bet · H801UU8 · 2020-11-12 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden om (), FN-systemet m.m. Utskottet föreslår att avstyrker samtliga yrkanden. firar FN sitt 75-årsjubileum i med ett oroligt omvärldsläge med en pågående global pandemi och internationella konflikter samt en ökande skepsis och ifrågasättande av det internationella systemet med gemensamma och multilaterala lösningar. I betänkandet lyfter utskottet bl.a. fram att FN är ryggraden i det internationella systemet och är centralt för en regelbaserad världsordning samt understryker FN:s roll i hanteringen av konflikter i världen och i att ge legitimitet åt internationella krishanteringsinsatser. Utskottet anser att ytterligare åtgärder behövs för ett reformerat säkerhetsråd som på ett mer effektivt och legitimt sätt kan uppfylla sin uppgift enligt FN:s stadga och att det är angeläget att kringskära vetorätten och helt avskaffa den vid situationer av massövergrepp. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, KD, L) och ett särskilt yttrande (V). 13 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20 och 2020/21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om FN-systemet, reformer m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (M) 2.Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (SD) 3.Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (C) 4.Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (KD) 5.FN:s råd för mänskliga rättigheter, punkt 2 (KD, L) Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /20 Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om FN-systemet, reformer m.m. 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:692 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 20, 23 och 25, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2020/21:3278 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 5 (KD, L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (C), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /20 och 2020/21. Med anledning av att FN firar sitt 75-årsjubileum fokuserar betänkandet på frågor som rör FN och FN-systemets utveckling. behandlar återkommande frågor kopplade till FN inom ramen för sin ordinarie verksamhet och i sin kontinuerliga granskning av verksamhet. inkom regeringen med en FN-skrivelse . Initiativet till denna skrivelse togs av regeringen och den senaste FN-skrivelsen inkom under /05 (bet. 2004/05:UU9). Under den innevarande mandatperioden har utskottet behandlat FN-relaterade frågor i flera olika betänkanden och genom besök och informationsföredragningar från regeringen och myndigheter fått information i liknande frågor. Betänkandena brukar ha olika inriktningar och i betänkande 2018/19:UU8 behandlades medlemskap i 2017–2018 och ett antal tematiska och geografiska frågor som diskuterades under medlemskapet. I betänkande 2019/20:UU6 om feministiska utrikespolitik behandlades bl.a. jämställdhetsfrågor inom FN-systemet. Föregående mandatperioder har utskottet behandlat FN-relaterade frågor i bl.a. 2014/15:UU15, 2015/16:UU9 och 2017/18:UU15. Utskottet har haft offentliga utfrågningar med koppling till FN:s verksamhet, däribland på teman som i säkerhetsrådet (), FN:s fredsfrämjande insatser () och kvinnor, fred och säkerhet (). Vidare tar utskottet regelbundet emot besök från FN-organ och gör resor med anknytning till FN:s verksamhet. fick utskottet information om FN:s arbete med att hantera covid-19-pandemin från chefen för avdelning för externa relationer och påverkansarbete, , assisterande generalsekreterare för UN Women, , samt assisterande generalsekreterare för , (samtliga tillika assisterande generalsekreterare i ). Utskottet tog emot besök från världslivsmedelsprogrammets exekutivdirektör, . meddelade den norska att Världslivsmedelsprogrammet tilldelas årets fredspris. FN firar sitt 75-årsjubileum. Utöver 75-årsjubileet uppmärksammas det att det bl.a. är antog resolution om kvinnor, fred och säkerhet. I och med jubileet har det globala dialoginitiativet UN75 pågått som var tänkt att mynna ut i ett fysiskt stats- och regeringschefsmöte i samband med UNGA-veckan. Med anledning av covid-19-pandemin har högtidlighållandet av jubileet i stället fått genomföras i digitala former. Trots det rådande hälsoläget antog medlemsländerna en framåtblickande deklaration till minne av FN:s 75-årsjubileum. stod talmannen värd för ett seminarium i med anledning av FN:s 75-årsjubileum. var medarrangör, tillsammans med delegation