ett medel för att på ett bättre sätt bidra till att nå klimatmålen. I uppdraget ingick att skulle analysera förutsättningarna för och effekterna av att använda extra avgifter för utnyttjandet av överbelastad infrastruktur. Av rapporten framgår bl.a. att prissättning av kapacitet är centralt i banavgiftsstruktur. Den differentierade tåglägesavgiften, passageavgiften och bokningsavgiften är de inslag i denna struktur som används för att främja ett effektivt kapacitetsutnyttjande. Möjligheterna att vidareutveckla avgiftssystemet för att åstadkomma ett samhällsekonomiskt effektivt kapacitetsutnyttjande är enligt rapporten goda, men effekterna är svårmätbara. En extra avgift skulle komplettera de prioriteringskriterier som används vid intressekonflikter. bedömning var att extra avgifter i enskilda fall skulle kunna bidra till ett mer effektivt utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen. Det kan ske genom att transporter av större värde ges företräde framför transporter av mindre värde i konflikter där prioriteringskriterierna inte nödvändigtvis ger samma resultat. Regeringen har inte vidtagit någon åtgärd med anledning av rapporten. Utskottet kan konstatera att regleringen av uttaget av banavgifter i järnvägslagen grundar sig på EU-rättsliga regler. Dessa regler har omarbetats bl.a. genom och rådets direktiv /34/EU av om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (SERA-direktivet) som bl.a. anger att banavgifterna minst ska täcka de kostnader som uppstår som en direkt följd av järnvägstrafiken. Som framgår ovan under avsnittet Nya stambanor för höghastighetståg har regeringen uttalat att möjligheterna att vidta mer genomgripande åtgärder när det gäller banavgifter är begränsade av att banavgiftsuttaget utgår från EU-lagstiftning. Enligt uppgift från pågår inget arbete inom EU för att förändra regleringen av banavgifterna. Utskottet konstaterar också i sammanhanget att Transportstyrelsen har uppgett att intäkterna från banavgifterna motsvarade av kostnader för drift och underhåll 2017 och att de svenska banavgifterna enligt Transportstyrelsen hör till de lägsta i . Utskottet finner inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslaget och avstyrker därmed motion 2019/20:1623 (V) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn. Utskottet betonar att det krävs ny kompetens för att genomföra satsningen inom infrastruktur- och transportsektorn och för att klara omställningen till ett modernt och hållbart transportsystem. Utskottet välkomnar därför de satsningar som görs på området. Jämför reservation 12 (V). m.fl. (V) framhåller i partimotion 2019/20:1623 yrkande 12 att regeringen skyndsamt bör ta fram en åtgärdsplan för genomförande av kompetensförsörjning och kompetenslyft inom järnvägssektorn som även omfattar . Motionärerna anser att det är ytterst angeläget att säkra tillgången till yrkeskunnig personal inom järnvägssektorn för att möjliggöra nödvändiga satsningar på klimatsmarta resor och transporter. Utskottet har noterat att det av utredningsbetänkandet om framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18) framgår att initiativ pågår för att förbättra förutsättningarna för en adekvat kompetensförsörjning . Utskottet välkomnar detta. I betänkandet anges t.ex. att Byggindustrier har gjort en genomgång av dels vilka utbildningar som finns, dels vilka yrken som finns i järnvägsbranschen. Järnvägsbranschens samverkansforum (JBS) har skapat en gemensam plattform för arbeten inom järnvägsbranschen. Inom ramen för JBS pågår dessutom ett arbete med att ta fram en prognosmodell för framtida kompetensbehov. JBS arbetar även för att öka intresset och säkerställa utbildningsutbudet. startade Trafikverksskolan tre nya yrkeshögskoleutbildningar inom signalteknik, kontaktledningsteknik och banteknik. Utredaren betonar dock att bristen på kompetens inom branschen är mycket stor och framhåller att inom ramen för sektorsuppdraget bör ta initiativ till åtgärder för att avhjälpa brister i branschens kompetensförsörjning. Utredningsbetänkandet bereds inom . Regeringen betonar i den nationella godstransportstrategin (Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi) att behovet av kompetens inom järnvägsområdet är stort på alla utbildningsnivåer och områden. kommer branschen enligt regeringen att behöva anställa fler personer med delvis nya kompetenser framöver, eftersom det görs stora satsningar på en modern järnväg. I godstransportstrategin anges att regeringen avser att analysera hur