bet · H801FiU28 · 2020-12-10 00:00:00 — Motionärerna yrkar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt förvaltarskap (yrkande 7). I kommittémotion 2020/21:249 av m.fl. (V) anför motionärerna att bör tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med en feministisk analys av genomförandet av Agenda 2030 (yrkande 8). Motionärerna yrkar även att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag i fråga om skuldsanering och behovet av att motverka skatte- och kapitalflykt (yrkande 9). Motionärerna vill även se krafttag för att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till hållbar utveckling. Motionärerna yrkar att regeringen ska återkomma till med förslag på lagstiftning för att företag ska genomföra s.k. human rights due diligence, dvs. att företagen ska analysera riskerna för och förhindra att företagens verksamheter har en negativ påverkan på de mänskliga rättigheterna (yrkande 10). Dessutom bör ett klimat- och miljöperspektiv läggas på de förslag som regeringen arbetar fram. I kommittémotion 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att ska tillkännage för regeringen att nationella klimatmål inte får uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser (yrkande 2). I samma motion yrkar motionärerna att regeringen ska identifiera och höja den nationella ambitionsnivån inom de områden där ligger långt ifrån att nå målen (yrkande 3). Vidare yrkar motionärerna att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att det traditionella utvecklingsbiståndet efter Agenda 2030:s genomförande ska kunna avvecklas (yrkande 4). I kommittémotion 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkande 7 anför motionärerna att bör ställa sig bakom att ska ha som ambition att vara världsledande i mål 5 i Agenda om kvinnors fulla delaktighet i beslutsfattande på alla områden. Förutsättningar för att integrera Agenda 2030 I kommittémotion 2020/21:249 av m.fl. (V) anför motionärerna i yrkande 3 att regeringen bör tillsätta en politiskt sammansatt kommitté med uppdrag att kontinuerligt ta fram underlag till regeringen för genomförandet av Agenda 2030. Vidare framför motionärerna att länsstyrelserna har en viktig roll i det lokala och regionala genomförandet av Agenda 2030 tillsammans med kommuner, regioner och andra aktörer i samhället. Motionärerna anför i yrkande 4 att regeringen bör återkomma till med förslag på hur länsstyrelsernas roll i arbetet med Agenda 2030 kan förtydligas, liksom hur samarbetet med kommuner och regioner kan förtydligas när det gäller genomförandet av agendan (yrkande 5). Vidare framhåller motionärerna att det bör skapas ett återkommande forum för samverkan och dialog. I yrkande 6 anför motionärerna att bör återkomma till med förslag på hur ett nationellt Agenda 2030-forum kan genomföras. Dessutom yrkar motionärerna att regeringen även bör återkomma till med förslag på hur ett uppdrag till länsstyrelserna om att arrangera regionala Agenda 2030-forum för olika sektorer och aktörer på lokal och regional nivå kan genomföras (yrkande 7). Motionärerna framhåller också att en prioritering från regeringen skulle göra det lättare för myndigheter, länsstyrelser, kommuner och regioner att uttolka hur de konkret ska arbeta med genomförandet av Agenda 2030. Motionärerna yrkar att regeringen ska återkomma till med förslag på en handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030 och de mest prioriterade åtgärderna (yrkande 11). I kommittémotion 2020/21:347 av m.fl. (M) framför motionärerna att företagens roll är avgörande för förmågan att genomföra Agenda 2030. I yrkande 1 föreslår motionärerna att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om näringslivets centrala roll i genomförandet av agendan och betydelsen av en politik som främjar tillväxt för att målen i agendan ska uppnås. Yttranden från andra utskott lämnar i sitt yttrande 2020/21:UU2y synpunkter på det övergripande mål som regeringen föreslår för genomförande av Agenda 2030, hur detta mål förhåller sig till det befintliga målet för politiken för global utveckling (PGU) och hur regeringen bedömer att målet för Agenda 2030-arbetet ska följas upp och redovisas för . Utskottet lämnar också synpunkter på internationella arbete för att uppnå Agenda 2030-målen globalt och hur detta arbete förhåller sig till det nationella genomförandet. Yttrandet begränsas till dessa delar av propositionen samt motsvarande delar i motionerna. Utskottet gör bedömningen att det föreslagna målet tydliggör och förankrar det svenska genomförandet av Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Det föreslagna målet främjar och synliggör även vikten av samordning och samstämmighet mellan samtliga politikområden, såväl globalt som nationellt. Utskottet gör även bedömningen att det föreslagna målet är en naturlig utveck-ling av PGU. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker propositionen. har övervägt om kammaren vid ett godkännande av det nya målet bör tydliggöra att det gällande målet för PGU ska upphöra att gälla. Utskottet vill dock avvakta erfarenheterna från regeringens uppföljning av det nya målet för genomförandet av Agenda 2030, i vilken regeringen avser att integrera resultatredovisningen för PGU. Miljö- och jordbruksutskottet har i yttrande 2020/21:MJU5y lämnat synpunkter på propositionen och de delar av motionerna som berör utskottets beredningsområde. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker propositionen i dessa delar och avstyrker motionsyrkandena. Utskottet behandlar Agenda 2030 i samband med beredningen av budgetpropositionen. Vid behandlingen av budgetpropositionen (utg. omr. 2) konstaterade utskottet att regeringen avsåg att återkomma till med en samlad inriktning för att genomföra och följa upp Agenda 2030. Utskottet ville inte föregripa regeringens arbete och avstyrkte i betänkande 2019/20:FiU2 de då aktuella motionsyrkandena. Flera av motionsyrkandena var likalydande med de yrkanden som anförts med anledning av propositionen om genomförande av Agenda 2030. I budgetpropositionen (utg. omr. 2) redovisar regeringen arbetet för att genomföra Agenda 2030 nationellt. Regeringen framför bl.a. att den nu aktuella propositionen om genomförande av Agenda 2030 kommer att vara en utgångspunkt för det fortsatta arbetet, både nationellt och internationellt. Regeringen bedömer att det bland samhällets aktörer finns ett stort och ökande intresse och engagemang för arbetet med Agenda 2030 och de globala målen. framhåller regeringen att det är viktigt att samarbetet och partnerskap mellan olika aktörer i samhället ökar för att skapa handlingskraft och uppnå en hållbar utvecklig. Vidare konstaterar regeringen att det av SCB:s rapport av Agenda 2030 i – Statistisk lägesbild 2019 framgår att alltjämt har flera utmaningar att hantera. Utskottet välkomnar regeringens förslag om ett övergripande riksdagsbundet mål. Liksom regeringen anser utskottet att det föreslagna målet tydliggör och förankrar det svenska genomförandet av Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Det föreslagna målet främjar och synliggör även vikten av samordning och samstämmighet mellan samtliga politikområden, såväl globalt som nationellt. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att målsättningarna med PGU i stort överensstämmer med Agenda 2030 och att PGU är ett centralt verktyg för bidrag till att genomföra agendan globalt. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett förnyat riksdagsbundet mål för en samstämmig politik för hållbar utveckling i enlighet med Agenda 2030 är en naturlig utveckling av PGU. Utskottet tillstyrker propositionen och föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om mål för genomförande av Agenda 2030. I motionsyrkandena framhåller motionärerna bl.a. att regeringen behöver identifiera och höja den nationella ambitionsnivån där ligger långt ifrån att nå målen, att det svenska genomförandet av Agenda 2030 ska ske utifrån en svensk kontext och att det internationella ramverket behöver stärkas för att bl.a. bekämpa kapital- och skatteflykt. Vidare yrkar motionärerna att arbete för att genomföra agendan ska stärkas genom ett förtydligande av länsstyrelsernas, regionernas och kommunernas roll i arbetet. Ett par motioner tar även upp näringslivets och företagens roll i genomförandet av Agenda 2030. och miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionerna i de delar som berör respektive beredningsområde. finner inte heller anledning att i det här sammanhanget rikta tillkännagivanden till regeringen i dessa delar och avstyrker härmed motionsyrkandena. Uppföljning av genomförande av Agenda 2030 Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska redovisa arbetet med genomförande av Agenda 2030 i en skrivelse till och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden, bifaller delvis ett motionsyrkande och avslår övriga motionsyrkanden. Jämför reservation 6 (SD) och 7 (KD). Agenda 2030 tydliggör att det bör följas upp hur genomförandet går på global, regional och nationell nivå samt betonar att medlemsländerna har det huvudsakliga ansvaret för uppföljning och utvärdering. Uppföljningen av ett riksdagsbundet mål Ett mål för genomförandet av Agenda 2030 som är beslutat av visar enligt regeringen åtagande på ett tydligt sätt och lägger grunden för en systematisk uppföljning av