bet · H701TU7 · 2020-03-13 00:00:00 — I granskningsrapporten konstateras att skillnaderna tyder på att förändringar i reglerbara mängder och tilläggsbeställningar som inte ingick i det ursprungliga kontraktet påverkar slutpriset mer än oförutsedda väderförändringar gör. Faktorer som påverkar kostnadsavvikelserna framför att det finns systematiska skillnader som borde analysera närmare för att minimera kostnadsöverskridanden. I granskningen pekar bl.a. på skillnader mellan olika leverantörer, hur har organiserat arbetet och kontraktens längd. I granskningen konstateras vidare att kostnadsavvikelserna blir större ju längre kontrakten pågår och vissa faktorer är kopplade till externa förutsättningar som inte kan påverka, men behöver förhålla sig till. konstaterar att komplexa anläggningar och dåligt väder alltid kommer att leda till större underhållskostnader, men detta kan hanteras mer eller mindre effektivt. Åtgärder för att minimera kostnadsavvikelser konstaterar att utöver att förbättra informationsinsamlingen, även behöver införa nya arbetssätt för analys och planering för att ny information ska kunna nyttiggöras i upphandlingsarbetet. framför vidare bl.a. att löpande uppföljning för att kontrollera att leverantören utför det beställda arbetet enligt kontraktet har förbättrats . Granskningen visar dock att uppföljning på som syftar till att utveckla verksamheten och återföra erfarenheter från föregående kontrakt till framtida upphandlingar har brister. pekar på att om så träffsäkert som möjligt specificerar vad som ska ingå i kontraktet behövs det inte så många tilläggsbeställningar. Tilläggsbeställningar riskerar att bli dyrare än det arbete som redan ingår i kontraktet och skapar utrymme för spekulativ prissättning. Mot bakgrund av iakttagelserna i granskningen rekommenderar att regeringen ger i uppdrag att analysera omfattningen och konsekvenserna av obalanserad budgivning inom baskontrakt för underhåll av vägar. Vidare rekommenderar att tar fram en ny process för att systematiskt kvalitetssäkra det uppskattade arbetsbehovet i förfrågningsunderlagen så att det införda mätsedelsystemet verkligen används för att förbättra förfrågningsunderlagen och i förlängningen bidrar till en mer effektiv upphandling. framhåller även att bör säkerställa att tillkommande beställningar dokumenteras på ett enhetligt sätt och att myndigheten bör göra en nationell kartläggning av hur de används. I skrivelse 2019/20:72 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i sin rapport och underhåll av statliga vägar. Regeringen redovisar vidare vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Regeringen framför att den instämmer i iakttagelser och framhåller bl.a. att det är viktigt att har god kunskap om väganläggningens samlade tillgångar och dess tillstånd och att det kan utgöra ett underlag för att ta fram kvalitetssäkrade förfrågningsunderlag. Regeringen framför också att det är viktigt att vidta åtgärder för att begränsa de negativa effekter som spekulativa anbudspriser kan medföra. Regeringen pekar på att den därför gav i uppdrag att genomföra en utredning där faktorer som orsakar obalanserad budgivning kartläggs och att upprätta ett åtgärdsprogram i syfte att minska förutsättningarna för obalanserad budgivning. I skrivelsen framhåller regeringen att den även kommer att följa arbete med att utveckla och använda systemstöd, förbättra informationsinsamlingen och införande av nya arbetssätt för analys och planering. (SD) föreslår i motion 2019/20:790 att tidskraven vid upphandlingar av vägarbeten skärps. Motionären pekar på att det behövs högre krav på snabbhet och effektivitet vid upphandlingar av vägarbeten och att lagstiftning samt regleringsbrev bör användas för att förändra detta. (M) begär i motion 2019/20:2348 att statens ägande i avyttras. Motionären framhåller att det på samtliga orter där Arento är verksamt finns privata aktörer som tillhandahåller samma tjänster, såsom bl.a. uthyrning av jordfräsar och personbilar. I motionen konstateras därför att lösningen på den osunda konkurrensen från statliga Arento är att staten säljer bolaget. m.fl. (M) anser i motion 2019/20:2597 yrkande 3 att bör analysera sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra produktivitetshöjningar, omställning till fossilfria transporter och innovation. Detta är enligt motionärerna nödvändigt för att säkerställa att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt. I kommittémotion 2019/20:3246 framhåller m.fl. (C) yrkande 6 att vid beslut om investeringar och upphandlingar när det gäller väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. För