bet · H701SoU11 · 2020-05-20 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör digitalisering i vården. Utskottet anser att regeringen bör se över • om dagens krav på aktivt samtycke bör ändras så att patienten antas samtycka till att vårdgivarna får ta del av patientinformation till dess att motsatsen har meddelats • om ytterligare lagändringar behöver göras för att skapa goda möjligheter till sammanhållen journalföring och informationsdelning dels inom hälso- och sjukvården, dels mellan hälso- och sjukvården och • möjligheten att klassificera olika typer av vårdinformation • om lagstiftningen bör tydliggöras så att anhöriga kan agera ombud vid kontakter med vården när det gäller tidsbokningar, anmälningar och avbokningar samt ta del av undersökningsresultat. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som rör hälso- och sjukvårdens organisation m.m., främst med hänvisning till pågående utredningar och arbete. I betänkandet finns 35 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (M, SD, C, V, KD, L). Cirka 220 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan Vård av EU-medborgare och asylsökande m.fl. Patientdatalagen och it i vården Kliniska studier och life science Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (M) 2.Hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (SD) 3.Hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (KD) 4.Hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, punkt 1 (L) 5.Förebyggande hälsoarbete i primärvården, punkt 2 (M) 6.Förebyggande hälsoarbete i primärvården, punkt 2 (SD) 7.Förebyggande hälsoarbete i primärvården, punkt 2 (KD) 8.Kompetenscentrum, punkt 3 (M) 9.Kompetenscentrum, punkt 3 (SD) 10.Högspecialiserad vård, punkt 4 (M) 11.Luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan, punkt 5 (C, L) 12.Tillgänglig vård, punkt 6 (M, SD) 13.Nationell kunskapsstyrning, punkt 7 (M) 14.Kollegial granskning, punkt 8 (L) 15.Kvalitetsregister, punkt 9 (M, SD) 16.Analys av hälsodata, punkt 10 (M, L) 17.Digital kvalitetslista och rapportering om väntetider, punkt 11 (M) 18.Digital kvalitetslista och rapportering om väntetider, punkt 11 (SD) 19.Patienträttigheter, punkt 12 (M) 20.Patienträttigheter, punkt 12 (SD) 21.Patienträttigheter, punkt 12 (C) 22.Vårdval och valfrihet, punkt 13 (M, SD) 23.Vårdval och valfrihet, punkt 13 (L) 24.Hälso- och sjukvård för EU-medborgare, punkt 14 (V) 25.Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl., punkt 15 (V) 26.Ensamkommandes psykiska hälsa, punkt 16 (L) 27.Tolkhjälp, punkt 17 (SD) 28.Nationellt it-stöd för patologiska provsvar, punkt 19 (SD) 29.Översyn av patientdatalagen och gemensamma standarder, punkt 20 (M) 30.Digitala vårdtjänster, punkt 21 (M) 31.Digitala vårdtjänster, punkt 21 (SD) 32.Digitala vårdtjänster, punkt 21 (C) 33.Kliniska studier och life science, punkt 22 (C) 34.Tandvård, punkt 23 (SD, C) 35.Tandvård, punkt 23 (L) 1.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (M) 2.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (SD) 3.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (C) 4.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (V) 5.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (KD) 6.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 24 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:1634 av (M), 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 1, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 10, 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 1, 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2019/20:3280 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2019/20:3291 av (SD) yrkande 3 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Reservation 4 (L) Förebyggande hälsoarbete i primärvården 2019/20:1616 av och (båda C), 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 5, 2019/20:2101 av (S) yrkande 1, 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 22 samt 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 10 (M) Luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan Luftburen ambulanssjukvård och vårdsamverkan 2019/20:685 av (KD) och 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 11 (C, L) 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 12 (M, SD) 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (M) 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 14 (L) 2019/20:1821 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 7. Reservation 15 (M, SD) 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 16 (M, L) Digital kvalitetslista och rapportering om väntetider 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 57–59, 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) 2019/20:2920 av m.fl. (M) yrkandena 10, 12 och 13, 2019/20:3109 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 47. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) 2019/20:2751 av m.fl. (L) yrkande 8, 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:2834 av (M) yrkande 1. Reservation 22 (M, SD) Reservation 23 (L) Vård av EU-medborgare och asylsökande m.fl. Hälso- och sjukvård för EU-medborgare 2019/20:2578 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 24 (V) Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. 