genomförandet. Uppföljning och utvärdering är nödvändigt för att följa genomförandet och säkra måluppfyllelsen. Budgetlagen (2011:203) ställer särskilda krav på återrapportering i budgetpropositionen för riksdagsbundna mål. Av budgetlagen framgår att regeringen ska lämna en redovisning i budgetpropositionen av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till mål som har beslutats av (10 kap. 3 §). Som redovisats ovan motsvarar de befintliga riksdagsbundna målen inom respektive utgiftsområde i hög utsträckning delmålen i Agenda . De riksdagsbundna målen inom respektive utgiftsområde som redovisas i budgetpropositionen är viktiga i uppföljningsarbetet och bidrar till att förtydliga agendans mål och delmål i genomförandearbetet, men den redovisningen blir med nödvändighet uppdelad. Regeringen gör därför bedömningen att en samlad uppföljning av det föreslagna målet för genomförandet av Agenda 2030 är central. För att ge en överblickbar och samlad redovisning av genomförandet av agendan anser regeringen att den minst en gång per mandatperiod bör lämna en samlad och fördjupad redovisning till i en bilaga till budgetpropositionen. Bilagan bör innehålla en nulägesanalys, en analys av samstämmighet och en samlad redovisning av regeringens arbete med Agenda 2030, inklusive en redovisning av den förflyttning som har gjort mot målet. Regeringen föreslår att den särskilda resultatredovisning av politik för global utveckling (PGU) som har gjorts till integreras i och ersätts av redovisningen för Agenda 2030. Ett riksdagsbundet mål och regeringens återrapportering ger även grund för granskningsmyndighet att utvärdera det svenska genomförandearbetet i förhållande till uppsatta mål. Statistiskt baserad analys av Agenda 2030 för uppföljning () har i uppdrag att ansvara för statistikbaserad analys av genomförande av Agenda 2030. Regeringen gav 2017 SCB i uppdrag att analysera hur i dåvarande läge, baserat på tillgängliga data och resultat, levde upp till mål och delmål i Agenda , vilket kan utgöra en utgångspunkt när utvecklingen framöver ska beskrivas. Regeringen gav 2018 SCB i uppdrag att samordna utvecklingen, produktionen och tillgängliggörandet av statistik för uppföljningen av genomförande av Agenda 2030 (Fi2018/02412/SFÖ och M2020/00628/Kl). Tre delrapporter har lämnats, och uppdraget ska slutredovisas . SCB ska då även lämna förslag på hur den samordnade statistiska uppföljningen av Agenda 2030 ska organiseras efter att SCB:s uppdrag är slutfört fram . Regeringen framhåller att den statistiska uppföljningen av Agenda 2030 ger en övergripande bild av genomförande av agendan. Denna uppföljning ska komplettera de särskilda uppföljningar som görs inom enskilda utgiftsområden och som utgår från nationella mål och uppföljningssystem. SCB:s uppföljning av Agenda 2030 avser inte att ersätta de särskilda uppföljningarna utan att sammanföra aspekter av dessa, särskilt där utgiftsområdena påverkar varandra. Enligt regeringen kan uppföljningen av agendan på så sätt även bli ett verktyg för att uppmärksamma frågor där myndigheter i ännu högre grad behöver arbeta sektorsövergripande för att driva utvecklingen i en mer hållbar riktning. Genom detta möjliggörs en resultatbaserad ansats som också gör det möjligt att följa hur resultat utvecklas . bidrag till den globala uppföljningen av Agenda 2030 Ländernas genomförande av agendan ska rapporteras till FN, vilket sker på två olika sätt. Det ena är den statistiska uppföljningen genom globala indikatorer beslutade av FN. Den andra formen av rapportering är den frivilliga nationella granskning som länder gör, som redovisas vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling (HLPF). Inför högnivåforumet 2017 presenterades den första rapporten från den om genomförandet av Agenda 2030. Rapporten togs fram i en bred konsultationsprocess med underlag och bidrag från ett stort antal samhällsaktörer i olika referensgrupper. Regeringen anser att det är lämpligt att göra en nationell rapportering vid högnivåforumet en gång per mandatperiod. Uppföljning av genomförande av Agenda 2030 I kommittémotion 2929/21:249 av m.fl. (V) anför motionärerna att ska tillkännage för regeringen att en skrivelse med en uppföljning av arbete med Agenda 2030 bör lämnas till (yrkande 1). Dessutom framhåller motionärerna att ambition bör vara högre än att lämna en nationell rapport till FN:s högnivåforum endast en gång per mandatperiod. En redovisning av resultat bör göras för FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling (yrkande 2). I kommittémotion 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att ska tillkännage för regeringen att en resultatredovisning av