bet · H701KrU11 · 2020-04-24 00:00:00 — Frågor om film och public service Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. medie- och informationskunnighet, lokala filmarkiv samt former för public services verksamhet. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, V, L) och två särskilda yttranden (M, C). Cirka 50 yrkanden från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film Lokala filmarkiv och nationalscen för film Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar Distributionskanaler för public service Nordiskt samarbete inom public service Motioner som bereds förenklat 1.Medie- och informationskunnighet, punkt 1 (V) 2.Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film, punkt 2 (M) 3.Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film, punkt 2 (SD) 4.Lokala filmarkiv och nationalscen för film, punkt 3 (SD, V) 5.Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar, punkt 4 (SD) 6.Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar, punkt 4 (C) 7.Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar, punkt 4 (L) 8.Distributionskanaler för public service, punkt 5 (C) 9.Nordiskt samarbete inom public service, punkt 6 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat och avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 1 (V) Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film 2019/20:341 av i m.fl. (SD) yrkandena 3 och 12 samt 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Lokala filmarkiv och nationalscen för film 2019/20:137 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2019/20:2864 av och (båda MP). Reservation 4 (SD, V) Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar 2019/20:1056 av (SD) yrkande 1, 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 7, 2019/20:1152 av (M), 2019/20:1459 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2019/20:2948 av (M), 2019/20:3125 av (M) yrkandena 2–4, 2019/20:3151 av (SD) yrkandena 2–4, 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 26 och 2019/20:3378 av m.fl. (L) yrkande 13. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (L) Distributionskanaler för public service 2019/20:903 av Per Lodenius (C), 2019/20:1459 av och (båda M) yrkandena 2 och 4, 2019/20:2720 av (M) yrkande 2, 2019/20:2954 av (M), 2019/20:2958 av (M) och 2019/20:3255 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 8 (C) Nordiskt samarbete inom public service 2019/20:704 av och (båda SD), 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:3143 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 9 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), Per Lodenius (C), (SD), (M), (M), (M), (M), (S), (S), (S), (S), (S), Ciczie Weidby (V), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 47 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 om bl.a. medie- och informationskunnighet, lokala filmarkiv samt former för public services verksamhet. Av dessa behandlas 14 yrkanden i förenklad form eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns de motionsyrkanden som bereds förenklat. besökte utskottet tillsammans med satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet (dir. 2018:88) för att informera om bl.a. arbetet kring medie- och informationskunnighet. Nationella mål inom medie- och filmområdet De mål för mediepolitiken som beslutat är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg. omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). har staten helhetsansvar för den nationella filmpolitiken som finansieras via statsbudgeten och styrs av filmpolitiska mål som fastställts av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). Målen är följande: – Utveckling och produktion av värdefull svensk film sker kontinuerligt och i olika delar av landet. – Allt fler ser värdefull film som sprids och visas i olika visningsformer i hela landet. – Filmarvet bevaras, används och utvecklas. – Svensk film sprids alltmer utomlands och kvalificerat internationellt utbyte och samverkan sker på filmområdet. – Barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till eget skapande. – Jämställdhet och mångfald präglar filmområdet. – Filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Inom filmområdet finns det tre tillkännagivanden som inte är slutbehandlade. Det gäller en utredning om filmpolitikens framtid och finansieringen av filmpolitiken (bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289) samt om parts- och branschsamverkan (bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst trädde lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst i kraft (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Detta innebär bl.a. att den tidigare radio- och tv-avgiften har ersatts med en individuell public service-avgift som ska betalas av den som har fyllt , som är obegränsat skattskyldig och som har en beskattningsbar förvärvsinkomst. Enligt lagen fattar fr.o.m. tillståndsperioden –2025 beslut om tilldelning av avgiftsmedel för hela perioden. Därefter fastställer avgiftsmedel till public service-bolagen (), () och (). godkände att medelstilldelningen till respektive företag ska höjas –2025 och att riktlinjen för fastställande av medel skulle vara 3 till SR, 5 till SVT och till UR (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). beslutade om utbetalning av medel från public service-kontot till public service-bolagen i enlighet med riktlinjebeslutet. 2019/20:1 utg. omr. 17, bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:98). Sändningstillstånd för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 fattade beslut om villkor och riktlinjer för public service-bolagens verksamhet som sträcker sig från t.o.m. (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). Utgångspunkten för villkoren är att de uppdrag och villkor som gällde under föregående tillståndsperiod (2014–2019) ska fortsätta att gälla. De förändringar i riktlinjerna som beslutades utgår i huvudsak från det förändrade medielandskapet och utvecklingstrender inom mediemarknaden respektive mediekonsumtionen. Även beredskapsunderlaget har uppdaterats för att det tydligare ska framgå att SR och SVT ingår i det svenska totalförsvaret. Regeringen fattade därefter, , beslut om sändningstillstånd, medelsvillkor och krav på tillgänglighet till tv-sändningar för public service för perioden –2025. 2018-års tryck- och yttrandefrihetskommitté gav regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda vissa frågor på tryck- och yttrandefrihetens område (dir. 2018:51). Kommittén ska bl.a. analysera om public service-bolagens oberoende är tillräckligt garanterat genom nuvarande reglering i grundlag och i vanlig lag och annars överväga om oberoendet kan och bör stärkas ytterligare genom ändringar i grundlag. Kommittén ska också överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt. Uppdraget ska redovisas (). 2018-års AV-utredning lämnade sitt betänkande (SOU 2019:39). Utredningen hade i uppdrag att göra en översyn av radio- och tv-lagen (2010:696) för att bl.a. genomföra ändringar i de gemensamma europeiska reglerna i det s.k. AV-direktivet. Utredningens direktiv omfattade också frågor kopplade till förslaget som branschorganisationen presenterat om ett utökat medieetiskt självregleringssystem. Regeringen har aviserat en proposition i ärendet . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett kunskapslyft för lärare i medie- och informationskunskap. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete och gjorda insatser. Jämför reservation 1 (V). m.fl. (V) yrkar i partimotion 2019/20:2147 yrkande 4 att regeringen bör ge i uppdrag att inrätta ett kunskapslyft för lärare i medie- och informationskunskap (). Motionärerna hänvisar bl.a. till Statens medieråds bedömning att det enbart är genom skolan som alla barn och unga kan nås av en fullgod MIK-undervisning. Förmågan att hitta, analysera, kritiskt värdera och skapa innehåll i medier, brukar sammanfattas som medie- och informationskunnighet (). Utskottet delar bedömningen att barn och unga behöver förstå hur deras egen medieanvändning kan påverka såväl dem själva som andra. För att kunna navigera i informationssamhället behövs kompetenser i såväl sök- och källkritik som god förståelse för dagens medieteknik och medielogik. har bl.a. i uppdrag att verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Myndigheten ska följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. har utarbetat ett anpassningsbart utbildningsprogram, för mig, som ger pedagoger och bibliotekarier stöd i att lära ut källkritiskt tänkande och kunskap om det förändrande medielandskapet genom färdiga lektioner och byggbara moduler. Den analys som Statskontoret 2018 fick i regeringsuppdrag att göra av verksamheten vid visade att det fanns en stor överlappning av verksamheter mellan och , UR samt (2018:9). uppdrog regeringen åt att stärka myndighetens samordnande roll i arbetet med medie- och informations-kunnighet. Myndigheten ansvarar nu för det nationella , vars syfte är att genom samverkan mellan olika aktörer utveckla kunskap och effektivisera arbetet inom området. Vidare tillsatte regeringen