tillgången på kompetens på järnvägsområdet kan förbättras inom ramen för utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken och hur ökad rörlighet kan främjas mellan olika yrkeskategorier som kan arbeta inom järnvägen. Regeringen ser i godstransportstrategin positivt på järnvägsbranschens initiativ för att öka och stärka samverkan inom näringslivet och med universitet och högskolor. Regeringen har även uppmärksammat behovet av kompetens inom transportsektorn i budgetpropositionen . Ändamålet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 har följaktligen utvidgats så att anslaget även får användas till att utbilda eller ge bidrag till utbildning för att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Av regleringsbrev framgår vidare att medel får användas för att utbilda eller ge bidrag till utbildning för att avhjälpa den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn. ska enligt regleringsbrevet även redogöra för vilka åtgärder myndigheten avser att vidta för att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet vill vidare framhålla att infrastrukturminister i sitt svar på fråga 2019/20:52 betonade vikten av att tillsammans med branschen arbeta för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen när det gäller bl.a. järnvägstekniker. Fler personer med rätt kompetens är enligt statsrådet nödvändigt för att kunna realisera regeringens kraftsamling för framtida investerings- och underhållsprojekt inom framför allt järnvägsområdet. Statsrådet hänvisade till att ska få använda medel från såväl sitt förvaltningsanslag som investeringsanslaget för att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Utskottet anförde i betänkande 2019/20:TU1 att det delade regeringens bedömning i budgetpropositionen att det krävs ny kompetens för att genomföra satsningen inom infrastruktur- och transportsektorn och för att klara omställningen till ett modernt och hållbart transportsystem. Utskottet vidhåller sin inställning i denna angelägna fråga och välkomnar därför de satsningar som regeringen genomför på området. Motion 2019/20:1623 (V) yrkande 12 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resande och transportköpare på järnväg. Utskottet hänvisar till att det pågår ett aktivt arbete för att öka järnvägens attraktionskraft både för resenärer och för transportköpare. Jämför reservation 13 (SD). Enligt motion 2019/20:505 av (C) är det av bl.a. klimatskäl en prioriterad fråga att få till ett europeiskt bokningssystem som gör det enklare att boka tågbiljetter från ut i . I kommittémotion 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkande 26 anförs att den nattågssatsning till kontinenten som görs bör avbrytas och att dessa medel i stället bör läggas på inhemsk järnväg. Motionärerna pekar på att det finns ett stort behov av satsningar på järnvägstrafik inom , särskilt i storstadsområdena. I yrkande 66 framhålls att man för att underlätta logistikkedjan med gods borde utreda möjligheten till en liknande nättjänst som SJ har. Motionärerna anför att man på det sättet enkelt kan leta transporter för sitt gods från dörr till dörr med olika transportsätt. När det gäller motionsförslaget om ett europeiskt bokningssystem vill utskottet peka på att regeringen i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) anför att den vill göra det enklare att boka utlandsresor med tåg. Inom ramen för den pågående revideringen av EU:s tågpassagerarförordning verkar regeringen för att de föreslagna bestämmelserna ska utformas på ett sätt som underlättar bokningen av utlandsresor. Därutöver har regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag med en nulägesanalys av möjligheter att boka biljetter för utlandsresor med tåg samt att bedöma vilka initiativ staten kan ta för att branschaktörerna ska underlätta för konsumenterna att boka utlandsresor med tåg. Trafikanalys redovisade uppdraget . Trafikanalys bedömer att boknings- och försäljningsmarknaden för internationella tågbiljetter kommer att utvecklas av marknadens egna aktörer. Det finns dock enligt Trafikanalys monopolsituationer och dominans från stora järnvägsföretag som ger strukturella problem och som marknaden inte kan förväntas lösa. Trafikanalys konstaterar att det är mycket angeläget att driver frågan om konkurrensneutralitet på EU-marknaden för att underlätta den framväxande marknaden. Trafikanalys föreslår bl.a. informationsinsatser och att frågan om skilda momssatser för tågoperatörer respektive återförsäljare/tredjepartsföretag