2019/20:220 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 25 (V) 2019/20:3345 av m.fl. (L) yrkande 29. Reservation 26 (L) 2019/20:818 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 67–71. Reservation 27 (SD) Patientdatalagen och it i vården ställer sig bakom det som utskottet anför om digitalisering i vården och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12, 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:2921 av m.fl. (M) yrkandena 2–6 och 8 samt 2019/20:1654 av (M), 2019/20:2573 av och (båda M) och 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 19. Nationellt it-stöd för patologiska provsvar 2019/20:3291 av (SD) yrkande 2. Reservation 28 (SD) Översyn av patientdatalagen och gemensamma standarder 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2019/20:2921 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7 och 10. Reservation 29 (M) 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 16, 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 30 (M) Reservation 31 (SD) Reservation 32 (C) Kliniska studier och life science Kliniska studier och life science 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 33 (C) 2019/20:398 av Per Lodenius (C), 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 34 (SD, C) Reservation 35 (L) Motionsyrkanden som bereds förenklat Motionsyrkanden som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (C), (V), (M), (M), (M), (L), (S), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (SD), (SD), (SD), (KD) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet ca 220 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Motionerna handlar bl.a. om hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, tillgänglighet, uppföljning och jämförelse samt tandvård. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Av dessa behandlas ca 140 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsförslagen som bereds förenklat finns i bilaga 2. Information har lämnats vid utskottets sammanträden vid följande datum: • informerade generaldirektör från om verksamheten och aktuella frågor. • informerade generaldirektör från om nationella riktlinjer och från Kommuner och Regioner (SKR) om nationella programområden (NPO). • informerade generaldirektör från om högspecialiserad vård. • presenterade riksrevisor granskningsrapporten för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder (RiR 2019:33). • informerade om arbetet med att se över (Smer) uppdrag. besökte utskottet Region i . Besöket var inriktat på frågor om hälso- och sjukvård. ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet, eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälso- och sjukvårdens organisation och styrning, förebyggande hälsoarbete i primärvården, och högspecialiserad vård. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (KD), 4 (L), 5 (M), 6 (SD), 7 (KD), 8 (M), 9 (SD) och 10 (M). I partimotion 2019/20:2829 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska ge ett uppdrag att brett och samlat utreda vården i syfte att ta fram en ny modell för svensk hälso- och sjukvård. Uppdraget bör omfatta vården och omsorgens kvalitet, valfrihet, jämlikhet, kontinuitet, produktivitet och effektivitet. Ett viktigt fokus i utredningen bör vara att göra en översyn av styrning, struktur, organisering och huvudmannaskap inom och regional hälso- och sjukvård. I partimotion 2019/20:2828 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om en reformerad vårdkedja för barn och unga. Motionärerna anför att Inspektionen för vård och omsorg () har konstaterat att primärvården inte alltid har kapacitet och kompetens att ta hand om barn och unga familjer i kris samt att rollfördelningen mellan primärvården och psykiatrin är oklar. Motionärerna anför vidare att barn och unga riskerar att hamna mellan stolarna och att hela vårdkedjan från elevhälsan till primärvården och den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin därför behöver reformeras I kommittémotion 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att återupprätta det medicinska ledningsansvaret inom psykiatrin. Motionärerna anför att bör få i uppdrag att se över och föreslå konkreta åtgärder som stärker det medicinska ledningsansvaret inom psykiatrin. I kommittémotion 2019/20:2918 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att det som patient ska vara valfritt att lista sig hos alla legitimerade yrken inom vården. I kommittémotion 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om en fast vårdkontakt i hjärt-kärlsjukvården. Motionärerna anför att det bör tas fram strategier för att göra det möjligt att förse patienterna med en fast vårdkontakt. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra förutsättningarna för ökat samarbete mellan hjärt-kärlsjukvården och diabetesvården. I motion 2019/20:1634 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge kommunerna rätt att anställa läkare. I motion 2019/20:3291 av (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regioner bör inrätta samverkansavtal med andra regioner om patologiska provsvar. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om personcentrering. Motionärerna anför att en god nära vård förutsätter en utvecklad helhetssyn på hälso- och sjukvården där man på ett bättre sätt än utgår från patienten. Enligt motionärerna är patientorganisationer viktiga för att kunna förändra på systemnivå. I partimotion 2019/20:2054 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en ny portalparagraf i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) samt förtydligade myndighetsdirektiv. Motionärerna anför att det behövs ett nytt perspektiv i hälso- och sjukvården som helt utgår från patientens behov. Motsvarande förtydliganden behövs även i berörda myndigheters styrdokument. I motion 2019/20:3280 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över hur hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf ska kunna upprätthållas. Motionärerna anför att tillgänglighet för dem som har små vårdbehov har kommit att prioriteras på bekostnad av dem som har de största behoven. Som exempel nämns nätläkarbolagens snabba framväxt, den fria etableringsrätten, de ökande privata sjukvårdsförsäkringarna och privatiseringen av den öppna specialistvården. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att s.k. blandad finansiering med skattemedel och försäkringsmedel inom sjukvården bör upphöra. Motionärerna anför att om försäkringssjukvården fortsätter att öka som den skattefinansierade sjukvården får otillräckliga resurser kommer sjukvårdssystemet inte längre att vara solidariskt. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det regionala självstyret bör värnas, att sjukvårdens mål ska vara nationella samt att frågan om hur sjukvården organiseras är en fråga för medborgarna att avgöra i de regionala valen. Förebyggande hälsoarbete i primärvården I kommittémotion 2019/20:2917 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheter och förutsättningar för systematiska hälsokontroller. Motionärerna anför att som en del i att bygga ut den nära vården skulle detta kunna ske med en modell som liknar barnavårdscentralerna fast för vuxna. I partimotion 2019/20:3293 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om hälso- och sjukvårdens hälsofrämjande uppdrag. Motionärerna anser att primärvårdens hälsofrämjande arbete bör stärkas och att hälsofrämjande insatser ska bygga på forskning och evidens. I motion 2019/20:1616 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att det ska framgå av hälso- och sjukvårdslagen att primärvården har ansvar för preventivt hälsoarbete. I kommittémotion 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att cancercentrum ska ackrediteras i syfte att stärka kvaliteten. Motionärerna anför att regeringen bör ge ett uppdrag att ta fram en plan för etablering av s.k. comprehensive cancer centers som utmärks av såväl grundforskning som klinisk forskning, utbildning och kompetensutveckling av vårdpersonal samt cancerförebyggande arbete. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för ett nationellt kliniskt utvecklingscenter gällande cancersjukdomar med inriktning på att samla in information, analysera och använda artificiell intelligens och DNA-sekvensering för olika cancersjukdomar. I kommittémotion 2019/20:2919 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att inrätta ett för migränvård. I motion 2019/20:743 av och (båda SD) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt för förlossningsvård. I motion 2019/20:2101 av (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om behovet av ett nationellt för posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). I kommittémotion 2019/20:2929 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att koncentrera högspecialiserad hjärt-kärlsjukvård. Hälso- och sjukvårdslagen och patientlagen Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, är en målinriktad ram-lag som lägger ansvaret på regioner och kommuner att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom regionen eller kommunen. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 §). Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård (5 kap. 1 §). Den som vänder sig till hälso- och sjukvården ska när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Enligt 5 kap. 2 § HSL ska det där det bedrivs hälso- och sjukvård finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges. Hälso- och sjukvården ska också arbeta för att förebygga ohälsa (3 kap. 2 §). Regionen ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen (7 kap. 2 a §). Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl får vården koncentreras geografiskt. En vårdgaranti enligt 9 kap. 1 § HSL ska innehålla en försäkran bl.a. om att den enskilde får en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (2 kap. 3 §). Varje region ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom regionen (8 kap. 1 §). HSL ger huvudmannen utrymme att utforma vården efter lokala och regionala behov och förutsättningar. Enligt 6 kap. 1 § patientlagen (2014:821) ska patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet tillgodoses. Olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt. En fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet (6 kap. 2 §). Vidare ska patienten få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården (6 kap. 3 §). Patienten ska, om det inte är uppenbart onödigt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd (2 kap. 2 §). Med nationell högspecialiserad vård avses enligt HSL offentligt finansierad hälso- och sjukvård som behöver koncentreras till en eller flera enheter men inte till varje sjukvårdsregion för att kvaliteten, patientsäkerheten och kunskapsutvecklingen ska kunna upprätthållas och ett effektivt användande av hälso- och sjukvårdens resurser ska kunna uppnås (2 kap. 7 § HSL). Bakgrund och pågående arbete I den överenskommelse om 73 punkter som Socialdemokraterna, ingick 2019, det s.k. januariavtalet, anger de fyra partierna att en primärvårdsreform ska införas och rätten till fast läkarkontakt säkras. Det ska bli attraktivt för läkare att arbeta i primärvården, och därigenom ska tillgängligheten och valfriheten förbättras. Det ska bli enklare att bedriva vård på landsbygden. Ett större