bet · H701FöU9 · 2020-03-11 00:00:00 — Mot denna bakgrund var inte justitieutskottet berett att ställa sig bakom förslaget att Försvarsmakten ska ha möjlighet att använda militära resurser för att avlasta polisen och de fann inte heller anledning att föreslå något tillkännagivande om ett bättre samarbete mellan polisen och andra aktörer (bet. 2018/19:JuU10). När frågan beretts i försvarsutskottet har utskottet delat justitieutskottets bedömning och avstyrkt samtliga motionsyrkanden (bet. 2018/19:FöU9). Utskottet delar justitieutskottets bedömning att det är viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och på annat sätt få avlastning och hjälp i olika situationer. I likhet med justitieutskottet bedömer utskottet att de bestämmelser som finns i bl.a. förordningarna om Försvars-maktens stöd till polisen är ändamålsenligt utformade. Exempelvis kan utskottet konstatera att regeringen framhöll i sin proposition Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning (prop. 2005/06:111) att det inte bör göras några ändringar i nuvarande regelverk som riskerar att gå ut över medborgarnas rättssäkerhet eller leda till en samman-blandning av militär och polisiär verksamhet. I propositionen beskrev därför regeringen de olika förutsättningarna för att Försvarsmakten ska ges möjlighet att biträda polisen med uppgifter som kan innefatta användning av våld eller tvång mot enskilda. Därmed avstyrker utskottet tre motionsyrkanden om Försvarsmaktens stöd till polisen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vindkraft bl.a. eftersom det pågår en översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. Jämför reservation 12 (C). I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) anför motionärerna att Försvarsmakten i sina tillståndsbedömningar av vindkraftsparker ska ta hänsyn till de fördelar som förnybar energi ger totalförsvaret (yrkande 16). Om det blir fler lokala producenter av både vind- och solkraft minskar sårbarheten i elförsörjningen på lång sikt, enligt motionärernas bedömning. Att värna småskalig el gör det lättare för människor att klara sin egen elförsörjning även vid en kris. Motionärerna menar vidare att det är lättare för en antagonist att slå ut ett fåtal stora produktions-anläggningar än 100 000 småskaliga. Motionärerna bedömer också att småskalig vattenkraft bidrar till samhällets samlade motståndskraft. Som en viktig del i totalförsvaret menar motionärerna att också Försvarsmakten bör bidra till denna utveckling i sina tillståndsbedömningar av vind- och vågkraftsparker. Dialogen och samverkan med övriga samhället behöver utvecklas och ske tidigare i tillståndsprocessen enligt motionärerna. Försvarets intressen och vind- och vågkraftens intressen ska kunna samexistera inom samma geografiska områden och ett ökat användande av vind- och vågkraft bedöms bidra till de fördelar för totalförsvaret som Försvarsberedningen skrivit om i rapporten . Försvarsmakten ska ta större hänsyn till detta i sina tillståndsbedömningar, inte minst som en del av den övergripande målsättningen för det militära försvaret att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. I motionen framhålls att dessa intressen tycks kunna samexistera bättre i länder såsom där vindkraften är kraftigare utbyggd än i . Bakgrund och tidigare behandling bestämmelser gäller för Försvarsmakten. innehåller bl.a. allmänna hänsynsregler (2 kap.) och grundläggande bestämmelser om hushållningen med mark- och vattenområden (3 kap.). I 3 kap. regleras frågor om riksintressen. Utgångspunkten är att mark- och vattenområden ska användas för det eller de ändamål som områdena är mest lämpade för med hänsyn till beskaffenhet, läge och behov. Mark- och vattenområden som har betydelse för totalförsvaret ska enligt 3 kap. 9 § så långt som möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan motverka totalförsvarets intressen. Enligt samma bestämmelse ska områden som är av riksintresse på grund av att de behövs för totalförsvarets anläggningar skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. I 3 kap. 10 § anges att om ett område är av riksintresse för flera oförenliga ändamål ska företräde ges åt ändamål som på det lämpligaste sättet främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Om området behövs för en totalförsvarsanläggning ska försvarsintresset ges företräde. Bestämmelserna om riksintresse gäller också vid byggslovsprövning enligt (2010:900). Dock får regeringen enligt 5 kap. 1 § utfärda föreskrifter för totalförsvaret som avviker från i den utsträckning det på grund av rådande särskilda förhållanden är nödvändigt för att stärka försvarsberedskapen. Detta gäller dock inte inom sådant ämnesområde för vilket föreskrifter måste utfärdas i lag. Dagens beslutsprocess förutsätter att riksintressen för flera oförenliga ändamål prövas och ställer krav på att Försvarsmaktens ansökningar om miljötillstånd alltid innehåller miljökonsekvensbeskrivningar. Försvars-makten kan också beröras av enskilda exploatörers etablering av vindkraftverk. Större vindkraftsanläggningar miljöprövas av miljö-prövningsdelegationerna i enlighet med . Mindre etableringar bygglovsprövas av kommunen. I bygglovs- eller miljöprövningen av etablering av vindkraftverk ska alla berörda, däribland Försvarsmakten, ges tillfälle att yttra sig. Försvarsmakten ska i prövningen lämna det yttrande som behövs för att hänsyn ska tas till det riksintresse myndigheten har att bevaka, dvs. riksintresset för totalförsvaret. väger samman omständigheterna i ärendet och fattar beslut. Försvarsmakten ska redovisa sin medverkan i beredningen av ärenden som rör vind- och vågkraft samt de åtgärder myndigheten vidtagit för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. I budgetpropositionen redovisar regeringen att Försvarsmakten gör en s.k. hindersprövning med utgångspunkt i luftfartsförordningens bestämmelser om höga objekt och flyghinder. Prövningen görs med utgångspunkt i övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- och sensorsystem som Försvarsmakten och andra myndig-heter i försvarssektorn har. Försvarsmakten besvarade 150 remisser om vindkraft . I dessa ärenden inkluderas både remisser, bygglov och miljöprövningar liksom vindbruksplaner och remisser i ett tidigt skede. Många ärenden kommer till Försvarsmakten och därför kan det vara samma positioner som gett anledning till synpunkter och som syns i statistiken. I av de inkomna remisserna framförde Försvarsmakten inte någon invändning. För de remisser till Försvarsmakten, där individuella positioner inte preciserats, lämnar myndigheten synpunkter i något fler fall. Utskottet kan konstatera att dagens beslutsprocess förutsätter att riksintressen för flera oförenliga ändamål vägs mot varandra och konstaterar att regeringen i enlighet med januariavtalet dessutom beslutat om en översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. Vidare har utskottet understrukit vikten av att få ett samlat förslag när det gäller totalförsvarets inriktning. Ett sådant torde även kunna inkludera frågor om en robust energiförsörjning i hela konfliktskalan från kris till krig. Därmed ser utskottet inte skäl att tillstyrka yrkande 16 i kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. Organisation, ledning och styrning, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 7, 20, 22, 24, 26–28, 30, 32, 37 och 39–41 samt 2019/20:1537 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1831 av m.fl. (S), 2019/20:2035 av (M), 2019/20:2353 av (M), 2019/20:2503 av m.fl. (M), 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 23 och 30, 2019/20:2964 av (M) och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi anser att ska vara en självständig och fri nation med en försvarsmakt som på ett trovärdigt sätt kan hävda en förmåga att skydda landet genom ett organiserat totalförsvar. Vi anser att planering för småskaligt lokalt försvar är ett nödvändigt steg innan det fria kriget. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det vi anfört om försvarsledningen och om försvarets geografiska indelning med militära och civila befälhavare på alla nivåer. Vi vill även framhålla att en ny militärhögskola bör etableras och att Försvarsmaktens lokalförsörjning bör utredas. När det gäller markstrids-krafterna lämnar vi förslag i fråga om arméns storlek, baseringsorter och divisioner för en effektiv ledning samt om lokalförsvarsförband. I vår motion har vi understrukit att är den nation som har längst kust i och vi anför därför att bör ställa sig bakom våra förslag när det gäller såväl marinens utformning och storlek som marinbaser och förband. Vi har vidare anfört att Försvarsberedningens förslag om att upprätthålla sex stridsflygdivisioner inte är tillräckligt. Vi föreslår därför att ytterligare flygflottiljer upprättas och att krigsflygplatser etableras för att successivt återskapa systemet med reservbaser för flygvapnet. Vi anser dessutom att snabba krigsförlopp förutsätter att flygvapnet får tolv basbataljoner och fler stridsledningsbataljoner. Organisation, ledning och styrning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 7, 20, 22, 24, 26–28, 30, 32, 37 och 39–41, 2019/20:1537 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1831 av m.fl. (S), 2019/20:2035 av (M), 2019/20:2353 av (M), 2019/20:2503 av m.fl. (M), 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 23 och 30 samt 2019/20:2964 av (M). Jag vill sätta fokus på arméns fortsatta utbyggnad och på att hela landet ska försvaras. Mot den bakgrunden föreslår jag att förbands- och utbildningsstrukturen i Försvarsmakten ska ha sin utgångspunkt i geografiska platser som är strategiskt viktiga för totalförsvaret så att rekryteringsbasen ökar och folkförankringen och försvarsförmågan stärks. Organisation, ledning och styrning, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 23 och 30 samt 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 7, 20, 22, 24, 26–28, 30, 32, 37 och 39–41, 2019/20:1537 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1831 av m.fl. (S), 2019/20:2035 av (M), 2019/20:2353 av (M), 2019/20:2503 av m.fl. (M), 2019/20:2964 av (M) och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 3. Jag föreslår att godkänner inriktningen för krigsförband i krigsorganisation 2021 som anges i Värnkraft – Inriktningen av säkerhets-politiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). Jag förslår dessutom att Luftstridsskolan i ombildas till flygflottilj , vilket skulle bidra till att förstärka försvaret av . Jag anser att en flygflottilj med två divisioner JAS Gripenplan bör etableras i . Jag vill framhålla vikten av att varje flygdivision (ca 12–15 flygplan) kan ges ett spritt basområde med flera start- och landningsmöjligheter. Därför föreslår jag en tredubbling av flygvapnets basorganisation. Övningsverksamhet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:2352 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 20. Vi anser att försvaret bör få bättre möjligheter att öva. Säkerhetsläget i vårt eget närområde har försämrats och försvarsförmågan bör stärkas. Vi vill framhålla att både och har förändrats på ett antal avgörande punkter , framför allt när det gäller störande verksamhet. Det har därmed blivit allt svårare att bygga i t.ex. bullerutsatta miljöer. Verksamheter som ses som störande har blivit betydligt mer restriktiva när det gäller att tillstyrka byggnation i sin direkta närhet. Rådande lagstiftning medger att man använder sig av servitut, men bara inom nivåer. uppsatta gränsvärden gäller därför oavsett vad som avtalats i servitutet. Vi menar att det är nödvändigt att bedöma hur rikets försvar bör prioriteras i förhållande till bullervärden och anser att Försvarsmaktens behov övertrumfar de som ska värna. Vi vill pröva möjligheten att göra bullerregler dispositiva för Försvarsmakten i samband med servitutstecknande för att kunna säkra både försvarets möjligheter att öva och kommuners möjligheter att bygga bostäder. Försvaret bör ses som en tillgång och inte en belastning på grund av en stelbent lagstiftning. Vi vill även lyfta möjligheten att ändra lagstiftningen så att Försvarsmakten i avvaktan på slutgiltigt besked om miljöprövning interimistiskt får bedriva övningsverksamheten. Detta utifrån det försämrade säkerhetsläget och behovet av att öva en växande krigsorganisation samt de långa ledtiderna för beslut om miljötillstånd. Övningsverksamhet, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2019/20:2352 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 20. Vi anser att en större krigsförbandsövning åtminstone är en rimlig ambitionsnivå för att vidmakthålla krigsduglighet. Vi vill framhålla att det krävs regelbundna krigsförbandsövningar för att uppnå målet om användbara, tillgängliga och väl samövade fältförband för nationella uppgifter. Övningsverksamhet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 20 samt 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2019/20:2352 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag bedömer att en ökad samverkan med civila myndigheter i form av beredskapsövningar och beredskapskontroller skulle kunna vara en motivationshöjande faktor för de soldater som ska tjänstgöra i Försvarsmakten och att de skulle finna övningar av annan karaktär, än rent militära, stimulerande. Jag anser att fler kvalificerade övningar med förband bör prioriteras och att officersutbildningen bör ha tydligt sikte på att utveckla officerarnas kärnkompetens, nämligen att leda väpnad strid och till detta relaterad verksamhet. Försvarsmaktens klimat- och miljöpåverkan, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:586 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2019/20:1511 av m.fl. (MP) yrkande 2. Jag anser att regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att minska de föroreningar i som orsakats av militära övningar. Jag anser vidare att regeringen bör se till att en sanering av botten sker och att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en långsiktig behovs- och kostnadsanalys för sanering såväl av Försvars-maktens samtliga nuvarande och tidigare skjut- och övningsfält som av områden när det gäller odetonerad ammunition och miljöföroreningar. är näst största sjö och dessutom en viktig dricksvattentäkt för ca 280 000 personer. Sjön är ett viktigt Natura 2000-område och det finns ett mål om att utöka användningen av den som dricksvattentäkt framöver, men den används också av Försvarsmakten som övnings- och testområde. har Försvarsmakten tillstånd och 69 000 skott , vilket är en markant ökning. Redan de tidigare tillåtna nivåerna hade en negativ inverkan på miljön i form av bl.a. föroreningar. Försvarsmakten måste kunna öva, men jag anser att övningarna i och vid behöver begränsas. Balansen mellan försvarets intressen av att öva, miljöintressen och behovet av att säkra rent dricksvatten behöver bli bättre. Min bedömning är att Försvarsmaktens klimat- och miljöarbete har förbättrats avsevärt jämfört med bara ett par årtionden tillbaka. Enligt förorenade områden (RiR 2016:25) disponerar Försvarsmakten nära 2 200 potentiellt förorenade områden. mark utgörs av aktiva övnings- och skjutfält och ytterligare ca är under avveckling enligt motionen. Detta är arealer som ofta innehåller både stora mängder odetonerad ammunition och miljöföroreningar. Att grundligt sanera samtliga skjut- och övningsfält skulle sannolikt medföra mycket stora kostnader och behöva göras . Enligt är det Försvarsmakten som själva ansvarar för att ta hand om de föroreningar man förorsakat. Det är dock fastslaget att det ska ske i den utsträckning som myndighetens resurser medger. Enligt motionärerna har Försvarsmakten –2023 avsatt för framtida utgifter för sanering av förorenade områden. Detta grundas på myndighetens egna prioriteringar i stället för det faktiska saneringsbehovet. För att kunna skaffa sig en översikt över de reella behoven föreslår jag att regeringen ger myndigheterna i uppdrag att göra en genomgripande behovs- och kostnads-analys. Hemvärnet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi anser att hemvärnet bör förstärkas. Hemvärnet omfattar ca 21 000 personer och det är en betydelsefull resurs för både Försvarsmakten och de civila myndigheterna i samband med en kris. Försvarsberedningen är i sin rapport tydlig med att hemvärnets organisation bör utökas. Målet är att det i ett första steg ska bestå av minst 25 000 hemvärnssoldater. Försvars-beredningen pekar också på hemvärnets viktiga roll i den fredstida krisberedskapen och möjligheten att vid större kriser kunna komplettera det frivilliga engagemanget genom att hela hemvärnsförband kan tas i anspråk. Vi föreslår att hemvärnets numerär ökar till 30 000 personer. Dessutom anser vi vidare att hemvärnet bör bli en egen försvarsgren. Hemvärnet, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi anser att lokalt rekryterade hemvärnsbataljoner bör