till Interparlamentariska unionen (IPU). Därtill deltog under seminariet. Övergripande om FN-systemet, reformer m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande frågor med koppling till FN-systemet, bl.a. reformer Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD) samt det särskilda yttrandet (V). anför i kommittémotionerna 2019/20:760 yrkande 1 och 2020/21:692 yrkande 1 av m.fl. att FN ska inta en central plats i utrikespolitik. I motion 2020/21:692 yrkande 2 skriver motionärerna att regeringen ska motverka att förtroendet för FN:s institutioner urholkas av att leds av eller representeras av stater som inte lever upp till krav på respekt för mänskliga rättigheter. I samma motion yrkande 4 anför motionärerna att inom FN bör verka för utökat arbete mot korruption. skriver i kommittémotion 2020/21:2776 av m.fl. yrkandena 20 och 21 att bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas och för en reform av för mänskliga rättigheter. Motionärerna anför i yrkandena 23 och 25 att ska verka för att visselblåsare ska kunna agera när de stöter på felaktigheter inom FN och att ska arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter. anför i kommittémotion 2020/21:2942 av m.fl. yrkande 12 att i FN behöver driva frågan om att intensifiera dialogen om och följa upp arbetet med att upprätthålla mänskliga fri- och rättigheter som det är definierat i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. lyfter i kommittémotion 2020/21:3204 av m.fl. yrkande 9 fram att ska förnya och modernisera FN. Liberalerna anför i kommittémotion 2020/21:3278 av m.fl. yrkande 4 att ska verka för att utesluta diktaturer ur för mänskliga rättigheter. Utskottet behandlar i detta stycke ett antal yrkanden med koppling till FN och FN-systemet. Inledningsvis avhandlas frågor som rör FN som organisation. Därefter behandlas ett antal yrkanden som är kopplade till reformer och åtgärder inom ramen för FN-systemet. Utskottet konstaterar att FN firar sitt 75-årsjubileum i präglad av ett oroligt omvärldsläge med pågående internationella konflikter och en ökande skepsis och ifrågasättande av det internationella systemet med gemensamma och multilaterala lösningar. Världssamfundet stöter i en ökad utsträckning på nya utmaningar som pandemier, naturkatastrofer och klimatförändringar. FN är en unik mellanstatlig organisation av självständiga stater och spelar en viktig roll för fred och säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter och är en central arena för arbete med de globala utmaningarna. Utskottet vill lyfta fram att FN och dess säkerhetsråd utgör kärnan i en fungerande internationell regelbaserad ordning. FN:s stadga anger centrala principer om att främja fred, samarbete och sociala och ekonomiska framsteg samt om att värna de mänskliga rättigheterna. fastslår även principen om samtliga medlemsstaters suveräna likställdhet och anger att staters territoriella integritet och politiska oberoende måste respekteras. Genom medlemskapet har organisationens 193 medlemsstater åtagit sig att respektera dessa principer. Utskottet konstaterar att prioriteringar inom FN spänner över en rad områden såsom fred och säkerhet, hållbar utveckling och klimat, folkrätt, mänskliga rättigheter, humanitära insatser, jämställdhet samt nedrustning och icke-spridning. Vidare har regeringen ett antal separata strategier för olika FN-program och FN-fonder såsom , och miljöprogram. Utskottet vill också understryka FN:s roll i hanteringen av konflikter i världen och att ge legitimitet åt internationella krishanteringsinsatser. uppgift är att upprätthålla internationell fred och säkerhet, och för detta behövs ett starkt FN-system i nära samarbete med regionala och andra organisationer. har unika befogenheter i och med att det kan anta resolutioner som är folkrättsligt bindande för alla FN:s medlemsstater, t.ex. om sanktioner och fredsinsatser. De principer för mellanstatligt samarbete som anges i utgör grunden för det globala kollektiva säkerhetssystemet, och det är angeläget att slå vakt om dessa. Ett antal motionsyrkanden rör reformer av olika delar av FN-systemet. FN:s generalsekreterare har lanserat en bred reformagenda med tre huvudspår: organisationsfrågor, fred och säkerhet samt utvecklingsfrågor och genomförandet av Agenda 2030. Vad gäller organisationsfrågor har generalsekreteraren bl.a. aviserat att han vill göra FN mer effektivt, öka insynen, förenkla regler, förbättra skyddet för visselblåsare, förbättra