bet · H801UU5 · 2020-11-27 00:00:00 — I detta utlåtande redovisar utskottet sin granskning av kommissionens arbetsprogram . I arbetsprogrammet anger kommissionen sina politiska prioriteringar för och de initiativ till lagstiftning och andra åtgärder som den avser att lägga fram. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. I granskningen av arbetsprogrammet har yttranden lämnats av , skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet. I yttrandena redovisar utskotten sina synpunkter på arbetsprogrammet inom deras respektive områden. I avvikande meningar i yttrandena redovisas de meningsskiljaktigheter som finns mellan partierna i detta avseende. Samtliga yttranden finns i bilagor till utlåtandet. På ett övergripande plan välkomnar utrikesutskottet arbetsprogrammets inriktning på att omsätta framlagda strategier i handling samt kommissionens fokus på att utnyttja återhämtningen från coronapandemins konsekvenser till att ställa om samhället och ekonomin till framtidens krav. För att möta unionens utmaningar på framhåller utskottet som grund för EU:s konkurrenskraft att EU behöver främja frihandel, satsa på utbildning och forskning samt ta ledningen i utvecklingen av artificiell intelligens. I uppföljningen av erfarenheter från pandemihanteringen inser utskottet att frågor om befogenhetsfördelningen mellan medlemsstaterna och unionen kan bli en fråga för debatt i den förestående konferensen om framtid. Utskottet vidhåller emellertid uppfattningen att fokus för konferensen i stället bör vara att främja delaktighet och medborgerlig förankring. Utskottet betonar vikten av kommissionens arbete med bättre lagstiftning och med att utvärdera den befintliga lagstiftningens ändamålsenlighet, som ett sätt att minska de administrativa bördorna. I sammanhanget framhålls betydelsen av att nya förslag baseras på välgrundade konsekvensbedömningar och att allt arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller arbetsprogrammets avsnitt om EU:s roll i världen delar utskottet uppfattningen att EU ska vara en stark global aktör och försvara en regel- och värdebaserad multilateral världsordning. Utskottet välkomnar kommissionens prioritering av västra och det östra grannskapet liksom ett fortsatt fokus på det södra grannskapet och . Utskottet ser det också som angeläget att EU uppdaterar sitt förhållningssätt till . Med anledning av EU:s reaktion på utvecklingen i påminner utskottet om att en majoritet av dess ledamöter tagit ställning för att titta på möjligheten att under vissa förutsättningar och inom vissa områden gå över från krav på enhälliga beslut till beslut med kvalificerad majoritet i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Utskottet anser att förhandlingarna om en sanktionsordning för allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna bör ges hög prioritet. I utlåtandet finns två motivreservationer (SD, V) och sju särskilda yttranden (S, M, SD, C, V, KD, L, MP). COM(2020) 690 Kommissionens arbetsprogram 2021 – Ett livskraftigt EU i en känslig omvärld. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Yttranden från andra utskott Årsrapporten om strategisk framsyn 1.Kommissionens arbetsprogram 2021 – motiveringen (SD) 2.Kommissionens arbetsprogram 2021 – motiveringen (V) 1.Kommissionens arbetsprogram 2021 (S, MP) 2.Kommissionens arbetsprogram 2021 (M) 3.Kommissionens arbetsprogram 2021 (SD) 4.Kommissionens arbetsprogram 2021 (C) 5.Kommissionens arbetsprogram 2021 (V) 6.Kommissionens arbetsprogram 2021 (KD) 7.Kommissionens arbetsprogram 2021 (L) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 Förteckning över granskningsutlåtanden Bilaga 3 yttrande 2020/21:KU3y Bilaga 4 yttrande 2020/21:SkU5y Bilaga 5 yttrande 2020/21:JuU2y Bilaga 6 yttrande 2020/21:CU3y Bilaga 7 yttrande 2020/21:FöU3y Bilaga 8 yttrande 2020/21:SfU4y Bilaga 9 yttrande 2020/21:SoU2y Bilaga 10 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2020/21:MJU3y Bilaga 11 yttrande 2020/21:AU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (SD) – motiveringen Reservation 2 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning Kommissionen antog meddelandet COM(2020) 690, Kommissionens arbetsprogram 2021 – Ett livskraftigt EU i en känslig omvärld. Den svenska språkversionen av meddelandet lämnades till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat meddelandet till utrikesutskottet för granskning. Granskningen ska enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen redovisas till kammaren i ett utlåtande. har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över arbetsprogrammet. I beslutet ställde utskottet följande frågor: Finns alla relevanta förslag med i arbetsprogrammet eller fattas det viktiga förslag? