bet · H801FiU2 · 2020-12-10 00:00:00 — Utskottet noterar och välkomnar att regeringen fortsätter att ta fram metoder för att bättre bedöma hur statsförvaltningen på lång sikt lever upp till det förvaltningspolitiska målet. Exempelvis har Statskontoret i uppdrag att ta fram förslag på former för en mer långsiktig redovisning med hjälp av indikatorer och andra bedömningsgrunder som är kopplade till det förvaltningspolitiska målet. Utskottet har tidigare uttryckt att det finns anledning för regeringen att tydliggöra hur de särredovisade områden där regeringen redogjort för resultatet i förhållande till sådana mål som regeringen själv satt upp förhåller sig till det mål som har beslutat om för den statliga förvaltningspolitiken. Mot den bakgrunden är det enligt utskottet klargörande att regeringen nu konstaterar att arbetsgivarpolitiken är en del av den statliga förvaltningspolitiken. Också strukturen i redovisningen har gjorts tydligare genom att arbetsgivarfrågorna, till skillnad från tidigare, behandlas i samma avsnitt som statlig förvaltningspolitik. Dessutom klargör regeringen att de delmål den beslutat för vissa andra områden utgår från det övergripande riksdagsbundna målet för statlig förvaltningspolitik och ska ses som preciseringar av det målet. Det gäller för de två delområdena prognoser, redovisning, statistik och uppföljning respektive offentlig upphandling. Utskottet noterar också att för delområdet fastighetsförvaltning är det regeringens avsikt att återkomma till med förslag till ett riksdagsbundet mål. Statens budget inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt, däribland förslag om kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. godkänner också investeringsplaner för och . Motionärernas alternativa förslag till statens budget inom utgiftsområde 2 avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I detta avsnitt behandlas regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 2, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner för () och (FortV). I förslagen till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ingår förslag om s.k. beställningsbemyndiganden men också förslag om krediter i och kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Regeringens och motionärernas anslagsförslag framgår av tabellen i bilaga 2. Redovisningen görs enligt indelningen i propositionen, dvs. finansmarknad och internationella finansiella institutioner; statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor; fastighetsförvaltning; prognoser, redovisning, statistik och uppföljning och slutligen offentlig upphandling. Vissa generella besparingar på förvaltningsanslagen under utgiftsområdet görs för att myndigheternas resekostnader beräknas bli lägre också som en följd av covid-19-pandemin ((se prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m. avsnitt 7.4 s. 124). Finansmarknad och internationella finansiella institutioner I området finansmarknad och internationella finansiella institutioner ingår myndigheterna , och . Delområdet omfattar också årliga medlemsavgifter till internationella finansiella institutioner, som tankesmedjan , och utvecklingsbank, samt garantier till sex internationella finansieringsinstitut. och finansieras i huvudsak med anslag, men de får också disponera vissa avgiftsintäkter för delar av sin verksamhet. Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för de förslag till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken och internationella finansiella institutioner. Den politiska inriktningen – med målen att värna finansiell stabilitet, ett högt förtroende, väl fungerande marknader, ett högt konsumentskydd och att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling – ligger fast. Regeringen anför att om den ekonomiska nedgången till följd av covid-19-pandemin blir djup och långvarig kan även den finansiella stabiliteten hotas. I det exceptionella läge som råder kan det uppstå ett behov att nyttja flexibiliteten i regelverken och använda de buffertar som har byggts upp för att stödja kreditgivning till den reala ekonomin. Men när den ekonomiska situationen tillåter bör buffertarna återigen byggas upp för att säkerställa det finansiella systemets motståndskraft. Regeringen pekar också på att det pågår ett viktigt regleringsarbete inom EU som påverkar stora delar av de finansiella marknaderna. Återuppbyggnaden av det civila försvaret intensifieras. Åtgärder för ett fungerande finansiellt system utgör en viktig del i ett motståndskraftigt civilt försvar vid höjd beredskap och ytterst i krig. Åtgärderna kan även bidra till att stärka förmågan att hantera svåra påfrestningar på det finansiella systemet i fredstid. Regeringen föreslår därför att medel tillförs och för att stärka myndigheternas verksamhet när det gäller civilt försvar. Regeringen anger vidare att den avser att återkomma med ett förslag till övergripande inriktning för det civila försvaret i den försvarspolitiska propositionen för perioden –2025. Covid-19-pandemin och dess ekonomiska konsekvenser har medfört att ett särskilt fokus riktats mot det finansiella systemets