kommunikationen med allmänheten och öka jämställdheten. En rad olika rapporter har presenterats, bl.a. om kvinnor inom FN-systemet. Utskottet stöder liksom regeringen reformagendan som syftar till att anpassa organisationen till nya globala utmaningar. Regeringen bör enligt utskottet verka för att FN ska moderniseras och bli starkt och ändamålsenligt, bl.a. för genomförandet av Agenda 2030. Utskottet uppmuntrar särskilt reformer som syftar till att stärka kvinnors roll inom FN-systemet och välkomnar generalsekreterarens ambitioner på området. Ambitionerna bör gälla alla nivåer inom FN-systemet. Utskottet understryker vikten av att fortsätter att vara en kritisk vän till FN och en stark röst för ett mer effektivt och transparent FN. När det gäller reformer av säkerhetsrådets arbetssätt och funktion konstaterar utskottet att rådets dagordning framför allt består av geografiska frågor. Detta innefattar dels en på förhand bestämd månatlig dagordning, dels dagordningspunkter som bestäms av den aktuella händelseutvecklingen. Utskottet påminner i betänkande 2018/19:UU8 om att under sitt medlemskap 2017–2018 i verkade för att begränsa användningen av vetorätten. Detta skedde bl.a. genom olika aktiviteter för att minska polariseringen och förbättra diskussionsklimatet i rådet. Utskottet konstaterar att den grundläggande problematiken kvarstår och beklagar att motsättningarna i rådet har varit stora i flera frågor, exempelvis hanteringen av Syrienkrisen. Utskottet vill upprepa sin inställning från betänkande 2018/19:UU8 att ytterligare åtgärder behövs för ett reformerat säkerhetsråd som på ett mer effektivt och legitimt sätt kan uppfylla sin uppgift enligt FN:s stadga och att det är angeläget att kringskära vetorätten och helt avskaffa den vid situationer av massövergrepp. Utskottet konstaterar vidare att det inte finns någon gemensam EU-ståndpunkt för hur reformer av säkerhetsrådet bör se ut. Utskottet ställer sig fortsättningsvis positivt till ett utvidgat säkerhetsråd med ökad geografisk representation från i första hand . Utskottet konstaterar att och dess principer är centrala i och att EU:s globala strategi anger att EU kommer att främja en regelbaserad internationell ordning med multilateralism som huvudprincip och FN som själva kärnan. Vidare har EU och FN samverkande insatser i konfliktområden som påkallar samarbete. Utskottet noterar att de EU-länder som är medlemmar av säkerhetsrådet enligt fördraget om Europeiska unionen ska samråda med varandra och hävda unionens ståndpunkter och intressen, dock utan att detta påverkar deras ansvar enligt bestämmelserna i . Utskottet anser att det arbete som bedrivs inom FN för att främja internationell fred och säkerhet gagnar såväl som och ser därmed positivt på att samarbetet mellan FN och EU stärks. Utskottet konstaterar att bl.a. under sitt medlemskap i säkerhetsrådet tog initiativ till gemensamma uttalanden från EU-länderna i säkerhetsrådet. Utskottet ser positivt på ansträngningar som syftar till ett tydligt, enat och ansvarstagande EU-agerande i säkerhetsrådet som en motvikt till de låsningar som finns i rådet och ifrågasättandet av det multilaterala systemet i stort. Vidare vill utskottet framhålla att en viktig komponent i FN-arbetet är den nordisk-baltiska kretsen och att kandidatur anmäldes inom ramen för det traditionella nordiska samarbetet. När det gäller yrkandena om korruption konstaterar utskottet att korruption påverkar medborgarnas förtroende för olika samhällsfunktioner, undergräver rättsstatens legitimitet, är ett hinder för utveckling och bidrar till att förvärra fattigdomen och situationen när det gäller mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsvillkor. Vidare är korruption ett hinder för att uppnå de globala hållbarhetsmålen i Agenda . Utskottet konstaterar att har godkänt FN:s konvention mot korruption (bet. 2006/07:JuU12). Ett av målen i regeringens strategi för utvecklingssamarbete när det gäller arbetet med de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer 2018–2022 är minskad korruption samt ökad transparens och ökat ansvarstagande. Utskottet anser i likhet med tidigare uttalanden att det är angeläget att kampen mot korruption är en prioriterad fråga för regeringen (bet. 2017/18:UU15 och 2019/20:UU5). Utskottet har behandlat FN:s roll för de mänskliga rättigheterna i flera tidigare betänkanden, senast i betänkandena /17:UU15, 2017/18:UU15 och 2019/20:UU15. Där konstaterade utskottet bl.a. att