arbete genomförs av utifrån vad som redan utretts och vad som kräver ytterligare utredningar. Syftet är att alla reformer ska vara genomförda . I regeringsförklaringen från den10 anförs bl.a. följande: ska ha en sjukvård i världsklass och den ska finnas där för alla. Därför tar regeringen krafttag för en tryggare, mer tillgänglig och jämlik hälso- och sjukvård. Vi ska vara stolta över den höga kvaliteten i svensk sjukvård. räddar vårdpersonalen livet på akut och svårt sjuka patienter. behöver inte minst primärvården utvecklas vidare. Den har unika förutsättningar att se till hela vårdbehovet och främja en god hälsa. Regeringen kommer att rusta den nära vården. För att förbättra kontinuiteten i sjukvården ska rätten till fast läkarkontakt säkras. Patientkontrakt ska ge både patienten och sjukvården en överblick över alla inplanerade vårdbesök. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg. omr. 9 s. 53) anför regeringen följande: En patientcentrerad vård där patienten får vara delaktig, blir informerad och erbjuds en samordnad vård efter behov är en prioriterad fråga för regeringen. Det gäller även stöd och information till närstående. Landstingen ska fortsätta utveckla arbetet med att få en mer personcentrerad vård. Det kan t.ex. ske genom införandet av patientkontrakt. Ett patientkontrakt är tänkt att vara en sammanhållen vårdplan över patientens samtliga vårdinsatser som kan visualiseras på 1177. Det syftar till att ge patienten en överblick och underlätta samord-ningen av patientens vårdinsatser i hälso- och sjukvården. Inriktningen är att patientkontrakt ska leda till utvecklade arbetssätt som underlättar för vårdens medarbetare och inte leder till administrativt merarbete. Överenskommelse om god och nära vård 2020 – En omställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården slöts en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) som ska stödja utvecklingen av hälso- och sjukvården med särskild inriktning på den nära vården. Målet är att skapa en god, nära och samordnad vård och omsorg som främjar jämlik hälsa. Överenskommelsen har fyra utvecklingsområden. För utvecklingen av den nära vården med fokus på primärvården avsätts totalt till regionerna . Detta utvecklingsområde bygger till stor del vidare på inriktningen i överenskommelsen . Regionerna tillförs som bl.a. kan användas för att förbättra tillgänglighet i primärvården, öka kontinuitet för patienterna samt bidra till en mer personcentrerad hälso- och sjukvård, bl.a. genom utveckling av patientkontrakt. Därutöver får regionerna en generell resursförstärkning för utvecklingen av hälso- och sjukvården, med fokus på primärvården, på . Med patientkontrakt avses en sammanhållen planering av patientens samtliga vård- och omsorgskontakter som bl.a. ska kunna visualiseras digitalt via 1177 Vårdguiden. Det är därmed både en överenskommelse mellan vården och patienten och en teknisk lösning som ska underlätta samordningen av patientens vårdinsatser. I första hand ska patientkontrakt erbjudas patienter med omfattande och komplexa vårdbehov. Utredningen utveckling för god och nära vård har haft i uppdrag att överväga en författningsreglering som ställer krav på patientkontrakt i form av en övergripande vårdplan. Uppdraget redovisades (SOU 2020:19), se nedan. För ökad tillgänglighet inom barnhälsovården avsätts till regionerna. Syftet är att bidra till en god och jämlik hälsa redan från barndomen. En del i satsningen handlar om samverkan mellan barnhälsovården och andra aktörer. Inriktningen ligger i linje med de insatser som har gjorts som en följd av tidigare överenskommelser . För att stärka förutsättningarna för vårdens medarbetare avsätts totalt . Denna del av utvecklingsområdet bygger i stort vidare på inriktningen i två tidigare överenskommelser, den s.k. Professionsmiljarden och överenskommelsen om att skapa goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Av medlen avsätts till regionerna och till kommunerna, så att de ska kunna stärka planeringen av sitt kompetensbehov. Det kan bl.a. innebära förbättrade förutsättningar på arbetsplatserna, utbildning av framtidens medarbetare och kompetensutveckling av personal. Av regeringens totala satsning på att stärka förutsättningarna för vårdens medarbetare avsätts till regionerna för att fler sjuksköterskor ska ges möjlighet att läsa till specialistsjuksköterska med betald utbildning. Därtill avsätts till regionerna för att möjliggöra utvecklings- och karriärmöjligheter, exempelvis karriärtjänster, för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. Inom ramen för Vision e-hälsa 2025 avsätts till regionerna för insatser i fråga om gemensam tillämpning av standarder och informationssäkerhet och tilldelas regionerna för utbetalning till SKR för en satsning på utveckling och modernisering av 1177 Vårdguiden. Utredningen utveckling för god och nära vård En nationell samordnare har haft regeringens uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ända-målsenligt och effektivt sätt (dir. 2013:104). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2). tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård stödja regionerna och berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). Utredaren ska göra en bred analys av följande förslag: – en förändring av grundläggande styrande principer för vårdens organisering – möjlighet att ge sluten vård på annan plats än en vårdinrättning – ett nationellt utformat uppdrag för primärvården – ett tydligare akutuppdrag för primärvården