genomförandet av Agenda 2030 behöver göras i en resultatskrivelse till två gånger per mandatperiod eftersom en god resultatuppföljning är av stor betydelse för genomförandet av agendan (yrkande 5). I kommittémotion 2020/21:357 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra hur de delar av politik för global utveckling (PGU) som inte omfattas av det nya målet för Agenda 2030 ska följas upp. I kommittémotion 2020/21:680 yrkar m.fl. (SD) att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om en återkommande internationell extern utvärdering av politik för global utveckling för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030. Vidare anför m.fl. (SD) i kommittémotion 2020/21:692 yrkande 5 att även arbete med Agenda 2030 återkommande bör utvärderas. sammanvägda uppfattning är att den redovisning som regeringen förordar, dvs. genom en bilaga till budgetpropositionen en gång per valperiod, inte är tillräcklig för att ska kunna följa genomförandet och säkra måluppfyllelsen i alla delar av arbetet med Agenda 2030. Regeringen bör enligt utskottet lämna en redovisning av detta i en skrivelse till . Förutom de aspekter som regeringen i propositionen ser framför sig att redovisningen ska belysa vill utskottet understryka vikten av att redovisningen också möjliggör en adekvat uppföljning av bidrag till det globala genomförandet av Agenda 2030 utifrån målen för PGU och utvecklings-samarbetet genom det internationella biståndet. Utskottet anser att redovisningen bör utgå från verksamhetsspecifika och uppföljningsbara mål kopplade till resultatindikatorer. Vidare anför utskottet att det är centralt att regeringen lyfter fram identifierade målkonflikter och hur den avser att hantera dessa. noterar att regeringen avser att vara aktiv i den internationella uppföljningen av Agenda 2030 genom att bl.a. delta i den frivilliga nationella granskningen vid högnivåforumet en gång varje valperiod. Utskottet anser att regeringens bedömning i detta avseende är balanserad. föreslår att finansutskottet tillstyrker motionerna 2020/21:249 (V) yrkande 1 och 2020/21:347 (M) yrkande 5 samt delvis 2020/21:357 (KD) och avstyrker motion 2020/21:249 (V) yrkande 2. Som regeringen beskriver redovisas av uppfyllelsen av de riksdagsbundna målen i budgetpropositionen. Uppfyllelsen redovisas för varje ut-giftsområde och behandlas på så sätt av det utskott som tidigare berett de mål som har beslutat om. innebär samstämmighetspolitiken att ställningstaganden i samtliga utgiftsområden ska verka för, eller åtminstone inte verka mot, en hållbar utveckling. I det ingår att identifiera, synliggöra och hantera målkonflikter mellan politikområden men också att identifiera områden där politiken har potential att skapa synergier och samstämmighet mellan politikområden. För detta är en överblickbar, samlad och fördjupad redovisning avgörande, vilket regeringen också påpekar i propositionen. Regeringen avser att ge en sådan samlad och fördjupad redovisning av det nya målet i en särskild bilaga i budgetpropositionen minst en gång varje valperiod. Den särskilda resultatredovisning av PGU som görs till föreslås integreras i och ersättas av redovisningen för Agenda 2030. Utskottet delar utrikesutskottets bedömning att en redovisning i en särskild bilaga i budgetpropositionen kan innebära att förutsättningarna för uppföljning försämras och att redovisningen skulle ske alltför sällan. Det finns även en risk för att den öppenhet och tillgänglighet som en särskild resultatskrivelse till innebär skulle gå förlorad. Utskottets bedömning är att regeringen ska lämna en redovisning av genomförandet och måluppfyllelsen i arbetet med Agenda 2030 i en skrivelse till . I likhet med utrikesutskottet föreslår utskottet att lämnar ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet föreslår därmed att bifaller motionerna 2020/21:249 (V) yrkande 1 och 2020/21:347 (M) yrkande 5 och delvis bifaller motion 2020/21:357 (KD). Utskottet gör bedömningen att den beskrivna redovisningen enligt ovan ger ett adekvat och tillräckligt underlag och avstyrker motionerna 2020/21:680 och 2020/21:692 av m.fl. (SD). När det gäller den internationella uppföljningen konstaterar utskottet i likhet med utrikesutskottet att regeringen avser att vara aktiv i den internationella uppföljningen, bl.a. genom att delta i den frivilliga nationella granskningen vid FN:s politiska högnivåforum en gång varje valperiod. Utskottet gör bedömningen att regeringens ambitionsnivå är väl avvägd och föreslår att motion 2020/21:249 (V) yrkande 2 avstyrks. genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och i (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ett övergripande mål för genomförande av Agenda 2030 Ett mål för Agenda 2030 och en samstämmig politik De riksdagsbundna målen och genomförandet av Agenda 2030 Genomförandet av Agenda 2030 utifrån svenska utgångspunkter ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkandena 8–10 och 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkande 7. Förutsättningar för att integrera Agenda 2030 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 11. Vi vill se en tydligare roll för företagande och innovation i arbetet med agendans globala genomförande. Agenda 2030 tydliggör tillväxtens centrala betydelse för att nå de 17 globala målen om att bekämpa fattigdom och hunger, att säkerställa en god utbildning för alla liksom att bekämpa klimat-förändringarna. I det sammanhanget är företagens roll avgörande, och vi vill betona näringslivets centrala betydelse för att uppnå målen. Klimatfrågan är till sin natur gränsöverskridande, och det svenska klimatmålet är förankrat i ett globalt perspektiv. För att svensk klimatpolitik ska göra skillnad och för att målen i Agenda ska nås är det helt centralt att nationella klimatmål inte uppnås genom att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. Vi anser att det är angeläget att identifiera de mål som ligger långt ifrån och höja den nationella ambitionsnivån för dem. Av särskild vikt är mål 16 om fredliga och inkluderande samhällen, sammankopplat med grundläggande frågor om samhällskontraktet och medborgarnas tillit till institutioner och statsförvaltning. En central del i genomförande av Agenda 2030 är även bistånds- och utvecklingspolitiken. Åtgärder för att främja ekonomisk tillväxt, internationell handel och ett förbättrat företagsklimat är helt avgörande för att nå både målen för biståndspolitiken och målen för Agenda 2030. Det är inte bistånd som driver utvecklingen framåt, utan det traditionella utvecklingsbiståndet måste präglas av hjälp till självhjälp. Vi anser att riksdag bör ställa sig bakom målet att det traditionella utvecklingsbiståndet ska kunna avvecklas när Agenda 2030 är genomförd. Detta ska dock inte förväxlas med ett svenskt engagemang i internationellt samarbete och en beredskap att tillhandahålla humanitärt katastrofbistånd, vilket kommer att vara viktigt även . genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Ett övergripande mål för genomförande av Agenda 2030 Ett mål för Agenda 2030 och en samstämmig politik ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkande 12. De riksdagsbundna målen och genomförandet av Agenda 2030 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8. Genomförandet av Agenda 2030 utifrån svenska utgångspunkter ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7 och 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkandena 8–10, 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkande 7. Förutsättningar för att integrera Agenda 2030 Agenda 2030 är ett övergripande vägledande dokument som kan utgöra ett positivt instrument vid integrering relaterad till svenska förhållanden, behov och möjligheter. Förslaget till mål för genomförandet av agendan är emellertid generellt och tolkningsbart, och vi anser att det behöver definieras. Det saknas specificering av vad som avses utifrån en svensk kontext, hur effektivitet, målstyrning och nytta ska uppnås samt koppling till näringslivet. Genomförandet av Agenda 2030 ska utgå från varje lands nationella förutsättningar. Vi anser att det därför bör tydliggöras att genomförande av agendan ska ske utifrån nationella förutsättning samt gagna såväl nationen som regioner och kommuner. Vi anser att målet dessutom behöver kompletteras med en specificering av nytta och målstyrning samt mätbara effekter inom respektive målområde. Välfärden i ska vara en signatur för landet, och vi vill ha ett Välfärdssverige där tryggheten genomsyrar landet. Samtliga 17 mål i agendan är relaterade till välfärd, och flertalet mål är direkt beroende av en fungerande välfärd för att kunna genomföras. Välfärd byggs till stor del upp genom näringslivets verksamhet, och vi anser att genomförandet behöver relateras till näringslivsaspekter för tillväxt och möjligheten att bedriva verksamhet i hela . ska verka för hållbar utveckling men den ledande rollen internationellt får inte gå före att lösa de nationella problemen. Det finns en rad problem i , som dessutom har förvärrats, och vi anser att resurser i första hand behöver läggas på nödvändiga satsningar i . Vi delar regeringens syn att miljö- och klimatrelaterade områden är viktiga. Vi anser att det därför behövs en hållbar miljöpolitik som är kopplad till konstruktiva, realistiska och kostnadseffektiva satsningar.