bet · H701MJU12 · 2020-04-16 00:00:00 — Vidare i motion 2019/20:1456 av (M) föreslås det att regelverket för buller från fotbollsplaner, tennisanläggningar och motorbanor moderniseras för att inte försvåra eller omöjliggöra för föreningslivet. I kommittémotion 2019/20:3379 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås det på liknande sätt att bullerregler som möjliggör idrott bör ses över. Motionärerna anför att dagens regelverk innebär att ett flertal idrottsan-läggningar hotas av nedläggning eller kraftiga inskränkningar i verksam-heterna. allmänna råd behöver därför uppdateras så att buller från idrottsanläggningar inte likställs med industribuller. En moderni-sering av regelverket för buller i anslutning till fotbollsplaner, tennis-anläggningar och motorbanor föreslås även i motion 2019/20:3135 av m.fl. (S). Syftet ska vara att underlätta för föreningslivet. Även i motion 2019/20:2069 av och (båda S) efterfrågar motionärerna att regeringen undersöker möjligheten att i första hand ta fram nya riktlinjer och i andra hand se över möjligheten att ändra lagstiftningen i vad gäller buller från idrottsanläggningar. I motion 2019/20:296 av (KD) anförs avslutningsvis att de maximalt tillåtna ljudnivåer som gäller för vägar och järnvägar även bör gälla för idrottsanläggningar. Eftersom idrottsföreningarna bl.a. bedriver ett viktigt ungdomsarbete bör kraven ändras till det som gäller för väg och järnväg. Enligt motion 2019/20:2791 av (KD) finns det ett behov av att sänka gränsvärdet för buller från vindkraftverk från dagens (A) till (A). Enligt motionären visar forskning att buller från vindkraftverken är ett underskattat problem och att var tredje tillfrågad person uppger att de blir mycket störda även om bullret inte överskrider (A) intill bostaden. Enligt kommittémotion 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 38 behöver arbetet med miljökvalitetsnormen för buller stärkas och miljön på skolgårdar förbättras. Motionärerna understryker särskilt vikten av att det i samband med nybyggnation av skolor tas hänsyn till de möjligheter som finns att begränsa buller. Buller från idrottsanläggningar och motorbanor Både och samt plan- och byggförordningen (2011:338) innehåller uttryckliga krav på hänsyn till allmänna intressen som hälsa och säkerhet. Buller kan få konsekvenser för människors hälsa, och därför ska den som planlägger väga in ljudmiljön i bedömningen. Motorsportbanor är anmälningspliktiga verksamheter enligt och miljöprövningsförordningen (2013:251). har i Allmänna råd om buller från motorsportbanor, halkövningsbanor och banor för provning av motordrivna fordon (NFS 2004:16) angett riktvärden för buller. Råden är avsedda att ge vägledning om skyddsåtgärder, begränsningar och försiktig-hetsmått om störning av buller från främst permanenta sport-, halkövnings- eller provningsbanor för motordrivna fordon. har även tagit fram en vägledning om industribuller och annat verksamhetsbuller (NV rapport 6583). Vägledningen avser främst de verksamheter som förtecknas i 2–32 kap. miljöprövningsförordningen (2013:251). Vägledningen är inte framtagen för buller från lek och idrotts-utövning. Det finns inte heller någon specifik vägledning att tillgå när källan till buller är just idrottsverksamhet. I sitt svar på interpellation 2019/20:41 anförde att har uppmärksammat att vägledningen om industribuller används för att bedöma buller från andra typer av verksamheter, däribland buller från idrottsverksamhet. Verket har därför tagit initiativ till att tillsammans med övriga berörda myndigheter se över möjligheten att utforma en särskild vägledning om buller från idrottsplatser. Mot denna bakgrund bedömde statsrådet att det inte finns anledning att vidta någon ytterligare åtgärd från regeringens sida. I sitt svar på samma interpellation kommenterade statsrådet ett i medier uppmärksammat föreläggande om att åtgärder ska vidtas för att minska buller-störningarna från en idrottsplats. Ärendet gäller Boovallen i kommun, vilken miljö- och stads-byggnadsnämnden har förelagt om vissa försiktighetsmått för att minska bullerstörningar. Beslutet har överklagats. beslutade Mark- och om att ge prövningstillstånd i målet (M 7353-19), vilket innebär att målet ska tas upp till prövning av domstolen. Vid domstolen pågår nu den skriftväxling m.m. som behövs för att målet ska bli klart för att kunna avgöras. När det gäller det aktuella ärendet anförde i sitt inter-pellationssvar att regeringen varken kan eller ska påverka domstolarnas ställningstagande och inte heller kan recensera enskilda mål eller den praxis som utvecklas vid avgöranden i högre instans. En central fråga i samband med tillstånds- och