bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — Utredningen om grönt sparande (dir. 2018:75) lämnade över sitt betänkande till regeringen (SOU 2020:17 Grönt sparande). Utredningen har haft i uppgift att kartlägga i vilken utsträckning kapitalmarknaden beaktar miljö- och klimatfrågor . Utredningen skulle även analysera om projekt som bidrar till miljömålen under nuvarande marknadsförutsättningar tilldelas investeringar i en sådan omfattning som kan anses vara samhällsekonomiskt optimalt. Med utgångspunkt i den genomförda kartläggningen och analysen skulle utredningen ta ställning till om skattereglerna bör ändras för att öka incitamenten för sparande där kapitalet ska användas för att finansiera gröna projekt. EU:s system för handel med utsläppsrätter I Europeiska kommissionens meddelande om den europeiska gröna given anför kommissionen att den tänker föreslå att EU:s handel med utsläppsrätter utvidgas till sjöfartssektorn och att antalet utsläppsrätter i systemet för handel med utsläppsrätter som tilldelas kostnadsfritt till flygbolag minskas. Kommissionen anför vidare att den kommer att överväga att utöka EU:s handel med utsläppsrätter till vägtransporter. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat frågan om mål för minskad köttkonsumtion, handlingsplan för klimat- och miljöpåverkan i livsmedelskedjan och vegetarisk kost, senast i betänkande 2018/19:MJU4 Klimatpolitik. Utskottet föreslog att förslagen skulle lämnas utan åtgärd och framhöll bl.a. regeringens strategi för hållbar konsumtion och livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). Regeringen gav i uppdrag att identifiera och analysera hinder för väl fungerande marknader och för hållbar konsumtion. Uppdraget ska redovisas (Fi2020/00945/KO). Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. Rådet rekommenderade bl.a. regeringen att utveckla politiken för att stimulera och stödja hushållens, företagens och den offentliga sektorns efterfrågan på utsläppsfria och mer resurseffektiva varor och tjänster inom alla sektorer. Som noterats ovan kommer Klimatpolitiska rådets rapport att omhändertas i den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen. Klimatarbetet i den offentliga sektorn har tidigare behandlat frågor om gröna res- och transportplaner, senast i betänkande 2019/20:TU7 Infrastrukturfrågor där utskottet avstyrkte samtliga motionsförslag på området och anförde följande. När det gäller gröna transportplaner vill utskottet påminna om att utredningen för bostadsbyggande i sitt betänkande Bebyggelse- och transportplanering för hållbar stadsutveckling (SOU 2019:17) har analyserat för- och nackdelar med en lagstadgad rätt för kommuner att införa krav på transportplaner i detaljplanering för nyetablering av bostäder enligt PBL. Utredningen anför bl.a. att den anser att fördelarna med en sådan lagstadgad rätt för nämnda krav överväger de nackdelar som finns. Enligt utredningens bedömning bör det göras ändringar i PBL som bl.a. främjar likvärdig tillgång för olika trafikslag och som stärker översiktsplanernas strategiska betydelse när det gäller transportsystemets koppling till regional och nationell sektorplanering. Utredningen anför att kraven på transportplaner bör ställas på kommuner och att det inte är lämpligt att införa en bestämmelse i PBL om kommuners rätt att ställa krav på byggaktörer. Ytterligare en delredovisning gjordes och uppdraget ska slutredovisas . har tidigare behandlat motionsförslag om närproducerat och offentlig upphandling, senast i betänkande 2019/20:FiU34 Offentlig upphandling där utskottet konstaterade att det tidigare avstyrkt liknande motionsförslag och noterade att utskottet då uttalat följande. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och att kravet är möjligt att följa upp. Frågor om närproducerat och offentlig upphandling har även behandlats tidigare av miljö- och jordbruksutskottet, senast i betänkande 2019/20:MJU12 Övergripande miljöfrågor. Utskottet föreslog där att skulle avslå motionsförslagen och uttalade bl.a. att regelverket om offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på miljö- och klimathänsyn, att utskottet i flera sammanhang har framhållit att ska vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling och att utskottet ser positivt på de åtgärder som vidtagits . Som tidigare noterats har regeringen gett i uppdrag att se över och ge förslag på förändringar i miljöledningsförordningen för att ytterligare stärka de statliga myndigheternas miljöarbete. Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens uppfattning att en verkningsfull prissättning av koldioxidutsläpp är en nödvändig förutsättning för att nå klimatmålen. Utskottet anser liksom regeringen att det behövs en politik som bygger på långsiktiga spelregler som kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft bibehålls. Utskottet välkomnar den skattereform som regeringen aviserar i propositionen. anför i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att det delar de bedömningar som regeringen gör i handlingsplanen om de förändringar av skattelagstiftningen som behöver göras för att nå de uppställda klimatmålen. anser även att utredningen om utfasning av fossila drivmedel och förbud mot försäljning av bensin- och dieseldrivna bilar inte bör föregripas. hänvisar vidare till att utskottet i betänkande 2018/19:SkU22 har avstyrkt motionsförslag om kompensatoriska åtgärder för att återföra medel till glesbygdens omställning. Som skäl för detta ställningstagande angav utskottet bl.a. att det i januariavtalet aviseras en utredning av hur det svenska jordbrukets konkurrenskraft ska stärkas och hur möjligheterna att leva och bo på landsbygden ska förbättras. anför i sitt yttrande att det mot denna bakgrund inte heller nu är berett att stödja motionsförslag om att utreda villkoren för glesbygden. anför vidare att det delar regeringens bedömning att en kraftfull skatteväxling ska genomföras med höjda miljöskatter som växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Utskottet anser inte att arbetet med den närmare utformningen av skatteväxlingen bör föregripas. Därutöver hänvisar skatteutskottet i sitt yttrande till att finansministern har uppgett att regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att det ska finnas möjlighet att få ett statsstödsgodkännande för skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel. anser därmed att motionsförslaget om att regeringen aktivt ska verka för att inom EU ska tillåtas förlänga skattebefrielsen för biodrivmedel får anses vara tillgodosett. anför att det mot ovanstående bakgrund inte ser något hinder mot att motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 10 och 11 samt 13 och 14 avslås. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna bedömning avstyrker motionsyrkandena. Som miljö- och jordbruksutskottet tidigare noterat anför regeringen i propositionen att det krävs ett brett engagemang i samhället för att lyckas med målsättningen att bli världens första fossilfria välfärdsland och att en inkluderande klimatpolitik tar hänsyn till de olika förutsättningar som finns i städer, på landsbygden och i olika inkomstgrupper. Mot denna bakgrund och med hänsyn till den pågående utredningen om utfasning av fossila drivmedel anser utskottet att det inte heller finns skäl att bifalla motion 2019/20:3480 (V) yrkande 9. Utskottet delar regeringens bedömning att finansmarknaden kan bidra till att omställningen till ett hållbart samhälle med nettonollutsläpp genomförs på ett effektivt sätt. Utskottet noterar vidare det regeringen anför i propositionen om behovet av att underlätta kanaliseringen av kapital till miljöprojekt och finansiering av åtgärder för klimatet. Som framgår av propositionen och redogörelsen ovan har regeringen även lämnat flera olika uppdrag på detta område och bl.a. tillsatt en utredning med uppdrag att undersöka hur förutsättningarna för finansiering av klimatåtgärder med privata investeringar ser ut och att, inom angivna ramar, lämna förslag i syfte att bidra till den samhällsomställning som behöver göras för att klimat- och miljömålen ska uppnås. Utredningen om grönt sparande lämnade sitt betänkande Grönt sparande (SOU 2020:17) till regeringen. Utskottet noterar vidare att finansutskottet i betänkande 2019/20:FiU22 behandlat och avstyrkt motionsförslag om gröna investeringsbanker. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att bifalla motion 2019/20:3480 (V) yrkande 15 om en grön investeringsbank. Vad gäller frågan om AP-fonderna noterar utskottet att det av propositionen framgår att pensionsmyndigheten har möjlighet att ställa särskilda krav på fonder och att regeringen införde ett nytt mål för placeringsverksamheten som innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Av propositionen framgår att de nya reglerna är föremål för utvärdering. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas och finner inte skäl att ställa ytterligare krav. Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3480 (V) yrkande 16. EU:s system för handel med utsläppsrätter Utskottet delar regeringens bedömning i propositionen att EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) bör skärpas ytterligare för att bidra till att uppfylla nettonollmålet för EU, målsättningar och klimatmål. Utskottet välkomnar regeringens ställningstagande att bör vara drivande i detta. Utskottet delar regeringens bedömning att utsläppstaket i systemet behöver minska snabbare och den fria tilldelningen fasas ut som överskottet av utsläppsrätter även i fortsättningen tas bort från marknaden och annulleras. Utskottet anser liksom regeringen att de stödmekanismer som inrättas måste utvecklas så att de fungerar som öppna, kraftfulla instrument för omställning. Utskottet välkomnar vidare regeringens åtagande att bör verka inom EU för att avskaffa möjligheten för medlemsstaterna att kompensera sin industri för indirekta kostnader i form av höjda elpriser till följd av utsläppshandeln. Med hänsyn till vad som anförs i propositionen om regeringens inställning till EU ETS finner utskottet inte skäl att bifalla motionerna 2019/20:3107 (C) yrkande 8, 2019/20:3264 (C) yrkande 8 och 2019/20:3480 (V) yrkande 12, som alla berör frågor om skärpning av EU ETS. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen anför att effekterna av att inkludera sjöfarten i EU ETS bör analyseras och att bör fortsätta att verka för en stark styrning av flygets utsläpp på EU-nivå genom t.ex. EU ETS. Utskottet delar denna bedömning och avstyrker därför även motionerna 2019/20:529 (KD) yrkande 10, 2019/20:2659 (M) yrkande 29 och 2019/20:3333 (KD) yrkande 20. Miljö- och jordbruksutskottet delar Miljömålsberedningens bedömning att utsläpp från svensk konsumtion måste minska. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att bereda frågan om konsumtionsbaserade utsläpp. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därför motion 2019/20:3480 (V) yrkande 18. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar vidare de uppdrag om miljösmart och hållbar konsumtion som regeringen gett och vill i sammanhanget framhålla den strategi för hållbar konsumtion som tidigare beslutat om och som ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Utskottet noterar vidare att det i betänkande 2018/19:MJU4 tidigare avstyrkt motionsförslag motsvarande de som framställs i motion 2019/20:3480 (V) yrkandena 19 och 20. Det har inte framkommit något som fått utskottet att ändra sin bedömning. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Klimatarbetet i den offentliga sektorn Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar det regeringen anför i propositionen om att se över möjligheterna att stärka kommuners och regioners mandat och verktyg för att minska sin klimatpåverkan. Utskottet noterar vidare nyttan av att förbättra samordningen i den fysiska planeringen och nyttan av en mer samordnad bebyggelseinfrastruktur, transportinfrastruktur och trafikplanering. Utskottet välkomnar även de satsningar regeringen har genomfört för att stärka klimatarbetet på lokal och regional nivå. Utskottet delar regeringens uppfattning om att offentlig upphandling kan bidra till våra klimatmål och anser, liksom regeringen, att staten ska vara en föregångare i att minska växthusgasutsläpp från transporter. När det gäller motionsförslaget om gröna transportplaner noterar miljö- och jordbruksutskottet att trafikutskottet i betänkande 2019/20:TU7 avstyrkt motsvarande motionsförslag. Vidare kan noteras att trafikutskottet i sitt yttrande över klimathandlingsplanen anför att motionsförslaget bör avstyrkas och att frågan omfattas av en pågående utredning som ska slutredovisas . Miljö- och jordbruksutskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att bifalla motion 2019/20:3480 (V) yrkande 21. anför i sitt yttrande över klimathandlingsplanen att miljö- och jordbruksutskottet bör avstyrka motion 2019/20:3480 (V) yrkande 22 om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett riktat statligt stöd för att offentliga byggnader ska kunna installera produktion av förnybar energi. Utskottet anför att en sådan skyndsam hantering knappast kan anses vara den mest prioriterade under den rådande coronakrisen och att det inte heller är något som bör drivas fram vid sidan om den ordinarie budgetprocessen. Miljö- och jordbruksutskottet är inte av någon annan uppfattning och avstyrker därmed motionsyrkandet. När det gäller frågan om offentlig upphandling välkomnar miljö- och jordbruksutskottet de uppdrag på området som regeringen aviserar i propositionen. Utskottet noterar vidare att det av propositionen framgår att redan arbetar med att utveckla miljökriterier och sprida kunskap om miljömässigt hållbar upphandling. Utskottet ser även positivt på att enligt den nationella upphandlingsstrategin ska ligga i framkant och fortsätta att vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. Vidare