bet · H701CU9 · 2020-02-13 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör ett stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Enligt utskottet bör regeringen återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Motionsyrkandena handlar bl.a. om hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter. I betänkandet finns fyra reservationer (C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kriminella gruppers användning av lägenheter Stärkt skydd för bostadsrättsinnehavare Motioner som bereds förenklat 1.Hyreslagen, punkt 1 (V) 2.Hyreslagen, punkt 1 (KD) 3.Kriminella gruppers användning av lägenheter, punkt 2 (L) 4.Bostadsrättsregister, punkt 3 (C, L) Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (M, SD, C, V, KD, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:869 av Momodou m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 60. Reservation 1 (V) Reservation 2 (KD) Kriminella gruppers användning av lägenheter 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 3 (L) 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 20, 2019/20:3139 av och (båda SD) yrkande 3 och 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 4 (C, L) Stärkt skydd för bostadsrättsinnehavare ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2019/20:329 av (S), 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 19, 2019/20:2839 av Boriana (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 35. Motioner som bereds förenklat 2019/20:516 av och (båda C) yrkande 3, 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 14, 2019/20:843 av (S), 2019/20:869 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1–5, 7 och 8, 2019/20:954 av (SD), 2019/20:1119 av och (båda S), 2019/20:1436 av ClasGöran och (båda S), 2019/20:2148 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2019/20:2149 av Momodou m.fl. (V) yrkandena 3 och 9–11, 2019/20:2507 av (M), 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkandena 2–4, 11 och 13–17, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2869 av Boriana (M), 2019/20:3026 av m.fl. (S), 2019/20:3139 av och (båda SD) yrkandena 1, 2 och 4–9, 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkandena 37–41, 67 och 68, 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 20, 2019/20:3355 av m.fl. (M) yrkandena 30, 31, 34, 37, 45 och 46 samt 2019/20:3360 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 24. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (C), Momodou (V), (M), (SD), (S), (SD), (M), (S), (L) och (S). I ärendet behandlar utskottet ca 70 motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /20 och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken), bostadsrätter och ägarlägenheter. Av dessa behandlas ca 60 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av situationen för de hyresgäster som finns kvar efter en ombildning från hyresrätter till bostadsrätter och en definition av begreppet studentbostad. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionerna. Jämför reservation 1 (V) och 2 (KD). Momodou m.fl. (V) begär i kommittémotion 2019/20:869 yrkande 9 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över situationen för de hyresgäster som finns kvar efter en ombildning från hyresrätter till bostadsrätter, och föreslå åtgärder för att stärka dessa hyresgästers ställning. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) yrkande 60 begärs ett tillkännagivande om att det ska införas en definition av studentbostäder i hyreslagen. Enligt motionärerna skulle en definition undanröja tydliga problem på bostadsmarknaden och öppna upp för specialregler som skulle ge en bättre funktion på studentbostadsmarknaden. Hyresförhållanden efter ombildning till bostadsrätter Den hyresgäst som vid en ombildning till bostadsrätt inte köper sin lägenhet bor kvar med samma rättigheter och på samma villkor som . blir hyresgästens nya hyresvärd och hyreslagen fortsätter att gälla, dvs. bostadsrättsföreningen har samma skyldigheter som andra hyresvärdar. Begreppet studentbostad eller studentlägenhet återfinns inte i hyreslagen och därmed finns inte heller någon definition av begreppet. I byggregler[1] finns en definition av begreppet studentbostad med innebörden att det är bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskolor. För studentbostäder gäller vissa lättnader i byggreglerna. Enligt branschorganisationen är studentbostaden en hyresbostad som är till för studenter vid studiemedelsberättigande eftergymnasial utbildning, där besittningsrätten är begränsad och kopplad till studierna. Som utskottet redogjort för ovan gäller hyreslagen i samma utsträckning som tidigare för de hyresgäster som vid en ombildning till bostadsrätter väljer att bo kvar i sin hyresrätt. Utskottet anser inte att det framkommit några skäl som medför att det finns anledning att göra en översyn och eventuellt införa särskilda bestämmelser för denna grupp av hyresgäster. Utskottet avstyrker därför detta motionsyrkande. Utskottet konstaterar att det inte finns några bestämmelser i hyreslagen som gäller specifikt för studentbostäder. Utskottet anser därför att det inte finns något behov av en definition av begreppet studentbostad i hyreslagen. Mot denna bakgrund avstyrks även detta motionsyrkande. Kriminella gruppers användning av lägenheter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionen. Jämför reservation 3 (L). m.fl. (L) begär i kommittémotion 2019/20:2802 yrkande 7 ett tillkännagivande om en översyn av möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet. Det finns vissa möjligheter att säga upp en hyresgäst när han eller hon använder sin lägenhet för brottslig verksamhet. Hyresrätten förverkas t.ex. om hyresgästen eller någon som denne ansvarar för har gjort sig skyldig till störningar som inte kan anses normala och om lägenheten till väsentlig del används för sådan näringsverksamhet eller liknande verksamhet som är brottslig eller där brottsligt förfarande ingår till en inte oväsentlig del (42 § första stycket 6 och 9 hyreslagen). I det senare fallet är det lägenhetens karaktär av ett typiskt hjälpmedel eller en förutsättning för brottsligheten som grundar förverkandet (se prop. 1979/80:179 s. 29). Kraven är högt ställda för att en hyresrätt ska förverkas på denna grund. En uppsägning kan även ske till hyrestidens slut enligt reglerna om detta (se bl.a. 46 § första stycket 2 och 10 samt 57 § första stycket 1 och 5 hyreslagen). Utredningen om stärkt ställning för hyresgäster har haft i uppdrag bl.a. att belysa problemen med kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter och ta ställning till om det bör bli lättare att säga upp hyresavtal för lägenheter som används av dessa. Utredningen skulle även undersöka hur vanligt problemet med kriminella grupperingars användning av hyreslägenheter är. Utredningen bedömer i betänkandet Stärkt ställning för hyresgäster (2017:33) att problemen med kriminella grupperingars användning av lägenheter i huvudsak inte är hyresrättsliga. Utredningen föreslår därför inte någon förändring av hyreslagstiftningen. behandlade och avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en översyn av möjligheterna att förverka hyreskontrakt vid kriminell verksamhet. Utskottet delade bedömning att de problem som aktualiseras genom kriminella gruppers användning av lägenheter i huvudsak inte är hyresrättsliga och konstaterade att det redan finns bestämmelser i hyreslagen som gör det möjligt att i vissa situationer säga upp en hyresgäst som använder sin lägenhet för brottslig verksamhet. Utskottet vidhåller sin uppfattning att de problem som aktualiseras genom kriminella gruppers användning av lägenheter i huvudsak inte är hyresrättsliga och att det inte finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av det förslag som lämnas i motionen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett offentligt bostadsrättsregister. Utskottet hänvisar till en kommande utredning. Jämför reservation 4 (C, L). I kommittémotion 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att förutsättningarna för att inrätta ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister i offentlig regi ska utredas. Liknande förslag om att inrätta ett nationellt bostadsrättsregister framförs i kommittémotion 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 33 och motion 2019/20:3139 av och (båda SD) yrkande 3. Det finns inte något centralt register över bostadsrätter, varken statligt eller privat. Däremot ska en bostadsrättsförenings styrelse förutom medlemsförteckningen föra en lägenhetsförteckning. Förteckningarna kan bestå av betryggande lösblads- eller kortsystem. De kan också föras med automatisk databehandling eller på annat liknande sätt (9 kap. 8 § bostadsrättslagen [1991:614]). Medlemsförteckningen ska ha till ändamål att ge föreningen, medlemmarna och andra underlag för att bedöma medlemsförhållandena i föreningen. Förteckningen ska innehålla uppgift om varje medlems namn och postadress, tidpunkten för medlemmens inträde i föreningen och den bostadsrätt som medlemmen har. Förteckningen ska hållas tillgänglig hos föreningen för var och en som