anmälningsärenden för nya vindkraftverk är hur höga ljudnivåer som får förekomma. Mark- och () har i flera avgöranden uttalat sig om buller från vindkraftverk. Av avgörandena går att utläsa att bullret från vindkraftverken inte får överstiga (A) ekvivalent nivå utomhus vid bostäder. Detta är i linje med både vägledning och hälsobaserade riktvärde. Vidare har MÖD uttalat att bullervillkor (A) kan behövas i naturreservat som särskilt pekats ut som tyst område i den fördjupade översiktsplanen. har utarbetat en vägledning om mätning och beräkning av ljud från vindkraftverk. Enligt uppgift från pågår det arbete med att uppdatera denna vägledning i syfte att bättre spegla de frågor som är aktuella med dagens vindkraftverk, bl.a. genom att ta upp risker för lågfrekvent buller. Vägledningen kommer också att ge tydligare rekom-mendationer om vilka beräkningsmodeller som är lämpliga att använda i olika situationer. I arbetet ingår även en översyn av riktvärdena för vindkraftsbuller. Ett förslag till ny vägledning var ute på remiss till berörda myndigheter, intresseorganisationer, forskare m.fl. och arbete pågår nu med att sammanställa synpunkterna och ta fram en slutlig version. Enligt uppgift från verket kommer den nya vägledningen inte att resultera i någon sänkning av riktvärdet (A) ekvivalentnivå. Verket anser att denna nivå är väl avvägd. Några justeringar och förtydliganden mot nuvarande väg-ledning kommer däremot att göras. Bland annat anser verket att lågfrekvent buller måste beaktas vid prövning och tillsyn av vindkraftverk och att riktvärden inomhus ska . Den nya vägledningen kommer dessutom att innefatta s.k. amplitudmodulerat ljud, som kan orsaka en högre nivå av störning än vad en jämn ljudnivå gör. har enligt ansvar för vägledningen i fråga om hälsoskydd och har gett ut en vägledning om buller inomhus i t.ex. bostäder och skolor. Vad gäller buller i skolors utomhusmiljö tog , i samråd med , fram rikt-värden för buller på skolgårdar från väg- och spårtrafik (NV-01534-17). Enligt myndigheterna är det i allmänhet just väg- och/eller spårtrafik som ger upphov till förhöjda bullernivåer på skolgårdar. I vägledningen framhåller att barn och ungdomar är en skyddsvärd grupp och därför behöver hänsyn tas till deras vistelsemiljöer. Det är motiverat att en så god miljö som möjligt eftersträvas vid nyplanering av skolor och dess skolgårdar samt när väl bullerbegränsande åtgärder vidtas. På en ny skolas skolgård (dvs. skolgårdar vid skolor, förskolor eller fritids-hem som tas i drift efter det att vägledningen publicerades) som exponeras för buller från väg- eller spårtrafik anser att den ekvivalenta bullernivån (A), räknat som årsmedeldygn, bör underskridas på delar av gården som är avsedda för lek, vila och pedagogisk verksamhet. Vidare bör den maximala nivån (A) underskridas på dessa ytor. Dessa nivåer motsvarar de nivåer som enligt 3 § förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader bör underskridas på en uteplats vid nya bostads-byggnader för att förebygga olägenhet för människors hälsa. För en äldre skolas skolgård bör motsvarande nivåer tillämpas som gäller för bostäders uteplats enligt infrastrukturproposition 1996/97:53, dvs. (A), samt av efterföljande praxis. Buller från idrottsanläggningar och motorbanor Idrottsanläggningar behöver adekvata förutsättningar att verka för att kunna säkerställa goda möjligheter för barn och ungas idrottande. Utskottet noterar att buller påverkar vår hälsa och vår möjlighet till en god livskvalitet. Med stöd av kan man ställa krav på den som bedriver en verksam-het som ger upphov till störningar för omgivningen. Utskottet konstaterar att det inte finns någon specifik vägledning om bullernivåer när källan är just idrottsverksamhet. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att tillsammans med övriga berörda myndigheter nu ser över möjligheten att utforma en särskild vägledning om buller när källan är idrottsplatser. Utskottet anser inte att bör föregå den översyn som den ansvariga myndigheten initierat utan föreslår att motionerna 2019/20:3046 (M) yrkande 5, 2019/20:3255 (C) yrkande 22, 2019/20:1456 (M), 2019/20:3379 (L) yrkande 3, 2019/20:3135 (S), 2019/20:2069 (S) och 2019/20:296 (KD) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att arbetar med att uppdatera sin väg-ledning om mätning och beräkning av ljud från vindkraftverk. I detta arbete har verket hört bl.a. andra myndigheter, intresseorganisationer och forskare. Utskottet noterar att verket inte ser någon anledning att revidera nu gällande riktvärden. Utskottet ser inte någon anledning att ifrågasätta de riktvärden som expertmyndigheten anser vara lämpliga och avstyrker därför motion 2019/20:2791 (KD). Utskottet instämmer med syn på barn och ungdomar som en särskilt skyddsvärd grupp och att extra hänsyn ska tas vid planeringen av deras vistelsemiljöer. Utskottet påminner om att tog fram en ny vägledning vid nyplanering av skolor och dess skolgårdar i syfte att säkerställa en så god utemiljö som möjligt. Med hänsyn till det ovan anförda bedömer utskottet att motion 2019/20:3266 (C) yrkande 38 i allt väsentligt är att betrakta som tillgodosedd. Tillsyn av tillståndspliktiga gårdar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsyn av tillståndspliktiga gårdar. Utskottet hänvisar till unionsrättens företräde på området och den proposition som regeringen överlämnat i syfte att effektivisera och förtydliga tillsynen enligt . Jämför reservation 15 (SD). I kommittémotion 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 41 anför motionärerna att möjligheten för länsstyrelserna att delegera tillsyn av tillståndspliktiga gårdar bör slopas. Motionärerna menar att kommunerna kan göra olika bedömningar vilket ibland resulterar i kommunala särkrav. Motio-närerna anser även att länsstyrelserna bör pröva att tillsätta en särskild miljö-prövningsdelegation med kompetens att besluta i jordbruksärenden. I yrkande 43 samma motion anför motionärerna att bör få starkare instruktioner att via sin tillsynsvägledning se till att länsstyrelserna och kommunerna behandlar lantbrukare lika oavsett var i landet de finns. Vidare i yrkande 44 anför motionärerna att hinder för ökat samarbete mellan kommuner bör tas bort och att kompetenshöjande specialisering av tillsyns-personal bör uppmuntras. antog och rådet förordning (EU) 2017/625 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 999/2001 m.m. (nedan kontrollförordningen). Kontrollförordningen innehåller bestämmelser om hur den offentliga kontrollen i medlemsstaterna ska organiseras och genomföras. Målet med förordningen är att fastställa harmoniserade unionsramar för organisationen av offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet än offentlig kontroll i alla led i den jordbruksbaserade livsmedelskedjan. Förordningen trädde i kraft och kommer att tillämpas stegvis. överlämnade regeringen proposition 2019/20:137 Förbättrad tillsyn på miljöområdet. I propositionen föreslår regeringen nya och ändrade bestämmelser i i syfte att dels anpassa balken till unions-rätten, dels effektivisera och förtydliga tillsynen enligt . Bland annat föreslår regeringen en bestämmelse som gör det möjligt att förelägga en kommun som inte sköter sitt tillsynsuppdrag (prop. 2019/20:137, s. 48). ska få förelägga en kommun som inte uppfyller de skyldigheter som följer av uppdraget att bedriva tillsyn att avhjälpa bristen. Ett sådant föreläggande får inte förenas med vite. Regeringen framhåller att olikhet och variation mellan kommuner i utövandet av tillsynen utgör ett hinder mot att skapa en likvärdig och rättssäker tillsyn. Därför är det angeläget att de brister som upptäcks och påtalas vid tillsynsvägledande myndigheters uppföljning av tillsynen också åtgärdas. Dessutom kan det leda till ett minskat förtroende för myndigheternas tillsynsarbete. Regeringen framhåller därtill att de krav som unionsrätten ställer på som medlemsstat också innebär att det är angeläget att staten tar ett tydligt ansvar för att säkerställa nationell likvärdighet i utövandet även när det gäller den kommunala tillsynen. De verksamheter som tillsynen riktar sig mot ska också kunna vara förvissade om att konkurrensen inte riskerar att snedvridas av tillsyn som varierar stort från en kommun till en annan (s. 84). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utöver den proposition som överlämnats har regeringen aviserat en ytterligare proposition för att införliva den nya kontrollförordningens bestämmelser. Propositionen är beräknad till juni. I promemorian En anpassning av bestämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontrollförordning (Ds 2018:41) föreslås ändringar i bl.a. livsmedelslagen (2006:804), djurskyddslagen (2018:1192), lagen (2013:363) om kontroll av ekologisk produktion och för att ytterligare anpassa svensk lagstiftning. När det gäller tillsyn inom den jordbruksbaserade livsmedelskedjan påminner utskottet om unionsrättens företräde på området. I den nya kontroll-förordningen ställs krav på att den offentliga kontrollen ska vara riskbaserad, effektiv, ändamålsenlig, likvärdig och opartisk. Utskottet påminner om att förordningen syftar till bl.a. nationell likvärdighet i utövandet, och detta inbegriper även den kommunala tillsynen. Utskottet noterar vidare att regeringen överlämnat en proposition som innehåller