att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt lyfter motionärerna fram att det är nödvändigt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. m.fl. (SD) konstaterar i kommittémotion 2019/20:3487 att regeringens bedömningar med anledning av granskning är alltför vaga och att regeringens förslag till åtgärder inte heller är tillräckligt omfattande. Motionärerna framhåller att det i granskning pekas på flera brister, vissa förhållandevis allvarliga. Motionärerna anser därför att det behövs fler insatser och föreslår att frågan om längden på kontrakt för vägunderhåll utreds (yrkande 1), att åtgärder för att få bukt med orimligt låga anbud och strategisk budgivning i samband med upphandling av drift och underhåll av statliga vägar vidtas (yrkande 2), att kompetensen inom upphandling vid säkerställs (yrkande 3), att krav ställs på att internt tar del av hur det bästa distriktet arbetar med upphandling och tar fasta på det i framtida upphandlingar (yrkande 4), att krav ställs på att utvecklar ett fullgott system för enklare dokumentation för uppföljning av drifts- och underhållskontrakten (yrkande 5) och att arbetet med att göra förfrågningsunderlagen mer välunderbyggda stärks i syfte att minska tilläggsbeställningarna av s.k. ÄTA (ändrings-, tilläggs- och avgående arbeten) och MASA (mindre arbeten efter skriftligt avrop) (yrkande 6). I kommittémotion 2019/20:3488 yrkande 1 framhåller m.fl. (KD) att de är positiva till samtliga av rekommendationer och anser att regeringen ska se till att rekommendationer följs. Motionärerna framhåller bl.a. att övergripande slutsats är att kostnadsöverskridanden mellan upphandlande kontrakt och slutförda kontrakt är stora och att det finns systematiska skillnader. Motionärerna föreslår därför även i yrkande 2 att regeringen ska se till att vidtar åtgärder för att motverka systematiska brister i upphandlingsarbetet som kan leda till för låga anbud vid upphandling av drift och underhåll av statliga vägar. Som understryks i den senaste infrastrukturpropositionen är det av stor vikt att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. Utskottet välkomnar därför att regeringen också i infrastrukturpropositionen framhåller att arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen bör drivas vidare. I propositionen anger regeringen att det är svårt att mäta produktivitetsutvecklingen och menar att uppföljningen kan förbättras. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att Trafikanalys fick regeringens uppdrag att analysera och utvärdera arbete för att öka produktiviteten och innovationsgraden inom anläggnings-branschen. Rapportering skulle ske fram . presenterade Trafikanalys sin slutrapport arbete för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen (2017:5). Av rapporten framgår bl.a. att arbetet med en ny beställarroll och utvecklade affärsformer är övergripande väl omhändertaget och i ständig utveckling. I rapporten anges att har ökat framförhållningen i planering och upphandling, vilket är en bra förutsättning för arbetet med produktivitet och innovation. Regeringen har uppgett att den avser att fortsätta att följa utvecklingen på detta område noga och uppdrog åt att , , redovisa resultatet av myndighetens arbete för ökad produktivitet. Uppdraget innebär att ska redogöra för och återrapportera till regeringen om arbete för att verka för en ökad produktivitet i anläggningsbranschen samt om en särskild uppföljning av entreprenadkontrakt. första återrapportering av uppdraget lämnades och den andra återrapporteringen lämnades . pekar i den andra rapporten på att sedan myndigheten bildades har arbetet inriktats på att skapa förutsättningar för produktivitet och innovation i anläggningsbranschen. uppger att det fortfarande pågår en mängd initiativ på området som exempelvis att utveckla affärsstrategier, utveckla projektstyrningen och nyttja de möjligheter som digitaliseringen ger. Av rapporten framgår vidare att det finns utmaningar inom anläggningsbranschen, exempelvis kompetensförsörjning och konkurrenssituationen. bedömer dock att bra åtgärder genomförs, tillsammans med anläggningsbranschen, inom ramen för mandat. uppdrog regeringen åt att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I uppdraget angav regeringen att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Detsamma tydliggjordes i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen –2029. I regeringens beslut från om fastställelse av den nationella planen framför regeringen att en hög produktivitet och innovation i anläggningsbranschen är en av förutsättningarna för att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet ska användas effektivt. Med en ökad produktivitet och innovationsgrad är ambitionen att få mer infrastruktur för pengarna. I beslutet anges vidare att inför beslut om investeringar och upphandlingar ska göra analyser av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt tar hänsyn till miljön och uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. Regeringen uppger vidare att det är av största vikt att och entreprenadbranschen fortsätter verka för ökad produktivitet och innovationsgrad. Utskottet välkomnar detta. Liksom regeringen välkomnar utskottet granskning. Utskottet anser även att det är mycket positivt att regeringen gav i uppdrag att analysera omfattning och konsekvenser av obalanserad budgivning i samband med upphandling av baskontrakt för underhåll av statliga vägar och upprätta en handlingsplan med ett åtgärdsprogram för att minska möjligheterna att genomföra obalanserad budgivning. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet). I uppdraget framhåller regeringen att har pågående aktiviteter för bättre kvalitetssäkring och uppföljning av upphandlingsunderlag för baskontrakten. Regeringen anger att den anser att det är angeläget att detta arbete fortsätter och att verkar för att bl.a. begränsa obalanserad budgivning. I uppdraget beskriver regeringen vidare att den har höga ambitioner när det gäller att säkerställa kvalitet i de offentliga inköpen och har därför bl.a. lanserat en nationell upphandlingsstrategi. I strategin framhåller regeringen att de upphandlande myndigheterna behöver ta ett större ansvar för att upphandla mer strategiskt och ansvara för att skattemedel används på bästa sätt. Vidare understryker regeringen att den anser att det är viktigt att de medel som staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt. ska ha en robust, miljöanpassad och pålitlig transportinfrastruktur som ligger i framkant när det kommer till innovation och effektiva lösningar. Med en ökad produktivitet och innovationsgrad är ambitionen att få ut mer av de resurser som läggs på transportsystemet. Regeringen pekar på att detta ställer krav på att upphandlingar utformas och genomförs på ett sätt som stimulerar till en sådan utveckling. Det är därför av stor vikt att och entreprenadbranschen gemensamt verkar för ökad produktivitet och innovationsgrad samt en attraktiv anläggningsbransch. I skrivelsen med anledning av granskningsrapporten framhåller regeringen att den kommer att följa arbete med att utveckla och använda systemstöd, förbättra informationsinsamlingen och införande av nya arbetssätt för analys och planering. Utskottet välkomnar regeringens uttalanden om att säkerställa att medel som staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt. När det gäller motionsförslaget om kan utskottet konstatera att det är ett helsvenskt bolag som ingår i Sveviakoncernen. Utskottet vill lyfta fram att statsrådet i sitt svar på en skriftlig fråga bl.a. påminde om att och övriga bolag med statligt ägande liksom privat ägda aktiebolag styrs med aktiebolagslagen (2005:551) som grund. Inom ramen för den verksamhetsinriktning som staten som aktieägare, ytterst företrädd av , har bestämt är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Statsrådet konstaterade även att frågor om eventuell snedvridning av konkurrensen kan prövas inom ramen för konkurrenslagens (2008:579) bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsförslag och föreslår att lägger skrivelse 2019/20:72 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regional samverkan. Enligt utskottets uppfattning har regeringen väl uppmärksammat frågorna som lyfts i motionerna. Jämför reservation 40 (M). (S) anser i motion 2019/20:979 att man i infrastrukturplaneringen behöver se över fördelningen av investeringsmedel mellan länstransport-planerna samt grunderna för prioritering av såväl investeringsmedel som underhållsmedel. I kommittémotion 2019/20:3355 framför m.fl. (M) i yrkande 44 att det bör göras en översyn av den antagna infrastrukturplanen med omprioriteringar till projekt som möjliggör avtal med kommuner för bostadsbyggande. För att möjliggöra för kommuner och byggbolag att bygga även på mark som är otillgänglig är det viktigt att staten använder infrastrukturinvesteringar effektivt och kopplar dessa till bostadsbyggande, anför motionärerna. Utskottet anser att de frågor som lyfts i motionerna är av stor vikt. Utskottet har också noterat att det framgår av den senaste infrastrukturpropositionen att regeringen anser att en god ordning mellan länsplaner och den nationella planen i många fall är avgörande för att