vill ta del av den (9 kap. 9 § bostadsrättslagen). Lägenhetsförteckningen ska för varje lägenhet ange lägenhetens beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen, dagen för registrering av den ekonomiska plan som ligger till grund för upplåtelsen, bostadsrättshavarens namn och insatsen för bostadsrätten. Uppgifterna ska genast föras in i lägenhetsförteckningen när en lägenhet upplåts med bostadsrätt. om att en bostadsrätt har pantsatts eller om någon uppgift i förteckningen ändras, ska detta genast antecknas. Vid en överlåtelse av en bostadsrätt ska en kopia av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen på lämpligt sätt. Dagen för anteckningen ska anges (9 kap. 10 § bostadsrättslagen). En pantsättning av en bostadsrätt får sakrättsligt skydd när bostadsrättsföreningen underrättas om pantsättningen. har föreslagit att ett bostadsrättsregister och ett system för bostadsrättsinteckningar ska införas (SOU 1998:80). Förslaget innebär bl.a. att det införs ett inteckningssystem för bostadsrätter liknande det som gäller för fastigheter. Enligt förslaget ska det även byggas upp ett centralt statligt bostadsrättsregister över alla bostadsrätter. Lantmäteriet ska vara ansvarigt för registret, men en ny myndighet ska stå för prövning och registrering. Promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter I promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter (Ds 2007:12) behandlas främst två redan framförda förslag. Det ena förslaget är det som lämnat och som nämnts i föregående avsnitt. Det andra förslaget har tagits fram av en projektgrupp med representanter för några av de stora bostadsrättsorganisationerna och . Enligt båda förslagen bör det införas ett enhetligt system för registrering av bostadsrätter. Förslagen syftar också till att förbättra förhållandena vid pantsättning. Det utredningsuppdrag som har mynnat ut i promemorian har gått ut på att komplettera projektgruppens förslag och jämföra de båda förslagen, dock utan att lämna några författningsförslag. Utredaren presenterar dessutom – översiktligt – ett eget förslag. Utredaren anser att inte något av de båda förslag som varit utgångspunkten för utredningsuppdraget bör väljas. Bland annat anför utredaren att förslag är onödigt ingripande. Det finns i stället anledning att överväga ett tredje alternativ, som kan ta till vara bra delar från båda förslagen. Ett sådant alternativ bör enligt utredaren ha följande utgångspunkter. Utredaren anser att det behövs ett centralt bostadsrättsregister för att snabbt och enkelt ge upplysning om bostadsrätter. Registret behövs också för registrering av pantsättningar. Kreditgivare och mäklare, men även andra intressenter såsom bostadsrättsföreningar och förvaltare, efterfrågar registeruppgifterna. Registerinnehållet ska koncentreras till uppgifter om bostadsrättshavare, pantsättningar och den information som behövs för att knyta dessa uppgifter till en viss lägenhet. Även vissa uppgifter om förvärv (pris m.m.) behöver registreras. Dagens modell för pantsättning kan i princip behållas. Panträtten bör dock registreras vid källan, dvs. Genom registreringen får panträtten sakrättsligt skydd. Även uppgifter om bostadsrättshavaren och bostadsrätten bör registreras vid källan, närmare bestämt av bostadsrättsföreningarna och deras förvaltare. Det ska inte göras någon myndighetsprövning av överlåtelser. Enligt utredaren talar övervägande skäl för ett statligt bostadsrättsregister under Lantmäteriets ansvar, men registret ska skötas av användarna. Främst för mindre bostadsrättsföreningar behöver det finnas ett ”pappersalternativ”. Det ska göras möjligt för en förening att överlåta registreringen till Lantmäteriet. Kreditgivare, bostadsrättsföreningar, förvaltare och mäklare ska ha direktåtkomst till registret. Användarna bör medverka i uppbyggnaden och utvecklingen av det nya registret. Kostnaden för det tredje alternativet bedöms vara lägre än för de båda andra. Registret föreslås bli finansierat genom avgifter från dem som använder registret. Beredningen av promemorian inom avbröts av den dåvarande regeringen. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden konstaterar i sitt betänkande Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) i likhet med de tidigare utredningarna att det finns allvarliga brister i det nuvarande systemet för pantsättningar av bostadsrätter. En betydligt mer betryggande ordning skulle man enligt utredningen få om man införde ett centralt register för bostadsrätter, i vilket uppgifter om pantsättningar kunde registreras. Några förslag om detta lämnas dock inte eftersom det inte ingick i uppdraget, och utredningen anser att frågan återigen bör utredas särskilt. Enligt uppgift från kommer det att tillsättas en utredning avseende frågan om bostadsrättsregister. Förslag om att införa ett offentligt bostadsrättsregister har behandlats och avstyrkts av utskottet . hänvisade utskottet till Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknadens bedömning att frågan om att införa ett centralt register för bostadsrätter bör övervägas på nytt. Utskottet ansåg inte att frågan har en sådan prioritet att bör vidta åtgärder med anledning av motionsyrkandena (bet. 2018/19:CU8). Som konstaterats ovan är en utredning avseende frågan om bostadsrättsregister på gång. Utskottet ser inte någon anledning att föregripa detta arbete och avstyrker därmed motionsyrkandena. Stärkt skydd för bostadsrättsinnehavare Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2019/20:608 av m.fl. (SD) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att ledamöter i bostadsrättsföreningars styrelser ska vara folkbokförda på en adress kopplad till föreningen för att förhindra plundring av föreningens ekonomiska resurser. I kommittémotion 2019/20:2802 av m.fl. (L) yrkande 19 föreslås en översyn av bostadsrättslagen för att säkerställa ett ändamålsenligt ramverk för bostadsrättsföreningars skötsel och bostadsrättshavarnas juridiska trygghet gentemot föreningen. Motionärerna anför bl.a. att det saknas uttryckliga regler om vem som är behörig att ansöka om att försätta en bostadsrättsförening i konkurs. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2019/20:3266 yrkande 35 ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra de åtgärder som Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden föreslagit i sitt betänkande (SOU 2017:31) och utreda om det finns ytterligare skäl att lagstifta på området. Boriana (M) begär i motion 2019/20:2839 tillkännagivanden om att regeringen bör uppdra åt någon av de befintliga statliga myndigheterna att sköta kontrollen av bostadsrättsföreningar (yrkande 2) och tillsätta en utredning i syfte att stärka skyddet för ägare av bostadsrätter (yrkande 3). I motion 2019/20:329 av (S) föreslås lagändringar för att förhindra kapning och plundring av bostadsrättsföreningar, bl.a. liknande förslag om krav på folkbokföring i bostadsrättsföreningen för styrelseledamöter och en myndighet som ansvarar för tillsyn och kontroll av bostadsrättsföreningar. En person ska enligt 6 § folkbokföringslagen (1991:481) folkbokföras på den fastighet och i den kommun där han eller hon enligt 7 och 8–13 §§ är att anse som bosatt. En person som folkbokförs på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter ska folkbokföras också på en lägenhet. Av 7 § folkbokföringslagen framgår följande. En person anses som huvudregel vara bosatt på den fastighet där han eller hon regelmässigt tillbringar eller, när byte av bostad har skett, kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila. Den som därigenom kan anses vara bosatt på fler än en fastighet anses vara bosatt på den fastighet där han eller hon med hänsyn till samtliga omständigheter får anses ha sin egentliga hemvist. En person ska anses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila på en fastighet där han eller hon under sin normala livsföring tillbringar dygnsvilan minst en gång eller i samma omfattning men med en annan förläggning i tiden. Vad gäller folkbokföring innehåller bostadsrättslagen (1991:614) endast en bestämmelse om att de bostadshyresgäster som gått med på ett beslut om att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska vara folkbok-förda på fastigheten (9 kap. 19 §). Bestämmelser om förfarandet vid konkurs finns i konkurslagen (1987:672), förkortad KL. I 2 kap. 1 § KL anges att en ansökan om konkurs ska göras skriftligen hos behörig tingsrätt och vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Avser ansökan en juridisk person (aktiebolag, ekonomisk förening eller handelsbolag), ska ett registreringsbevis bifogas. Ett registreringsbevis innehåller uppgifter om bl.a. företagets namn, verksamhet, firmatecknare, adress och styrelse. Enligt 2 kap. 7 § KL ska en uppgift av gäldenären om att han eller hon är insolvent godtas, om det inte finns särskilda skäl att inte göra det. I förarbetena till motsvarande bestämmelse i den tidigare gällande konkurslagen anförs att gäldenärens uppgift om obestånd undantagsvis bör prövas närmare och att det i normalfallet inte ligger någon undersökningsplikt på domstolen. En bostadsrättsförening