skrivningar för att effektivisera och förtydliga tillsynen så att den lever upp till de unions-rättsliga kraven. Utskottet vill invänta beredning av propositionen. Motion 2019/20:603 (SD) yrkandena 41, 43 och 44 avstyrks med hänvisning till det ovan anförda. Miljökriterierna inom offentlig upphandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljökriterierna inom offentlig upphandling. Utskottet hänvisar till det arbete som redan bedrivs. Jämför reservation 16 (C) och 17 (KD). I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 30 och kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 15 framhålls att den offentliga upphandlingen behöver bli ett bättre och mer kraftfullt verktyg för att åstadkomma lägre klimatutsläpp, minska mängden gifter i vår vardag och driva utvecklingen mot cirkulära system. Enligt motio-närerna bör all statlig upphandling ställa krav på leverantörerna i enlighet med baskrav och andelen upphandlingar med avance-rade krav bör öka. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 4 framhålls att miljökriterierna för offentlig upphandling bör gynna kortare transporter och en ökad andel närproducerade varor. Enligt motio-närerna bör kriterierna i möjligaste mån även utformas så att lokala företag kan delta i upphandlingen. Motionärerna menar att den offentliga sektorn genom upphandling har en stor möjlighet att påverka utsläppen av koldioxid och miljögifter av såväl tjänster som varor, inte minst av livsmedel. behandling och kompletterande uppgifter Den svenska offentliga sektorn köper varor, tjänster och bygg-entreprenader för . Dessa inköp utgör ungefär en sjättedel av BNP, och enligt uppgår inköpens utsläpp till ca koldioxidekvivalenter. De områden som har störst klimatpåverkan är bygg- och anläggningsentreprenader, tjänster som omfattar drift av infrastruktur och fastigheter, transporter samt livsmedel (se prop. 2019/20:65, s. 63 f.). Som ett led i arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna antog regeringen en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Målet är att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet. Strategin innehåller sju inriktningsmål, och kopplat till dessa mål finns handfasta tips och råd om hur verksamheten kan arbeta för att uppfylla målen. Enligt mål 6 i upphandlingsstrategin ska den offentlig upphandlingen vara miljömässigt ansvarsfull. Det anges att den miljöanpassade offentliga upp-handlingen måste öka i hela den offentliga sektorn, att inköp kan användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömål samt att krav om djurskydd bör ställas. Vidare anges att den offentliga upphandlingen av produkter och tjänster bättre bör styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer. Lagstiftningen ger även stora möjligheter att ställa krav på miljöhänsyn, som i större utsträckning än tidigare kan beaktas i alla delar av upphandlings-processen. I samband med lanseringen av upphandlingsstrategin fick i uppdrag att arbeta för att strategin får genomslag. Det handlar bl.a. om att informera och vägleda myndigheter och följa upp hur strategin påverkar inköpsarbetet. har utarbetat ett antal hållbarhetskriterier, i form av miljökrav och sociala krav, för ett tiotal produkt-områden som omfattar hundratals produkter. Dessa är frivilliga att använda. I den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65), som behandlar , gör regeringen följande bedömning i fråga om offentlig upphandling på transportinfrastrukturområdet (s. 63): Offentlig upphandling är ett effektivt instrument för att främja god konkurrens och sund användning av skattemedel men kan också bidra till att nå våra klimatmål. Det finns en stor potential att genom offentlig upphandling bidra till minskade utsläpp och främjande av innovativa och klimatsmarta lösningar, t.ex. genom innovationsupphandlingar. Regeringen avser att se över hur det klimatpolitiska ramverket kan få genomslag i offentlig upphandling, med fokus på upphandlingar med stor klimatpåverkan. har en viktig roll i klimat-arbetet. bör få i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska kunna bidra till att nå våra klimatmål och att de upphandlingsinsatser som ger störst klimatnytta för pengarna kan prioriteras. Upphandling på transportinfrastruktur-området är av särskild vikt då infrastrukturen ger upphov till stora utsläpp och då offentlig upphandling kan bidra till att skapa en efterfrågan på mer klimatsmarta material. Investeringar i transportinfrastruktur bör successivt utvecklas till att bli klimatneutral. Ett uppdrag bör ges till lämpliga myndigheter att, i samverkan med andra berörda aktörer, starta och driva beställarnätverk för klimatsmart upphandling