en utredning om en nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet (dir. 2018:88). En särskild utredare ska, i samverkan med andra aktörer, arbeta med utåtriktade insatser som ökar motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat hos barn, unga och vuxna, bl.a. med hjälp av . Uppdraget ska redovisas och är en del av regeringens Demokratistrategi[1]. utgör även en viktig del av UR:s folkbildnings- och utbildnings-uppdrag. Utskottet välkomnar de insatser som regeringen och myndigheterna har gjort och gör för att stärka de statliga insatserna kring . Utskottet avstyrker därmed motion 2019/20:2147 (V) yrkande 4. Inflytandestruktur, finansiering och spridning av film Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om illegal spridning av film, filmbranschens insyn och påverkan samt tilldelning av medel efter könsfördelning. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 2 (M) och 3 (SD). I kommittémotion 2019/20:3048 yrkar m.fl. (M) yrkande 15 att regeringen bör utreda hur illegal spridning av filmer kan beivras. m.fl. (SD) yrkar i kommittémotion 2019/20:341 att filmbranschens insyn och påverkan via branschråden bör förbättras (yrkande 3) och att det i filmpolitiken inte bör anslås ekonomiska medel efter könsfördelning (yrkande 12). Utskottet anser att den digitala tekniken bör användas för att öka tillgängligheten till film genom legala affärsmodeller, medan illegal spridning är ett hot mot filmen och dess framtid. Om människor slutar att betala för att se film undergräver detta branschens möjlighet att finansiera och därmed också producera film. Immaterialrätten syftar bl.a. till att skapa incitament till fortsatt innovation, kreativitet och samhällsutveckling och att främja ett rikt och mångfasetterat kulturutbud och bidra till ett fungerande näringsliv. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen i proposition 2019/20:149 Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång, föreslår att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps genom att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i de sju immaterialrättsliga lagarna. Straffet föreslås vara fängelse i lägst och högst . Regeringen föreslår även en harmonisering genom att åtalsprövningsregler införs i samtliga sju immaterialrättsliga lagar, vilket i korthet innebär att allmänt åtal bör kunna väckas när det är motiverat från allmän synpunkt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vad gäller motionsyrkandet om att filmbranschens insyn och påverkan via branschråden bör förbättras, noterar utskottet att Statskontoret på uppdrag av regeringen analyserat hur Stiftelsen () har anpassat sin verksamhet till den statliga finansierings- och styrningsmodell för svensk film. Uppdraget redovisades (2019:9). Statskontoret menar bl.a. att SFI särskilt behöver förtydliga branschrådens roll och vidare att regeringen eventuellt bör tydliggöra rådens roll och använda ett annat bedömningssystem. Regeringen anför att SFI och regeringen fört samtal med berörda aktörer om rådens funktion. SFI har tagit fram en reviderad arbetsordning, bl.a. för att stärka återkopplingen från SFI till råden och för att öka transparensen. Den nya arbetsordningen antogs av styrelsen . I regeringens beslut om riktlinjer för statens bidrag till SFI för anges att rådens syfte är att ha en rådgivande roll i utformningen av de filmpolitiska stöden och i andra frågor som är relevanta för rådsaktörerna. Regeringen följer löpande utvecklingen (skr. 2019/20:75). När det gäller yrkandet om könsfördelning i medelstilldelningen vill utskottet peka på målen att jämställdhet och mångfald präglar filmområdet respektive att filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Utskottet noterar att SFI utarbetat sin andra strategi för bred representation (). Ett rättvist och rättssäkert perspektiv ska enligt strategin genomsyra alla aktiviteter i hela organisationen. SFI ska bl.a. sträva efter att långsiktigt främja och upprätthålla en bred representation genom att ta tillvara kompetensen hos medarbetare, stödsökande och andra som berörs av SFI:s uppdrag. Likaså ska en bred representation genomsyra urvalsprocesser och kommunikation. SFI påbörjade en särskild satsning riktad mot kvinnliga manusförfattare. Utskottet noterar i sammanhanget att SFI i sin resultatredovisning redovisar att jämställdheten varierar mellan olika stödkategorier. Andelen kvinnor som producerar långfilmer med produktionsstöd efter beslut av konsulent har ökat 2017–2019 medan andelen kvinnor som producerat långfilm med marknadsstöd har ökat från till . Här har dock andelen regisserande kvinnor minskat . Denna kategori har också störst variation över åren av andelen kvinnor som manusförfattare. Produktionsstöd till lång dokumentärfilm är den stödkategori som har jämnast könsfördelning, , för såväl manus och regi som produktion. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2019/20:341 (SD) yrkandena 3 och 12 samt 2019/20:3048 (M) yrkande 15. Lokala filmarkiv och nationalscen för film Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utreda status för lokala filmarkiv och möjligheterna att upprätta en nationalscen för film. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 4 (SD, V). m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2019/20:137 yrkande 2 att regeringen bör utreda statusen för de lokala filmarkiven och säkerställa att det finns kompetens, teknik och ekonomiska resurser för att digitalisera dess arkiv samt fastställa om det kan vara aktuellt med ett uppdrag till SFI att ta hand om lokala filmarkiv som riskerar att bli förstörda. I motion 2019/20:2864 av och (båda MP) yrkas att regeringen bör utreda möjligheterna att upprätta en nationalscen för film. Motionärerna anför att uppdraget bör vara att visa kvalitetsfilm, såväl ny som gammal med högt ställda krav på biografens visningsteknik. Ett av de filmpolitiska målen inom ramen för den statliga filmpolitiken är ett filmarv som bevaras, används och utvecklas. Utskottet vill hänvisa till att den särskilda statliga satsningen för att bevara filmarvet 2014–2018, som har en långsiktig finansiering, har lett till att drygt 400 filmer digitaliserats (prop. 2019/20:1 utg. omr. Utskottet noterar också att SFI i sin resultatredovisning tar upp att de mottagit en donation om ca 3 000 objekt från SF Studios samt att SFI är en resurs för andra offentligt finansierade institutioner som har analoga samlingar i sina filmer. SFI uppger också att de kommer att intensifiera det arbetet . Vad gäller yrkandet om en nationalscen för film vill utskottet uppmärksamma att SFI har i uppdrag att levandegöra filmhistorien genom visning och kontextualisering av film. SFI driver som visar film i , och . I bedrivs även Unga med gratis filmvisning för barn . Vidare syftar till att ge kunskap om den rörliga bildens estetik, uttryck och historia. Även föremålen i SFI:s samlingar illustrerar den rörliga bildens tekniska och estetiska utveckling och lånas regelbundet ut till olika i utställningar. Utskottet vill i sammanhanget också nämna de medel som beviljas filmkulturell verksamhet inom ramen för kultursamverkansmodellen. beviljades ca i statligt stöd till bl.a. verksamhet för barn och unga, talangutveckling och fortbildning. Utskottet ser det fortsatta behovet av att inventera och digitalisera det analoga filmbeståndet, inte minst utifrån tillgång till kompetens och teknisk utrustning. Utskottet är dock inte berett att rikta något tillkännagivande till regeringen om att utreda status för lokala filmarkiv. Utskottet ser heller inga skäl att tillstyrka yrkandet om en nationalscen för film. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2019/20:137 (V) yrkande 2 och 2019/20:2864 (MP). Medelsvillkor och riktlinjer för public services sändningar Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsyrkanden om public service-bolagens oberoende, villkoren för deras finansiering och innehållet i sändningarna. Utskottet hänvisar till villkor och riktlinjer för innevarande sändningstillstånd 2020–2025 samt till aktuell lagstiftning. Jämför reservation 5 (SD), 6 (C) och 7 (L). (M) vill i motion 2019/20:1152 att regeringen utreder förutsättningarna för att upphandla delar av radio- och tv-programmen i allmänhetens tjänst. I motion 2019/20:1459 anför och (båda M) att grundförutsättningarna för public service, dvs. dess oberoende och självständighet, bör säkerställas (yrkande 1) och att public service-uppdraget som sådant bör renodlas (yrkande 3). (M) vill i motion 2019/20:2948 att regeringen ser över möjligheterna att främja en rikstäckande public service och motverka en centralisering av public service-bolagen. Motionären menar att den starka centraliseringen av journalister till största stad bör motverkas genom public service. m.fl. (M) yrkar i motion 2019/20:3125 yrkande 2 att regeringen ser över vilka verksamheter som ska ligga inom public services uppdrag. Motionärerna menar att public service ska vara opolitiskt och leverera samhällsinformation på ett säkert och opartiskt sätt. I samma motion yrkar motionärerna att ekonomin för public service ses över (yrkande 