kan upphöra genom fusion, likvidation eller genom konkurs. Bestämmelserna om likvidation och upplösning i 17 och 18 kap. lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar gäller i tillämpliga delar för bostadsrättsföreningar. I stället för 17 kap. 2 och 10 §§ i den lagen gäller dock 9 kap. 29 a § bostadsrättslagen. Där anges att ett beslut om likvidation är giltigt om samtliga röstberättigade i föreningen har röstat för det. Beslutet är även giltigt om det har fattats på två av varandra följande föreningsstämmor och minst två tredjedelar av de röstande på den senare stämman har röstat för beslutet. Motsvarande bestämmelser om hur ett beslut om konkurs ska fattas eller när ett sådant beslut är giltigt finns inte i bostadsrättslagen eller i lagen om ekonomiska föreningar. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden överlämnade Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden sitt betänkande (SOU 2017:31) till regeringen. Utredningen lämnar ett antal förslag som syftar till att stärka det konsumenträttsliga skyddet på bostadsmarknaden. Förslagen gäller bl.a. redovisning och framtida underhåll, den ekonomiska planen och intygsgivningen, skyddet för den som har tecknat förhandsavtal eller anmält intresse för en bostadsrätt, skyddet vid överlåtelse, pantsättning och utmätning och underhåll och förändring av bostadsrättshavarens lägenhet. Betänkandet bereds inom . Statsrådet svarade i en interpellation (ip. 2019/20:134) på frågor om regeringen har för avsikt att komma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden och använda Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknadens betänkande som underlag för eventuella förslag. Statsrådet anförde att det inom pågår ett arbete med frågor som gäller konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden och att förslagen i betänkandet ingår som en del i detta arbete. Enigt statsrådet behöver utredningen kompletteras för att regeringen ska kunna lägga fram ett starkt förslag. Utöver utredningens förslag arbetar med frågeställningen om minoritetsskyddet, och regeringen hoppas i närtid kunna gå fram med ett förslag som innebär att en minoritet på ska kunna gå direkt till för att få till stånd en särskild granskning av föreningen utan att behöva ha ett stämmobeslut. genomför just nu en granskning av konsumentskydd vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Syftet är att granska om staten har gjort tillräckligt för att säkerställa att nyproducerade bostadsrätter säljs på en väl fungerande konsumentmarknad, dvs. där konsumenten har ett ändamålsenligt skydd i lagstiftningen och får information som möjliggör välgrundade beslut. Utskottet behandlade och avstyrkte ett motionsyrkande som rörde krav på att en innehavare av en bostadsrätt ska folkbokföra sig i bostaden (bet. 2017/18:CU17). behandlade och avstyrkte utskottet förslag om förbättringar av konsumentskyddet vid nyproduktion med hänvisning till att Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknadens betänkande bereddes inom . Vidare ansåg utskottet att det inte fanns skäl att vidta några åtgärder med anledning av ett yrkande om en översyn av bostadsrättslagen (bet. 2018/19:CU8). Bostadsrätten är en viktig upplåtelseform som behövs för att kunna skapa fler bostäder på den svenska bostadsmarknaden. Det måste därför vara tryggt att bo och investera i bostadsrättslägenheter, särskilt med beaktande av att köpet av en bostadsrätt ofta har väldigt stor ekonomisk betydelse för en privatperson. Det finns flera exempel från senare tid på hur oseriösa aktörer på olika sätt har misskött bostadsrättsföreningar. När kontrollen av bostadsrättsföreningar hamnar hos oseriösa aktörer kan följderna för de enskilda bostadsrättsinnehavarna bli förödande och stora ekonomiska värden gå förlorade. Detta har aktualiserat ett behov av att vidta åtgärder för att stärka skyddet för bostadsrättsinnehavare. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden har lämnat förslag som berör flera olika delar av konsumentskyddet. Utskottet anser att utredningens förslag är angelägna och anser att regeringen bör prioritera den fortsatta beredningen av förslagen, så att lagändringar kan träda i kraft . Som statsrådet anfört i interpellationen som redovisats ovan är det dock viktigt att frågan om ett stärkt konsumentskydd behandlas i ett bredare perspektiv. För att säkerställa ett ändamålsenligt regelverk som tryggar bostadsrättsinnehavarnas skydd gentemot föreningen anser utskottet att regeringen bör överväga om utredningen ska kompletteras med andra förslag.