den samlade nyttan av åtgärderna ska bli så stor som möjligt. Vidare framhöll regeringen behovet av samordning mellan transportplanering, liksom användning av nya lösningar, och markanvändningsplanering. Regeringen pekar på att inriktningsunderlaget samt analyser och kommande åtgärdsplanering för nationell plan och länstransportplaner i ökad utsträckning bör samordnas med regionala strategier samt med planeringen av bostadsförsörjning och övrig fysisk planering. För att ytterligare fördjupa underlagen var regeringens direktiv till att i förslaget till nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 redogöra för föreslagna åtgärders effekt på bostadsbyggandet, vilket har lett till ett gemensamt arbete mellan berörda kommuner och . har också i uppdrag att göra en samlad redovisning av länsplanerna för regional transportinfrastruktur, av vilken det ska framgå hur stor andel av respektive länsplan som genomförts och fördelningen totalt sett inom landet mellan olika infrastrukturåtgärder, statsbidrag och medfinansiering för olika ändamål i länsplanerna. Utskottet välkomnar regeringens uttalanden och de uppdrag som har getts till . Utskottet ser också positivt på att statsrådet i sitt svar på en skriftlig fråga (2019/20:204) har framfört att den formella fysiska planeringen av olika infrastrukturåtgärder bör föregås av en förberedande studie som innebär en förutsättningslös trafikslagsövergripande analys med tillämpning av fyrstegsprincipen. Statsrådet påminde om att syftet med studien är att behandla vilka typer av åtgärder, oavsett trafikslag, som är möjliga att vidta för att lösa ett problem i transportsystemet och således ge underlag för att bestämma vad som ska göras för att lösa problemet. Statsrådet pekade på att det i ett sådant arbete är viktigt att lyssna in såväl lokala som regionala prioriteringar. Statsrådet påminde om att har utarbetat ett arbetssätt för sådana studier, vilka de kallar åtgärdsvalsstudier, som lägger stor vikt vid dialog mellan olika aktörer och intressenter. Statsrådet framhöll att regeringen förutsätter att för en bra dialog med berörda parter. Utskottet vill även påminna om att Sverigeförhandlingen tecknade överenskommelser med kommuner och landsting i , samt län om satsningar på kollektivtrafik och cykelåtgärder med statlig medfinansiering samt åtaganden om bostadsbyggande. Regeringen godkände dessa avtal, de s.k. storstadsavtalen, . I regeringens fastställelsebeslut om den nationella planen har regeringen gett i uppdrag att i arbetet med planen ta hänsyn till regionala mål för tågtrafiken och godstransportstrategier för järnväg som respektive region beslutat om samt, kopplat till dessa, vilka sträckor i järnvägsnätet regioner pekar ut som prioriterade för åtgärder genom avsatta medel i länsplanerna. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att regeringen har gett i uppdrag att kartlägga hanteringen av godsrelaterade transporter i den fysiska planeringen och efter en analys föreslå eventuella åtgärder. I uppdraget ingår även att ta fram en nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter som riktar sig till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. Inom ramen för uppdraget ska goda exempel på hur godstransporter kan beaktas i samhällsplaneringen sammanställas och lyftas fram, och kommuner och regionala aktörer ska ges möjlighet till erfarenhetsutbyte. Detta kan även inkludera planering för samordningslösningar av transporter vid större bygg- och anläggningsprojekt för att effektivisera och minska transporter under genomförandet. Enligt utskottets uppfattning har regeringen uppmärksammat frågorna som lyfts i motionerna och utskottet bedömer därför att det inte finns skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Några frågor om fysisk planering Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om den fysiska planeringsprocessen vid infrastrukturutbyggnad. Utskottet hänvisar bl.a. till att de frågor som väckts om olika aspekter av fysisk planering och utformning av infrastruktur beaktas i det arbete som pågår inom området. Jämför reservation 41 (M). och (båda C) föreslår i motion 2019/20:442 yrkande 1 att infrastruktur i form av kraftledningar samordnas med väg- och järnvägsdragningar för att minimera det totala markintrånget. Motionärerna pekar bl.a. på att ett problem är att planerade och genomförda investeringar tar mycket jord- och skogsmark i anspråk och investeringar sker som det är olika aktörer, både myndigheter, statliga affärsverk och privata bolag som är inblandade i olika projekt. Motionärerna konstaterar att det inte sker någon samordning av