ses över. Vidare bedömer Trafikanalys att marknaden för internationella tågbiljetter är på väg att utvecklas men att den behöver fortsätta att följas upp. Trafikanalys föreslår därför att regeringen lämnar ett nytt uppdrag om förslagsvis för en uppföljning av marknadssituationen. När det gäller frågan om nattågstrafik till andra länder inrättades i vårändringsbudgeten ett nytt ramanslag 1:16 Internationell tågtrafik med inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget ska bl.a. användas till utgifter för tågtrafik som staten upphandlar från till destinationer i andra länder. Regeringen har även gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upphandla nattågstrafik med dagliga avgångar till flera europeiska städer. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag på vilken trafik som bör upphandlas, redovisa en tidsplan för genomförandet och göra en bedömning av kostnaderna för staten. ska också utreda andra möjligheter att underlätta etableringen av nattågstrafik till utlandet och hur staten kan bidra till att den upphandlade trafiken kan ersättas av trafik som bedrivs på kommersiell grund. I budgetpropositionen avsattes ytterligare under anslaget och beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Regeringsuppdraget att utreda nattåg till slutredovisades av . I slutredovisningen pekas sträckningen ––ut som mest lämplig för att gå vidare med en eventuell upphandling av nattågstrafik till den europeiska kontinenten. Sträckan har enligt bra trafikmässiga förutsättningar, ger möjlighet till relevanta avgångs- och ankomsttider och öppnar för vidare förbindelser till andra delar av . En förutsättning för trafiken är bl.a. att nödvändiga överenskommelser med berörda länder kan ingås. bedömer att trafik på sträckan ––som tidigast skulle kunna vara igång . När det gäller logistikkedjan för godstransporter anges i regeringens nationella godstransportstrategi att syftet med strategin är att skapa förutsättningar för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter. I enlighet med vad som anges i strategin har regeringen inrättat ett nationellt godstransportråd. Rådet ska bidra till arbetet för effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter och genomförandet av godstransportstrategin. Rådet ska skapa en kontinuitet i arbetet med att utveckla godstransporterna och möjliggöra ett löpande utbyte av erfarenheter och synpunkter mellan regeringen och företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, forskningsinstitut, universitet och högskolor, statliga myndigheter, kommuner och regioner m.fl. Regeringen har beslutat om ett antal regeringsuppdrag som en följd av godstransportstrategin. Bland annat har regeringen gett i uppdrag åt att initiera och främja samverkan och samarbete för att åstadkomma ett fungerande system för horisontell samordning för ökad transporteffektivitet och minskad klimatpåverkan, t.ex. genom minskade tomtransporter och ökad fyllnadsgrad. ska –2029 bidra till att arbetet kan bedrivas långsiktigt i samarbete med näringslivet och andra berörda aktörer. Utskottet välkomnar detta. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det pågår ett aktivt arbete för att öka järnvägens attraktionskraft både för resenärer och för transportköpare. Utskottet finner därmed inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen och avstyrker motionerna 2019/20:505 (C) och 2019/20:615 (SD) yrkandena 26 och 66. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika säkerhetsfrågor. Utskottet framhåller att säkerheten inom transportsystemet prioriteras högt av utskottet. Utskottet hänvisar till det viktiga arbete som pågår inom området. Jämför reservation 14 (M), 15 (SD) och 16 (KD). m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2019/20:615 yrkande 22 att möjligheten att transportera järnvägsvagnar med fartyg bör behållas tills ytterligare en fast förbindelse mellan och har byggts eftersom kan tvingas stänga av flera orsaker. I yrkande 23 framhålls att det behövs fler och mer effektiva kontroller vid gränsöverskridande trafik. I yrkande 44 anför motionärerna att man bör placera fler fasta kameror på strategiska ställen eftersom det i princip är omöjligt att fysiskt övervaka alla järnvägsspår. I yrkande 45 föreslås att man ska se över möjligheten att använda drönare som kompletterande säkerhetsåtgärd. Motionärerna pekar på att drönare skulle kunna vara till hjälp vid olyckor eller vid sökande efter personer som vill sabotera eller är suicidbenägna. Motionärerna