möjlighet att förse företag med krediter. Regeringen hänvisar bl.a. till att Europeiska kommissionen har presenterat förslag på åtgärder för att upprätthålla kreditgivningen till hushåll och livskraftiga företag samt säkerställa företags möjligheter att finansiera sig på kapitalmarknaden. Vidare fortsätter arbetet inom EU med att utveckla Kapitalmarknadsunionen för att långsiktigt underlätta företagens tillgång till finansiering, skapa ändamålsenliga investeringsprodukter samt bidra till omställningen till en hållbar ekonomi. Den snabba digitaliseringen av den svenska betalningsmarknaden tillsammans med en minskad kontantanvändning leder till många frågor, bl.a. om statens och den privata sektorns roller på betalningsmarknaden. Regeringen pekar också på att det inom EU pågår ett arbete med att ta fram en handlingsplan för fintech, inklusive en strategi för betalningslösningar, som kommer att bli vägledande på området. Relaterat till detta arbetar Europeiska kommissionen också med en ny EU-reglering av marknaden för kryptotillgångar, där arbetet mot penningtvätt är särskilt viktigt. Regeringen anser att det fortsatta arbetet med att stärka den digitala utvecklingen måste säkerställa finansiell stabilitet och ett högt konsumentskydd. Möjligheten till återköp och flytt av försäkringssparande är enligt regeringen en viktig del för väl fungerande marknader på försäkringsområdet, men även för konsumentskyddet. Regeringen arbetar aktivt, såväl nationellt som på EU-nivå, för att säkerställa ett högt konsumentskydd. För att minska informationsunderlägen på de finansiella marknaderna är det viktigt att det t.ex. finns en välfungerande finansiell rådgivning. Regeringen är pådrivande för nya EU-initiativ för att främja utvecklingen till mer hållbara finansmarknader, såsom EU:s förnyade handlingsplan för hållbar finansiering som presenteras . EU:s gröna taxonomi utgör en grund för framtida standarder och märkningar av hållbara finansiella produkter. Det finansiella systemet ska också vara motståndskraftigt mot allvarlig brottslighet, och regeringen kommer därför att arbeta vidare med ytterligare skärpta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. En utgångspunkt i detta arbete är den utredning som regeringen tillsatt (dir. 2019:80). tillkännagivande om marknadsföring av betaltjänster online Regeringen hänvisar till att i samband med behandlingen av proposition 2019/20:79 Presentation av betalningssätt vid marknadsföring av betaltjänster online, tillkännagett för regeringen att en uppföljning av lagstiftningens effekter ska vara genomförd (bet. 2019/20:FiU37 punkt 3, rskr. 2019/20:191). Regeringen anför att den kommer att återkomma till hur effekterna av lagstiftningen ska utvärderas. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:11 . Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter och för verksamhet. Jämfört med 2020 innebär den föreslagna anslagsnivån en ökning med . av den föreslagna ökningen avser ökad tillsyn för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism, medan ca avser säkerhetsskydd respektive finansiell beredskap inom det civila försvaret. Regeringen föreslår vidare att anvisas till anslaget 1:3 avgifter till . Anslaget får användas för utgifter för myndighetens avgifter till Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Jämfört med 2020 innebär det en anslagsökning med . Den föreslagna anslagsökningen görs för att hantera ökade avgifter till följd av utträde ur EU. Regeringen redogör i propositionen även för avgiftsbelagda verksamhet (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 3.8). Anslaget 1:12 får användas för myndighetens förvaltnings-utgifter. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget . Det innebär en anslagsökning med ca jämfört med . Huvuddelen av den föreslagna ökningen, ca , avser en ökad finansiell beredskap inom det civila försvaret. Avgifter tas ut för verksamheter inom områdena garantier och utlåning, bankstöd samt insättningsgaranti och investerarstöd (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 3.11 och 3.12). Vissa garanti- och medlemsavgifter Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter . Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter, avgifter eller statsbidrag till Bruegel, () samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för att infria garantier till vissa internationella finansieringsinstitut. Anslaget får också användas för utgifter för eventuella böter till följd av att EU-direktiv har genomförts . Anslaget får därtill användas för att infria statens åtaganden i enlighet med avtalen om Europeiska investeringsbankens (EIB) garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av covid-19-pandemin och avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av covid-19-pandemin (SURE). Jämfört med 2020 innebär den föreslagna nivån en anslagsminskning med . Inga medel beräknas behövas för att infria garantier som är en del av ägarkapitalet i de internationella finansiella institutionerna. För SURE beräknas ingen utgift –2023. För avtalen med EIB och deltagande länder beräknas däremot förväntade förluster –2023, där andel av kostnaden beräknas uppgå till . Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning , vilket innebär en anslagsökning med ca jämfört med . Anslaget får användas för utgifter för finansmarknadsforskning, och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Det finansiella systemet har enligt regeringen en central betydelse för samhällsekonomin, och ökad kunskap om finansmarknadens funktionssätt är mot bakgrund av covid-19-pandemin än mer aktuellt. För att bl.a. skapa bättre förutsättningar för förståelsen om de nya utmaningar som väntar i ekonomin bör anslaget ökas. Satsningen kommer att presenteras närmare i den forsknings- och innovationspolitiska proposition som regeringen avser att presentera . För att kunna finansiera fleråriga forskningsprojekt behöver beslut kunna fattas som medför behov av medel kommande år. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Kredit- och garantiramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för stabilitetsfonden. Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för resolutionsreserven. I samband med att krishanteringsdirektivet genomfördes i svensk rätt ändrades reglerna för stabilitetsfonden, och en ny fond för finansiering av krishanteringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. Båda fonderna finansieras genom avgifter från banksystemet. beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Stabilitetsfondens behållning uppgår till ca . Regeringen bedömer att medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella krisinsatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Det program som inrättades vid finanskrisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltillskott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås även gälla . Garantiramen för stabilitetsfonden bör enligt regeringen bestämmas utifrån det faktum att i första hand generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven, eftersom det här blir fråga om generella stödåtgärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen uppgick inledningsvis till och var baserad på de svenska bankernas upplåning . Ramen sänktes senare till även om utnyttjandet aldrig var . Samma belopp utgör ramen för stabilitetsfondens möjlighet att medge garantier, och regeringen föreslår att det ska gälla även . Resolutionsreserven kan komma att användas för att finansiera åtgärder inom ramen för ett resolutionsförfarande, vilket innefattar åtgärder för att stötta rekonstruktion av systemviktiga banker som i utgångsläget inte bedöms som livskraftiga. Resolutionsreserven uppgår till ca . Resolutionsreservens kreditram bör främst bli aktuell i fråga om olika återkapitaliseringsåtgärder efter det att vissa av företagets skulder skrivits ned. Därutöver kan resolutionsreservens kreditram komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen på motiveras enligt regeringen av att den åtminstone bör ha samma förmåga till återkapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsfall. Garantiramen för resolutionsreserven kan användas om banker i resolution initialt behöver stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till . Regeringen påpekar att det är svårt att uppskatta likviditetsbehov i en krissituation men gör bedömningen att ett likviditetsstöd till flera av storbanker skulle behöva uppgå till . Eftersom det kan finnas en negativ signaleffekt i att under ett krisförlopp behöva justera garantiramen föreslår regeringen att garantiramen för resolutionsreserven sätts till även . Statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor Delområdet statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Området omfattar myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet och Statens servicecenter (SSC) samt delar av () verksamhet. Delområdet statliga arbetsgivarfrågor omfattar statliga personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor för offentliga anställningar, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning inom staten samt frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställdhet, mångfald och värdegrundsarbete inom staten. Området omfattar , (), , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, , Offentliga sektorns särskilda nämnd och – en kollektivavtalsstiftelse. Statskontorets verksamhet finansieras helt med anslag. Kammarkollegiets och SSC:s verksamheter finansieras i stället av både avgifter från uppdragsverksamhet och anslag i statens budget. och disponerar inte några anslag för sin verksamhet i statens budget. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. För administrationskostnader disponerar SPV ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Förvaltningsut-gifterna för de nämnder som hör till området belastar Kammarkollegiets anslag och anslaget för arbetsgivarpolitiska frågor. har i sin revisionsberättelse för Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden lämnat ett uttalande med reservation. anser att influtna arvsmedel borde redovisas vid boupptäckningstillfället och inte först vid inbetalning till fondens bankkonto. Kammarkollegiet har vidtagit åtgärder med anledning av iakttagelser för att säkerställa att gällande redovisningssed följs. Nedan redogörs först övergripande för politikens inriktning och därefter för de förslag till anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under rubriken förvaltningspolitik och arbetsgi-varfrågor. Det förvaltningspolitiska målet är tillsammans med samhällets och enskildas behov utgångspunkten för regeringens arbete med att utveckla den statliga förvaltningen. Regeringen anför att de statliga myndigheternas förmåga att fullgöra sina uppgifter och hantera de behov som uppstår på ett effektivt och rättssäkert sätt ska utvecklas. Därmed kan tilliten och förtroendet för den statliga förvaltningen upprätthållas. Det är enligt regeringen även viktigt att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete med sin strategiska kompetens-försörjning och att deras personal har god kännedom om rollen som statsanställd. Regeringen anser att en fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. Bland annat ska utbyggnaden av servicekontor fortsätta 2021. En utredning överväger hur serviceverksamheten vid servicekontoren kan utvecklas (Fi 2019:B). I slutredovisningen kommer frågan om nya servicekontor i gles- och landsbygdsområden att särskilt behandlas. Regeringen avser även att ge utredningen i uppdrag att se över vilka kommuners utsatta områden som är lämpliga för nya servicekontor. Regeringen föreslår att ca anvisas till anslaget 1:1 Statskontoret . Det är ca mer än anslagsnivån 2020. Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:2 Kammarkollegiet . Det är ca mer än anslagsnivån 2020. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt för utbetalning av vissa mindre skadeståndsersättningar. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter från uppdragsverksamheten (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 4.9). Kammar-kollegiet bedriver också en avgiftsbelagd offentligrättslig verksamhet där intäkterna inte disponeras av myndigheten, utan redovisas på inkomsttitel i statens budget (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2, tabell 4.8). Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med att nya myndigheter inrättas. har en kredit av detta slag utnyttjats med . Regeringen anger att krediten inte har utnyttjats och att det är svårt att bedöma för vilka nya myndigheter och i vilken omfattning som krediten behöver utnyttjas . Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Regeringen anser att det behövs en kredit för att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador som hanteras inom det statliga försäkringssystemet. En utnyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för systemet. Om den sammanlagda försäkringsersättningen som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger ska regeringen dock besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . Det är samma nivå som 2020. Anslaget får användas för utgifter för sådana uppgifter som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, samt för regeringens behov av underlag och biträde inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. . Det är mer än anslagsnivån 2020. Anslaget är regelstyrt, och bakom regeringens förslag till ökning av anslaget ligger omräkningar till följd av både antaganden om den makroekonomiska utvecklingen och volymantaganden, dvs. antalet förmåner som nybeviljas. Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknan-de förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. Anslaget får också användas för utgifter för räntor som rör sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även användas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvaltningsutgifter vid SPV för biträde vid handläggningen av pensionsärenden som gäller lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen, där väsentliga penningflöden hanteras (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 4.13). Myndigheten hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Enbart det senare flödet omsätter ca . För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslår regeringen ett bemyndigande om att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. Det senaste utfallet visar att ca av krediten utnyttjades. Regeringen föreslår att anvisas till anslaget 1:15 Statens servicecenter (SSC) . Anslaget får användas för myndighetens förvaltningsutgifter i den mån de inte finansieras med avgifter. Den föreslagna anslagsnivån är ca högre än anslagsnivån 2020. Huvuddelen är förändringar som beslutats i ändringsbudgetar innevarande budgetår. avser en förstärkning av samhällsservice i områden med socioekonomiska utmaningar. SSC:s verksamhet finansieras både med anslag och avgifter. Mot avgifter tillhandahåller myndigheten tjänster inom ekonomiadministration, löneadmi-nistration och elektronisk beställnings- och fakturahantering. I propositionen redogörs för SCC:s avgiftsbelagda verksamhet (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 tabell 4.17). Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Området omfattar myndigheterna (FortV) och ().