bemannas av frivilliga soldater som åtminstone har genomfört grundläggande militär utbildning (GMU) och som har kort mobiliseringstid. Vi anser att fler basbataljoner till viss del kan avlasta hemvärnet från vissa uppgifter och att målet för hemvärnet på bör vara en nivå motsvarande två hemvärnsbataljoner i ett område motsvarande de gamla försvarsområdena. Hemvärnet, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag anser att hemvärnet har en stor betydelse för försvaret av och för hanteringen av fredstida kriser. Detta visade sig vid de stora skogsbränderna då hemvärnet gjorde stora insatser runt om i landet. Jag anser att frivilligengagemanget är viktigt för folkförankringen av försvaret och att hemvärnet behöver utökas. Motionärerna anser att såväl hemvärnets personal-försörjning som de materiella förutsättningarna måste förbättras. Stöd till polisen, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2732 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12. Jag vill understryka vikten av ett tätare samarbete mellan försvar och polis i extrema situationer. Jag har två utgångspunkter, dels att bekämpa idéerna bakom terror, dels att höja terrorbekämpningsförmågan. Polisen kommer i allt större utsträckning att kunna begära hjälp från och försvaret. Säkerhetspolisen ska dessutom kunna använda information från signalspaning även när förundersökning inletts, men terroröverenskommelsen öppnar även för förslaget att sätta fotboja på asylsökande som utgör en säkerhetsrisk. Jag lägger stor vikt vid att ta fram rätt beredskap för att kunna hantera och undanröja eventuella framtida attacker mot vårt samhälle. En viktig aspekt i detta är att polis och militär vid extrema situationer kan ha ett gott samarbete. har polisen möjlighet att ta hjälp av försvaret för att bevaka skyddsobjekt, men den möjligheten bör utökas till att även gälla annat än skyddsobjekt. Terrorister inriktar sig sällan på myndighetsbyggnader och andra skydds-objekt, som i fallet med terrorattentatet på i . Försvaret bör därför kunna skydda och bevaka även andra utsatta platser med mycket folk i rörelse under särskilda omständigheter. Vindkraft, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 16. Jag anser att Försvarsmakten i sina tillståndsbedömningar av vindkraftsparker ska ta hänsyn till de fördelar som förnybar energi ger totalförsvaret. Om det blir fler lokala producenter av både vind- och solkraft minskar sårbarheten i elförsörjningen på lång sikt. Att värna småskalig el gör det lättare för människor att klara sin egen elförsörjning även vid en kris. Det är lättare för en antagonist att slå ut ett fåtal stora produktionsanläggningar än 100 000 småskaliga. Småskalig vattenkraft bidrar även till samhällets samlade motståndskraft. Som en viktig del i totalförsvaret menar jag att också Försvarsmakten bör bidra till denna utveckling i sina tillståndsbedömningar av vind- och vågkraftsparker. Dialogen och samverkan med övriga samhället behöver utvecklas och ske tidigare i tillståndsprocessen. Försvarets intressen och vind- och vågkraftens intressen ska kunna samexistera inom samma geografiska områden och ett ökat användande av vind- och vågkraft bedöms bidra till de fördelar för totalförsvaret som Försvarsberedningen skrivit om i rapporten . Försvarsmakten ska ta större hänsyn till detta i sina tillståndsbedömningar, inte minst som en del av den övergripande målsättningen för det militära försvaret att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Jag vill dessutom framhålla att dessa intressen tycks kunna samexistera bättre i länder såsom där vindkraften är kraftigare utbyggd än i . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 2019/20:586 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att ta fram en handlingsplan för att minska föroreningen av orsakad av militära övningar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att en sanering av botten sker, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att ta fram en långsiktig behovs- och kostnadsanalys för sanering av Försvarsmaktens samtliga nuvarande och tidigare skjut- och övningsfält samt områden vad gäller både odetonerad ammunition och miljöföroreningar och tillkännager detta för regeringen.