framhåller vidare att spårspring är ett stort och tyvärr även växande problem. Förutom olyckor skapar det dyra förseningar för resenärer och samhälle samt arbetsmiljöproblem för lokförare. I yrkande 47 begär motionärerna därför att straffet för olovlig vistelse i spårområde skärps. Motionärerna anser även i yrkande 48 att suicidprevention och insatser mot spårspring bör stärkas för att minska antalet omkomna i järnvägsinfrastrukturen. Motionärerna föreslår i yrkande 49 att möjligheten att som rutin köra i kontrollerad siktfart eller halv siktfart vid misstänkt spårspring, i stället för trafikstopp, bör utredas för att minska störningar och förseningar. Motionärerna framhåller vidare att det faktum att en lokförare kör tåg utan ombordpersonal kan innebära livsfara. Om eldsvåda, bråk eller andra tillbud uppstår kan det ta tid för lokföraren att upptäcka detta. I yrkande 52 föreslår därför motionärerna att det inte ska vara tillåtet att köra tåg med passagerare utan säkerhetsutbildad ombordpersonal. I yrkande 53 anför motionärerna att de lokförare som bevittnat personpåkörning bör få en ersättning om ett prisbasbelopp. I yrkande 54 begär motionärerna att intrångsskyddet till lokförare ombord på tåg bör stärkas. Motionärerna framhåller bl.a. att det är för lätt att komma in till en lokförare och sedan koppla bort viktig säkerhetsutrustning. I yrkande 55 anförs att det är angeläget att bangårdar får stärkt tillträdesskydd och säkerhetsklassning. Motionärerna menar att detta skulle minska risken för bl.a. nedklottrade tåg, spårspring, stölder och möjligheter att utföra sabotage. I yrkande 57 betonas vikten av ökad säkerhet för personal på tåg och bussar. Motionärerna anser att en straffskärpning bör utredas för hot och våld mot personal på tåg och bussar. (M) anför i motion 2019/20:873 att en utökad användning av värmedetektorer på järnvägsspår bör främjas för att reducera problemen med banvallsbränder. Genom detektorer kan lokföraren varnas för bromsade hjul som skapar gnistor. I motion 2019/20:2075 framhåller m.fl. (S) att man bör granska möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring på järnvägar. Motionärerna pekar på att problemet med personer som olovligen vistas på spåren växer och leder till kraftiga förseningar i tågtrafiken. m.fl. (M) efterfrågar i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 21 skärpta straff för personer som otillbörligen befinner sig inom spårområden. Regeringen bör enligt motionärerna skyndsamt utreda en lagskärpning när det gäller både bötesbeloppens storlek och en förbättrad möjlighet att döma till skadestånd. De förseningar som orsakas genom detta beteende kostar samhället mycket pengar. m.fl. (KD) lyfter i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 34 fram att i samarbete med tågoperatörerna bör arbeta fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. I motion 2019/20:2837 av Boriana m.fl. (M) yrkande 7 betonas vikten av alternativa järnvägsförbindelser till kontinenten via hamn. Nedläggningen av järnvägsfärjorna i måste förhindras. Om något skulle hända med eller med kommer enligt motionärerna den export- och importberoende svenska industrin att försättas i en mycket sårbar situation utan alternativa transportvägar till kontinenten. Säkerheten inom transportsystemet prioriteras högt av utskottet. Utskottet vill därför framhålla att de frågor som tas upp i motionsförslagen om åtgärder för att förstärka säkerheten och skyddet på järnväg och stationer är av stor betydelse. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet även statsrådet uttalanden i hans svar på en skriftlig fråga (fr. 2018/19:195). Statsrådet framförde bl.a. att regeringen anser att ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som bl.a. håller en hög trafiksäkerhet. Statsrådet framförde att det är angeläget att stärka ett aktivt säkerhetsarbete i transportsystemet och att regeringens mål är att antalet omkomna i trafiken ska minska. Utskottet vill klargöra att det grundläggande syftet med offentligrättslig säkerhetsreglering på transportområdet är att förebygga olyckor och därmed hindra att människor, egendom och miljö kommer till skada i samband med transporter. Av artikel 4 i direktiv /49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar (järnvägssäkerhetsdirektivet) framgår att medlemsstaterna ska se till att ansvaret för en säker drift av järnvägssystemet läggs på infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare har ansvar för sina respektive delar av