3) och att regeringen ser över om det är möjligt att ta bort eller sänka tv-avgiften avsevärt (yrkande 4). Motionärerna menar att det är viktigt att se över public services uppdrag och dess kostnader i syfte att sänka eller helt ta bort radio- och tv-avgiften. (SD) vill i motion 2019/20:1056 yrkande 1 att det svenska språkets ställning återtas i statliga medier. I kommittémotion 2019/20:1092 vill m.fl. (SD) att regeringen tillsätter en större utredning för modernisering av public service som system (yrkande 1) samt att regeringen ser över möjligheterna att slå samman public service-bolagen till ett bolag som sysslar med samtliga format (yrkande 2). Även yrkar i motion 2019/20:3151 yrkande 2 om en hopslagning av public service-bolagen. m.fl. (SD) anför vidare i kommittémotion 2019/20:1092 att skattefinansierade system kräver hög tilltro och trovärdighet och att finansieringssystemet för public service därför behöver reformeras för att säkra opartiskhet och saklighet (yrkande 3) och att kompetens måste vara primärt framför kvotering och representationstillsättning av ovidkommande kriterier (yrkande 7). yrkar vidare i motion 2019/20:3151 om att ägardirektiven till public service-bolagen ska förtydligas (yrkande 3) och att en försäljning av vissa delar av public service bör utredas för ett smalare utbud (yrkande 4). I kommittémotion 2019/20:3255 anför Per Lodenius (C) yrkande 26 att regeringen noga bör följa utvecklingen inom mediaområdet för att säkra tillgången till allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. m.fl. (L) yrkar i kommittémotion 2019/20:3378 yrkande 13 om insatser avseende språk, medier och kultur. Motionärerna menar att public service är av betydelse för att hålla minoritetsspråken levande och för att lyfta fram kulturfrågor. Utskottet välkomnar den debatt om formerna för och finansieringen av public service-bolagens verksamhet som förs. Under har den digitala teknikens inverkan på mediemarknaden tillkommit som en central aspekt att beakta i utformningen av medel och villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst. Sändningstillstånden för public service-bolagen har föregåtts av kommittéer med regeringsuppdrag att analysera villkor och föreslå nödvändiga förändringar för radio och tv i allmänhetens tjänst. Inför innevarande sändningstillstånd tillsattes en parlamentarisk kommitté (dir. 2016:111 och dir. 2017:73). Enligt de riktlinjer och villkor som beslutat om är grunden för radio och tv i allmänhetens tjänst –2025 att den bedrivs självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen. Public service-bolagen ska ha förutsättningar att bedriva en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:2). för , och äger de tre public service-bolagen. Stiftelseformen har valts för att tillgodose kraven på självständighet och integritet för public service-bolagen i förhållande till att staten är den yttersta ägaren. är verksamma riksdagsledamöter inte styrelseledamöter i . Skälet till detta är att verksamma riksdagsledamöter i styrelsen medför en sammanblandning av roller som är olämplig eftersom den kan ge partipolitiken ett för stort inflytande över public service. En styrelseledamot som blir invald i bör likaså avsäga sig sitt styrelseuppdrag. För att ytterligare öka graden av självständighet för public service-bolagen beslutade att de sändningstillstånd som meddelas av regeringen enligt lagen om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) närmast efter ikraftträdandet ska gälla om sändningsverksamhet finansieras med public service-avgift (bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Därefter ska sådana sändningstillstånd gälla . Public service-bolagen ska även fortsätta att arbeta med en decentraliserad organisation som skapar förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Utskottet vill också hänvisa till 2018-års grundlagskommitté som har i uppdrag att bl.a. analysera om public service-bolagens oberoende är tillräckligt garanterat genom nuvarande regleringar (dir 2018:51). Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Public service är en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte och därför ska alla medborgare bidra till finansieringen av public service (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). trädde lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst i kraft. Syftet är att nå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem. Intäkterna från public service-avgiften bör i så hög grad som möjligt följa tilldelningen av medel till public service-bolagen.