på transportinfrastruktur-området och att verka för att detta får genomslag på lokal, regional och nationell nivå. När det gäller upphandling av livsmedel och måltidstjänster framgår det av livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att den offentliga upphandlingen av sådana tjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom bl.a. miljö. Vidare framgår det av strategin att målsättningen är att mer ska upphandlas ekologiskt och att miljöanpassad upphandling med ett livscykelkostnadsperspektiv bör öka. I livsmedelsstrategin framhåller regeringen även att kommunerna, staten och regionerna bör använda sig av upphand-lingsstöd i större utsträckning. Det anges även att har regeringens uppdrag att verka för ökad miljöhänsyn inom upphandling och ansvarar för en omfattande kriterieverksamhet som vänder sig till upp-handlande myndigheter och enheter i deras arbete med att beakta miljöhänsyn i sina upphandlingar. I sin behandling av livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23, s. 139) anförde utskottet följande i fråga om offentlig upp-handling av livsmedel och måltidstjänster: Inledningsvis konstaterar utskottet att regelverket om offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn. Utskottet delar därför regeringens bedömning att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Utskottet ser särskilt positivt på det uppdrag som har fått om att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och leverantörer. Utskottet noterar även regeringens målsättning att ska ligga i framkant och vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen i den nationella upphandlingsstrategin. I fråga om små och medelstora leverantörer anser utskottet i likhet med regeringen att dessa bör ges bättre möjligheter att delta som anbudsgivare vid offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att arbeta för att detta ska uppnås. Vidare noterar utskottet att regeringens målsättning är att mer ska upphandlas ekologiskt. Utskottet har tidigare även behandlat frågan om offentlig upphandling och kemikalier, och i betänkande 2017/18:MJU12 Kemikaliepolitik (s. 11) fram-förde utskottet följande: Utskottet noterar att allt fler myndigheter ställer miljökrav vid offentlig upphandling, vilket är en positiv utveckling. Försiktighetsprincipen är reglerad i och innebär att försiktighetsmått ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en åtgärd kan skada människors hälsa eller miljön. Principen ska tillämpas såväl i offentlig verksamhet som i annan verksamhet som kan påverka människors hälsa eller miljön. Utskottet noterar att de kriterier för offentlig upphandling som tagit fram utgår från försiktighetsprincipen. Vidare noterar utskottet att det vid offentlig upphandling är möjligt att ställa krav enligt den s.k. SIN-listan. Utskottet delar regeringens uppfattning att det offentliga bör gå före och vara ett föredöme i hanteringen av sina resurser och bidra till en hållbar samhällsutveckling. En miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt och strategiskt verktyg för att nå miljömålen. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) redovisas att samtliga 187 myndigheter som omfattas av förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter, samt två på frivillig väg, har redovisat miljöledningsarbete till (6877). Årets resultat visar att flera myndigheter har förbättrat sitt systematiska miljöarbete. En handfull myndigheter har dock redovisat att de är miljöcertifierade. Detta är ett trendbrott med en ökning av antalet miljöcertifierade myndigheter. Regeringen redovisar vidare att andelen upp-handlingar med miljökrav av det totala upphandlingsvärdet har minskat något och 2018 utgjorde . Det framgår vidare att IVL fortsatte sitt arbete med att utveckla bl.a. miljöbedömningen av byggnaders miljö- och klimatpåverkan samt effektivisering av energilösningar för bostadshus. Betydelsen av materialval i byggnader har undersökts och resulterat i rekommendationer om hur klimatfördelar kan maximeras genom materialval. Vidare har IVL i samarbete med kommuner och regioner beskrivit status och förutsättningar för att införa ett livscykelperspektiv i den offentliga upphandlingen i samt föreslagit ett antal steg för fortsatt utveckling. Det redovisas även att regeringen beslutade om ett förlängt uppdrag för . Arbetet med att kostnadseffektivt öka takten i arbetet med miljömålen inklusive miljömålet Begränsad klimatpåverkan genom att myndigheterna vidtar åtgärder i samverkan fortsätter därmed. Enligt rådets lägesrapport hade rådet tills då presenterat 80 samverkans-åtgärder, och redovisades ytterligare 13 åtgärder. Dessa rör bl.a. offentlig upphandling.