järnvägssystemet gentemot användare, kunder, berörd personal och tredje part. Av artikeln framgår vidare att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare, för att kunna ta sitt ansvar för en säker drift av järnvägssystemet, ska vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för riskhantering, i samarbete med varandra där det är lämpligt, tillämpa nationella säkerhetsbestämmelser och säkerhetsstandarder och inrätta säkerhetsstyrningssystem i enlighet med säkerhetsdirektivet. Sammanfattningsvis innebär artikel 4 att det är järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare som ytterst är operativt ansvariga för en säker drift av järnvägssystemet. Järnvägssäkerhetsdirektivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen (2004:519) och föreskrifter utfärdade med stöd av den. Transportstyrelsen är tillsynsmyndighet enligt järnvägslagen. Det är i huvudsak genom tillsyn av säkerhetsstyrningssystemet som Transportstyrelsen försäkrar sig om att bl.a. infrastrukturförvaltare klarar av att driva sin verksamhet enligt gällande regler. Utskottet har i sammanhanget uppmärksammat att det i regeringens proposition Kamerabevakning i kollektivtrafik och apotek – ett enklare förfarande (prop. 2019/20:109) föreslås att kamerabevakningslagen (2018:1200) ändras så att kravet på tillstånd till kamerabevakning tas bort för bevakning i färdmedel som används i kollektivtrafik och för stations-, terminal- och hållplatsområden som används för sådan trafik. Kravet på tillstånd tas även bort för bevakning av vissa platser vid spårområden och av flygplatser. Undantagen ska gälla om bevakningen utförs i brottsbekämpande syfte, för att förhindra olyckor eller i ordningshållande syfte. Lagändringarna föreslås träda i kraft . När det gäller motionsförslaget om intrångsskydd vill utskottet peka på det som statsrådet framförde i svar på en interpellation (ip. 2016/17:603). Statsrådet konstaterade att arbetet med skyddsfrågor inom landtransportområdet på EU-nivå samordnas av kommissionen med hjälp av dess särskilt inrättade arbetsgrupp Landsec. När det gäller järnvägsskydd har arbetet i Landsec, liksom arbetet på nationell nivå, fokuserats på risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifiering, men med den skillnaden att huvudsyftet är att bedöma om åtgärder på EU-nivå bör vidtas för att komplettera det nationella skyddsarbetet. Vidare informerade statsrådet om att det på nationell nivå hade inletts ett systematiskt risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifieringsarbete i järnvägssektorn. Arbetet koordineras inom ramen för det nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd (NRJK). Statsrådet pekade också på att regeringen i budgetpropositionen hade föreslagit en satsning på sammanlagt –2020, dels för att utöka antalet stationer som har bevakning och kameraövervakning i syfte att ge bättre skydd och planeringsförutsättningar för ökad säkerhet och trygghet vid stationerna, dels för att genom samverkan mellan olika aktörer vid stationerna utöka antalet trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar. Statsrådet framhöll att han självfallet följer utvecklingen både i och på EU-nivå och att han är beredd på att ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas, inte minst som en följd av det arbete som pågår inom NRJK och Landsec. Utskottet är positivt till det viktiga arbete och de satsningar som regeringen gör för att öka säkerheten inom transportsystemet. Utskottet välkomnar även att regeringen i direktiven till åtgärdsplaneringen inför framtagandet av den senaste nationella planen för transportinfrastrukturen har framfört att ska beakta möjligheter att vidareutveckla krisberedskapen, det civila försvaret och förmågan att hantera händelser och situationer som t.ex. stora olyckor, naturhändelser, antagonistiska hot, höjd beredskap och ytterst krig. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att kampen mot terrorism och arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism är högt prioriterade frågor för regeringen. strategier mot terrorism är utgångspunkten för långsiktiga nationella och internationella arbete på området. Utskottet vill vidare även lyfta fram vikten av att tågpersonalen kan känna sig trygg och att arbetet organiseras på ett sätt så att risker och ohälsa förebyggs så långt som möjligt. Utskottet är dock medvetet om att särskilda krav på järnvägsfordons utformning kan vara oförenliga med de förpliktelser har med anledning av medlemskapet i EU.