kan man notera att både miljö- och jordbruksutskottet och finansutskottet i betänkandena /20:MJU12 respektive 2019/20:FiU34 avstyrkt motionsförslag om offentlig upphandling motsvarande de som behandlas. Miljö- och jordbruksutskottet finner inte att det har framkommit något som föranleder utskottet att göra någon annan bedömning . Utskottet avstyrker därför motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 3. När det gäller frågan om konsekvenser för produktivitet och konkurrenskraft noterar miljö- och jordbruksutskottet att regeringen i propositionen anför att möjligheterna att stärka kommuners och regioners mandat och verktyg för att minska sin klimatpåverkan bör ses över. Utskottet delar regeringens bedömning att det är fortsatt viktigt med ett nationellt utvecklings- och kunskapsstöd och att den regionala tillväxtpolitiken bör bidra till att nå de nationella klimatmålen och övriga relevanta nationella miljömål. Utskottet noterar vidare det stöd för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå som regeringen har infört. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att bifalla motion 2019/20:3481 (KD) yrkande 4. När det gäller frågan om utsläpp från myndigheters transporter och myndigheters klimatkompensering kan miljö- och jordbruksutskottet inledningsvis konstatera att regeringen i propositionen anför att staten ska vara en föregångare i att minska växthusgasutsläppen från transporter och att det sätt på vilket staten nyttjar transportsystemet ska vara långsiktigt hållbart. Regeringen anför vidare att den därför avser att skärpa kraven på myndigheterna när det gäller att främja klimatsmarta mötesformer och transportsätt. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen anför att bör få i uppdrag att ta fram ett koncept för intern klimatväxling. Utskottet välkomnar regeringens intentioner på området och de åtgärder som aviseras i propositionen. Utskottet avstyrker därmed även motion 2019/20:2445 (MP) yrkandena 2 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klimatdeklarationer, industri och export, samarbete med kärnkraftsländer, kärnkraftsfrågor i övrigt och elproduktion i övrigt, cirkulär ekonomi och skogens bidrag för att minska utsläppen samt skogsbruk, jordbruk och annan markanvändning i övrigt. Jämför reservation 20 (KD), 21 (M), 22 (SD), 23 (V) och 24 (M, KD), motivreservation 25 (L), reservation 26 (M, SD, KD), motivreservation 27 (L) och reservation 28 (V), 29 (V), 30 (KD), 31 (M, KD), 32 (M), 33 (V) och 34 (KD). Enligt regeringens bedömning i propositionen bör ett krav på klimatdeklarationer för klimatsmart byggande införas från i syfte att minska klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv vid byggande. Av propositionen framgår att i rapporten utifrån ett livscykelperspektiv (2015:35) konstaterar att det finns små drivkrafter för att använda livscykelanalyser vid byggande, att bygg- och anläggningssektorn är komplex och det därför krävs en omfattande dialog, samordning samt en kostnads- och riskfördelning mellan olika aktörer för att minska utsläppen i de olika faserna under livscykeln. Klimatdeklarationer bedöms enligt regeringen öka medvetenheten om klimatpåverkan vid byggande och skapa förutsättningar för en beteendeförändring bland branschens aktörer. Att införa av krav på klimatdeklaration är ett led i styrningen mot en minskad klimatpåverkan från byggnader utifrån hela livscykeln. Regeringen anför i propositionen att den har gett i uppdrag att inleda det arbete som krävs för att införa krav på klimatdeklaration, som en utveckling av deklarationsregister och en öppen databas med klimatdata. Vidare ska ta fram en långsiktig plan för den fortsatta utvecklingen av klimatdeklarationen för att det ska vara möjligt att ställa minimikrav utifrån ett livscykelperspektiv. Regeringen framhåller i propositionen att välstånd är byggt på att innovativa exportföretag klarat av att förnya och ställa om produktion och produkter i takt med att marknader förändrats. Omställningen till ett fossilfritt samhälle ställer nya krav på omställning, och är beroende av fortsatt innovationskraft för att lyckas. Staten ska enligt regeringen bidra med långsiktiga förutsättningar som ger näringslivet möjligheter att föra ut klimatsmarta lösningar på marknaden. Regeringen anför i propositionen att ska visa att det går att ställa om och bli ett fossilfritt land med bibehållen konkurrenskraft och välfärd. Klimatpolitiken ska inte utformas så att utsläppen bara flyttar någon annanstans på grund av att t.ex. industri eller andra verksamheter flyttar till länder med lägre miljökrav. Tvärtom kan bidra till minskade utsläpp även utanför genom att bidra till att klimatpolitiken kan skärpas inom EU och i andra länder, liksom genom att exportera klimatsmart energi och andra klimatsmarta lösningar. I propositionen anförs vidare att regeringens näringspolitik bidrar till ett investeringsklimat som skapar förutsättningar för industrin att ställa om för att nå klimatmålen som konkurrenskraften ökar. Genom att ta till vara på spetskompetens, infrastruktur och goda resursbas kan enligt regeringen etableras som en global ledare i de teknikskiften som görs inom befintlig och ny industri för att ställa om samhället till fossilfrihet. har tillkännagett att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU (bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440). Regeringen konstaterar i propositionen att har lyckats kombinera minskade utsläpp med en stark ekonomisk utveckling de senaste tre decennierna. Regeringen bedömer att en politik som bygger på tydliga och långsiktiga spelregler och principen om att sätta pris på utsläpp kan bidra till att minska utsläppen som en god ekonomisk tillväxt bibehålls. Den goda ekonomiska tillväxten förutsätter också att bl.a. regeringens näringspolitiska och förenklingspolitiska målsättningar beaktas. Regeringen bedömer därför att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. Regeringen anför vidare att det krävs stora investeringar i ny teknik för att klara omställningen till nettonollutsläpp till 2045. Samhällsnyttan av denna teknikutveckling går utöver den nytta som tillfaller de privata aktörer som gör dessa investeringar. Regeringen har därför infört Industriklivet och i budgetpropositionen föreslagit en satsning om 600 miljoner 2020–2022 för att stödja svensk industri i att ta klivet mot ett nollutsläpp av växthusgaser samt för åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser. Regeringen anför även att de strategiska samverkansprogrammen med näringslivet fortsätter och att ett av programmen kommer att vara näringslivets klimatomställning. I propositionen anförs vidare att prospektering och nyexploatering av kol, olja och fossilgas bör förbjudas. Frågan om att förbereda ett genomförande av ett sådant förbud bereds inom , och ny lagstiftning planeras träda i kraft . Regeringen anför i propositionen att övergången till elektrifiering inom transportsektorn behöver göras på ett hållbart sätt. Utsläppen från t.ex. batteriproduktion behöver minimeras. Enligt regeringens bedömning har goda möjligheter att producera batterier på ett hållbart sätt. Regeringen anför vidare att hållbart producerade råmaterial till klimatomställningen behöver tryggas. I propositionen anges att batterier produceras i länder med bristande hållbarhet. Det är enligt regeringen angeläget att bygga upp en resurseffektiv svensk batteriproduktion. Den höga graden av förnybar elproduktion i reducerar batteriproduktionens klimatpåverkan. En svensk produktion ökar möjligheten till cirkulära flöden. Därmed ökar återvinningen. Av propositionen framgår vidare att kommer att delta i flera projekt inom Europeiska batterialliansen som bildats av Europeiska kommissionen. deltagande syftar till att säkra att fortsätter att vara i frontlinjen på EU-nivå för att stärka förutsättningarna för hållbar batteriproduktion och utveckling. Det ena projektet rör i och fokuserar på industrialiseringskapacitet för battericeller. Det andra projektet fokuserar på Swedish Electric Transport Laboratory (). Regeringen framhåller vidare EU:s FoU-satsningar och Europeiska investeringsbanken som centrala instrument för att främja batteriproduktionen i EU. Enligt regeringen är råvarufrågorna centrala för batterialliansens mål. Regeringen anför i propositionen att nettonollmålet innebär att växthusgasutsläppen från flera sektorer, inklusive el- och värmesektorn, i princip kommer att behöva vara noll . El- och värmesektorn har även förutsättningar för att i vissa delar bidra till negativa utsläpp. Ökad elektrifiering kommer enligt regeringen att vara en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn och industrin. Då behövs ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. En effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan samt bidra till försörjningstryggheten. Regeringen anför vidare att detta, tillsammans med regeringens arbete för att utveckla elmarknaden, är viktigt för den ökade elektrifiering av samhället som väntas för att möta klimatmålen. Därtill behövs ett väl fungerande elsystem och en klimatsmart elproduktion. En nationell strategi för elektrifiering bör enligt regeringen tas fram, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del.