bet · H701CU25 · 2020-06-12 00:00:00 — Stödet utformades så att det skulle minska risken för omflyttningar i bostadsområden med hyresgäster med svag betalningsförmåga. Genom att staten möjliggjorde en stegvis övergång till högre hyror, och gav ett bidrag till energieffektivisering, förväntades incitamenten för att renovera och energieffektivisera öka. Vid utformningen beaktade regeringen bl.a. och gemensamma rapporter om åtgärder som kan underlätta ökad renovering och ökad energieffektivisering. Utöver och rapporter utformades stödet med hjälp av kompletterande underlag om områdesavgränsningar och omflyttnings-problematik som dessa myndigheter tagit fram. Det hölls även ett möte där representanter för branschen och myndigheter fick lämna synpunkter på hur stödet borde utformas. Stödet behövde dessutom anpassas efter Europeiska unionens statsstödsregler. En tydlig slutsats som och drar i sina rapporter är att antalet genomförda renoveringar behöver öka för att fler energieffektiviserande åtgärder ska komma till stånd. Även om man, som är inne på, kan se renovering och energieffektivisering som två skilda syften menar regeringen att de är nära kopplade till varandra. Regeringens bedömning var därmed att det behövdes ett stöd för både renovering och energieffektivisering för att det önskade resultatet skulle uppnås. När det gäller hyresrabatten till de boende anför regeringen att hyresrabatten var ett sätt att minska osäkerhetsfaktorerna kring renoveringen och dämpa de effekter som kan uppstå på grund av att det är svårt för fastighetsägare att på förhand uppskatta lönsamhetsgraden. Avsikten med en generell hyresrabatt var alltså att minska riskerna för fastighetsägaren så att fler renoveringar initierades. Regeringen övervägde inte att ge stöd avpassat efter den enskilda hyresgästens betalningsförmåga, eftersom administrationen kring detta skulle bli ha blivit omfattande. Regeringen instämmer i bedömning att det finns andra hinder kopplade till framförallt energieffektivisering som också behöver omhändertas. Dessa hinder är dock enligt regeringen relativt väl kartlagda och för att möta dem har ett tjugotal styrmedel introducerats bl.a. genom energi- och koldioxidskatterna, ändringar i byggregler, energideklarationer och innovationskluster. Hur styrmedlen är utformade analyseras återkommande av berörda myndigheter. Den bedömning som regeringen gjorde av de styrmedel som var aktuella när stödet för renovering och energieffektivisering togs fram, var att ett finansiellt styrmedel skulle kunna komplettera övriga styrmedel. Regeringen bedömde också att ett förstärkt informationsstyrmedel ytterligare skulle kunna understödja de befintliga styrmedlen och bidra till att avhjälpa hinder i form av kunskapsbrist och transaktionskostnader. När det gäller frågan om utvärdering av stödets effekter anför regeringen att det tar tid att etablera nya styrmedel eftersom det krävs en kunskapsuppbyggnad hos alla parter. Tidshorisonterna för byggande är dessutom långa. För att kunna utvärdera den långsiktiga effekten av stödet hade det behövt vara verksamt . Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Med hänsyn till att stödet är avvecklat i och med beslut om statens budget och att det inte finns några planer på att återinföra stödet avser regeringen inte att vidta några åtgärder med anledning av iakttagelser. Om det skulle bli aktuellt att föreslå ett nytt stöd för renovering och energieffektivisering, finns det enligt regeringen skäl att beakta de iakttagelser och rekommendationer som har lämnat. Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad. Liksom regeringen anser utskottet att bidrar med en viktig analys av hur ett stöd för renovering och energieffektivisering kan utformas på ett ändamålsenligt sätt. övergripande slutsats är att stödet för renovering och energieffektivisering inte har varit ändamålsenligt utformat för att på ett effektivt sätt kunna bidra till de bostads- och energipolitiska målen. Utskottet konstaterar att regeringen delvis instämmer i iakttagelser men anser att det fanns skäl till att stödet utformades som det gjordes, bl.a. de bedömningar som och hade gjort. Det ifrågavarande stödet är avvecklat och regeringen har inga planer på att återinföra det. Om det skulle bli aktuellt att föreslå ett nytt stöd för renovering och energieffektivisering finns det enligt regeringen anledning att beakta de iakttagelser och rekommendationer som har lämnat. Med det som har sagts ovan föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3443 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2019/20:40 till handlingarna. Vi delar den kritik som framför i granskningsrapporten när det gäller stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. Enligt vår mening är det anmärkningsvärt att regeringen inte avser att vidta några åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Vi anser att regeringen bör utreda och redovisa hur anslaget för stödet har använts. Enligt vår mening är det av intresse att en sådan utredning och efterföljande redovisning innefattar statistik där det bl.a. framgår hur många nyanlända som har erhållit en bostad genom att stödet har använts för byggande av nya bostäder i kommuner som fått del av stödet, jämfört med kommuner där stödet inte har använts. Av statistiken bör också framgå hur många ur övriga svaga grupper som har fått en bostad genom att kommuner har använt stödet. har lämnat bra rekommendationer för det fall att regeringen överväger ett liknande stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande. Vi anser därför att regeringen vid utformningen av framtida bostadspolitiska stöd till kommunerna, i enlighet med rekommendationer, bör utgå från en behovsanalys, samordna stödet med kommuners planerings- och budgetprocess, villkora användningen av stödet samt säkerställa återrapporteringskrav och en uppföljning av användningen av stödet. Därutöver menar vi att regeringen vid utformningen av framtida stöd till kommunerna bör undvika att utforma stödet så att det ger förtur till migranter på bostadsmarknaden. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. rapporter om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande och om stöd till renovering och energieffektivisering (V) (V) anför: Min utgångspunkt är att ska ha en långsiktig och hållbar bostadspolitik där alla oavsett inkomst garanteras en bra bostad med god standard till rimliga villkor. Insatser i bostadspolitiken är viktiga bl.a. för minskad segregation. Frågan om att bygga bort bostadsbristen, med fokus på hyresrätter, bör prioriteras. Vidare är stora delar av det svenska miljonprogrammet i behov av renovering och energieffektivisering. För att möta dessa behov krävs statliga insatser i form av ekonomiskt stöd. Under den förra mandatperioden gjorde regeringen tillsammans med flera kraftfulla satsningar för ökat bostadsbyggande och en hållbar bostadsmarknad. Bland annat infördes stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande samt stödet för renovering och energieffektivisering av flerbostadshus. Stöden har avvecklats efter beslut om statens budget (bet. 2018/19:CU1, rskr. 2018/19:83). Jag anser att det är angeläget med fortsatta bostadspolitiska satsningar. Vid utformningen av nya liknande stöd inom det bostadspolitiska området finns det anledning att beakta de iakttagelser och rekommendationer som har lämnat i granskningsrapporterna. Jag avser att återkomma med konkreta förslag på bostadspolitiska satsningar vid höstens budgetbehandling. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:40 Regeringens skrivelse 2019/20:40 om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande. 2019/20:3443 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda och redovisa hur det särskilda anslaget för stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande har använts och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utforma särskilda stöd till kommunerna så att de utgår från en behovsanalys, se till att stödet samordnas med kommuners planerings- och budgetprocess, villkora användningen av stödet, säkerställa återrapporteringskrav och utföra uppföljning, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen när det gäller utformningen av särskilda stöd till kommunerna bör undvika att utforma stödet så att det ger förtur till migranter på bostadsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. Skrivelse 2019/20:71 Regeringens skrivelse 2019/20:71 om stöd till renovering och energieffektivisering.