projekten och att det inte är någon som har uppdraget att ha ett övergripande ansvar. I motion 2019/20:1072 begär (M) en utredning med syfte att effektivisera den fysiska planeringsprocessen vid byggande av infrastruktur (yrkande 1) och att det införs s.k. anläggningslagar enligt dansk förebild (yrkande 2). Motionären konstaterar bl.a. att det är viktigt att vi utarbetar metoder för att åstadkomma effektivare planerings- och beslutsprocesser där medborgarnas rättigheter tillvaratas på ett högst demokratiskt och rättssäkert sätt, men med mer rimliga proportioner än i dagens system. I motion 2019/20:2434 anför (M) att kan hindra en nybyggnad av en bostad genom att stoppa nya utfarter till allmän väg. Motionären anser att makten över tillstånd till nya utfarter därför bör flyttas från till kommunernas bygglovsenhet som bör kunna ta beslut om detta i samband med beviljande av bygglov. m.fl. (M) anser i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 6 att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka investeringars effektivitet och produktivitet. Motionärerna framhåller bl.a. att fysiska och marknadsmässiga förutsättningar förändras , men behovet av smart planering av infrastruktur består. Utskottet kan inledningsvis konstatera att frågor om fysisk planering har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2018/19:TU5. Utskottet har då framfört bl.a. att tillgången till mark som kan tas i anspråk för t.ex. en utbyggnad av infrastrukturen i många fall är begränsad inom tätbebyggda områden, och det finns inte sällan motstridiga intressen om hur marken ska nyttjas. Utskottet har vidare understrukit vikten av att mark används effektivt. Utskottet vidhåller den bedömningen. Utskottet har tidigare även framhållit vikten av att följa upp och utvärdera ny lagstiftning för att säkerställa att den faktiskt verkar i avsedd riktning och bidrar till att genomföra transportpolitiken. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen. I den senaste infrastrukturpropositionen anger regeringen att utvecklingen av ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem bör ske parallellt med planering av bl.a. markanvändning. I propositionen anges vidare att regeringen anser att nya investeringar i alla trafikslag ska planeras och genomföras med hänsyn till natur- och kulturvärden och god resurshållning samt med höga krav på att begränsa föroreningar och klimatpåverkan. Utskottet välkomnar skrivningarna. Utskottet vill även peka på att statsrådet i en interpellationsdebatt framförde bl.a. att infrastrukturprojekt generellt sett innebär att svåra avvägningar måste göras mellan olika intressen, både enskilda och allmänna. Statsrådet pekade på att jordbruk och vattenskydd är två av många olika allmänna intressen som kan vara berörda av en utbyggnad av väg eller järnväg. Statsrådet klargjorde att det tydligt framgår att hänsyns- respektive hushållningskapitel ska tillämpas vid prövning av ärenden enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg, vilket bl.a. innebär att det ska väljas en lokalisering som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön utan oskälig kostnad. Utskottet vill vidare peka på att uppger att mark i närområdet av vägar och järnvägar med fördel kan användas till att dra ledningar, vilket dock förutsätter att drift och underhåll av vägen eller järnvägen inte fördyras eller försvåras och att ledningen eller dess kringutrustning inte vållar skador, fara eller hinder för trafik och trafikanter. Den som ska korsa en järnväg, en väg eller ett farvatten där det finns någon form av ledning måste teckna ett avtal med . När det gäller motionsförslag om utfart till allmän väg gäller att man måste ha tillstånd från väghållningsmyndigheten för att ansluta en enskild väg eller en tomtutfart till allmän väg. framhåller bl.a. att en ny väganslutning, dvs. en utfart, inte får försämra trafiksäkerheten på vägen, att föraren ska ha fri sikt längs den allmänna vägen från in på utfartsvägen och att man inte ska behöva köra ut i körbanan på den allmänna vägen för att få tillräcklig sikt. Utskottet ser inte skäl att ändra på den rådande ordningen utan anser att väghållningsmyndigheten är väl skickad att ge tillstånd till tomtutfart till allmän väg. I betänkande 2011/12:TU13 behandlades regeringens proposition 2011/12:118 Planeringssystem för transportinfrastruktur. Syftet med propositionen var att effektivisera den strategiska och ekonomiska infrastrukturplaneringen. En utgångspunkt för det nya planeringssystemet var behovet att uppfylla såväl övergripande, strategiska och långsiktiga som konkreta och kortsiktiga syften.