FN är det enda världsomspännande mellanstatliga forumet för normutveckling och tillsyn när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Utskottet delade även regeringens ståndpunkt att arbete inom FN speglar en allmän ambition att öka organisationens roll och förstärka de internationella insatserna för de mänskliga rättigheterna. I FN:s stadga anges centrala principer om att främja fred, samarbete och sociala och ekonomiska framsteg samt att värna de mänskliga rättigheterna. FN har därmed en central roll i att stärka det globala arbetet för mänskliga rättigheter. I likhet med i betänkandena /20:UU4 och 2019/20:UU15 anser utskottet att regeringen bör motverka försök att undergräva det multilaterala samarbetet för de mänskliga rättigheterna genom förstärkt samarbete inom EU och med likasinnade. Regeringen bör i samarbetet med EU och likasinnade länder upprätthålla principen om att de mänskliga rättigheterna är universella och odelbara samt värna den existerande rättsliga terminologin inom FN-systemet. Inom FN finns en rad forum, organisationer och kommittéer där man arbetar med frågor om mänskliga rättigheter, såsom och dess tredje utskott, för mänskliga rättigheter (kallat ) och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. har som huvudsaklig uppgift att främja och värna de mänskliga rättigheterna och inrättades 2006 efter ett beslut av . Rådet står inför en rad utmaningar. Utskottet har i flera betänkanden (senast i bet. 2019/20:UU6 och 2019/20:UU15) behandlat och understrukit att både och EU måste fortsätta att vara starka aktörer i för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet understryker att det är viktigt för trovärdighet att de länder som ingår i rådet respekterar de mänskliga rättigheterna. I för mänskliga rättigheter och demokrati åtar sig EU att bidra till att rådet ska fungera effektivt och uppmanar alla medlemmar i att leva upp till de mänskliga rättigheterna och det som länderna har åtagit sig att leva upp till inför inträdet i rådet. Utskottet anser att försök att urholka, försvaga, relativisera och omtolka de mänskliga rättigheterna och deras universalitet måste bekämpas. Utskottet stöder även arbetet för att stärka civilsamhällets möjlighet att delta i rådets arbete. I likhet med i betänkandena /18:UU15 och 2019/20:UU15 anser utskottet att regeringen bör verka för att FN ska moderniseras och bli starkt och ändamålsenligt. Som tidigare berörts i detta betänkande ställer sig utskottet bakom regeringens inställning till FN:s generalsekreterare reformagenda, som syftar till att anpassa till nya utmaningar. När det gäller yrkandet om skydd av visselblåsare inom FN-systemet påminner utskottet om betänkande 2018/19:UU8 där utskottet konstaterade att FN och dess medlemsstater aldrig får uppfattas som om de saknar handlingskraft eller adekvata mekanismer för att ställa ansvariga till svars, oavsett vilka förövarna är. ska verka för att förebyggande åtgärder vidtas, uppmuntra rapportering och visselblåsare och främja skydd av dessa. Utskottet ser positivt på att en strategi för nolltolerans mot övergrepp som begås av FN-personal ingår som en del i generalsekreterarens reformagenda. Vad gäller yrkandena om skydd för FN-experter har utskottet löpande följt frågan om morden på de FN-anställda och och förbättrat skydd för FN-experter, bl.a. genom flera föredragningar av . I betänkandena /18:UU15 och 2018/19:UU8 behandlar utskottet bl.a. skyddet av FN-experter. Utskottet konstaterar att regeringen efter mordet på olika sätt har drivit frågan om ansvarsutkrävande i de berörda fallen, bl.a. genom att förorda stärkta krav på kongolesiska myndigheter att samarbeta med undersökningsteamet. Det är även välkommet att regeringen mer generellt har verkat för olika åtgärder som kan öka säkerheten för denna typ av experter framöver. har även verkat för införandet av ett nytt listningskriterium när det gäller attacker mot sanktionsexperter, och hölls ett seminarium i för humanitära experter och experter på mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av det som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2019/20:760 (SD) yrkande 1, 2020/21:692 (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2776 (KD) yrkandena 20, 21, 23 och 25, 2020/21:2942 (C) yrkande 12, 2020/21:3204 (M) yrkande 9 och 2020/21:3278 (L) yrkande 4. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som har beretts i förenklad ordning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsberedning –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2020/21:692 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 20, 23 och 25 samt 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 12. har en stark tradition av engagemang för FN-systemet. har många svenskar deltagit i viktiga insatser för fred och säkerhet i världen under FN-flagg. är FN i stort behov av reformer. Det normativa regelverk som utgjort grunden för den internationella ordningen utmanas alltmer. har här i egenskap av stor biståndsgivare till FN en viktig roll att spela i värnandet av transparens, arbetet mot korruption och främjandet av reformprocesser i FN-systemet. förmåga att nå konsensus kring flera av de svåra utmaningar som världen står inför har visat sig helt otillräcklig. En grundläggande utmaning för reformarbetet i FN utgörs således av de inbyggda låsningarna i säkerhetsrådet på grund av dess sammansättning och vetorätt. Varken eller förmår att utgöra en konstruktiv kraft i världspolitiken. Att särskilt stärkt sitt inflytande i FN-organen är en utmaning för folkrätten och det internationella samarbetet. ska i sin roll som givare till FN-systemet vara en tydlig kraft för reformer. Det handlar om att få bukt med ineffektivitet och korruption liksom att i koalition med världens demokratier värna människorättsfrågor och rättsstatsprinciper. bör också sätta tydligare press på länder som tar emot svenskt bistånd att agera ansvarsfullt i FN-systemet. Det gäller inte minst förhållningssättet i , vilket bör ha ett demokratikrav för medlemskap. Under coronakrisen har behovet av transparens och tillit i det internationella samarbetet aktualiserats än mer, särskilt i ljuset av () förhållningssätt till under pandemins utbrott. Särskilt i de fall då bidrar med kärnstöd till FN-organ bör en tydlig reformagenda ingå. bör även vara pådrivande för ett ökat fokus på granskning och uppföljning av FN-organens verksamhet. Inom dessa områden har dessutom god nationell kompetens och erfarenheter att bidra med. Genom Agenda 2030 har världens länder åtagit sig en omfattande resursmobilisering för att uppnå globala mål om hållbar utveckling, avskaffande av extrem fattigdom, minskad ojämlikhet och en ambitiös ansats för att möta klimatfrågan. Agenda 2030:s tillväxtmål är ytterst betydelsefulla att uppnå för att bygga välstånd i de fattigaste länderna. De globala målen ställer krav på att FN driver sitt eget reformarbete för att föregå med gott exempel. Det utgör en viktig signal om trovärdighet och mobilisering. Övergripande om FN-systemet, reformer m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:760 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:692 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2020/21:2776 av m.fl. (KD) yrkandena 20, 23 och 25, 2020/21:2942 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkande 9. FN bör utgöra den primära mekanismen för internationellt samarbete vad gäller fred och säkerhet samt samverkan för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Sedan FN grundades har organisationen varit mellanstatlig och en nationernas förening, baserad på den grundläggande principen att alla dess medlemmar är fria och likvärdiga. Det är en princip som vi vill slå vakt om. är de grundläggande mänskliga rättigheterna som de definieras i FN:s allmänna förklaring den minsta gemensamma nämnaren, vilken vi anser att alla stater i alla situationer bör leva upp till. När dessa allvarligt kränks finner vi försvaret av mänskliga fri- och rättigheter överordnat suveränitetsprincipen. Historien har lärt oss att inga stater, inte ens demokratiska sådana, kan tillåtas obegränsat handlingsutrymme. Därför behövs FN-samarbetet för att garantera individens säkerhet mot övergrepp från repressiva regimer och för att verka för en positiv utveckling i fler länder. har därtill en viktig funktion att verka för fred och säkerhet och när så krävs utifrån ett brett mandat kunna besluta om fredsskapande och fredsbevarande insatser, även om det ska göras med stor försiktighet. Vi ser FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna som vägledande dokument för världssamfundets välfärd. Konventionerna bör ratificeras av alla medlemsstater och praktiskt följas i så stor utsträckning som möjligt. Eftersom det finns stora tveksamheter i många staters efterlevnad spelar konventionskommittéerna en nyckelroll då de övervakar och kritiserar stater som inte lever upp till sina åtaganden.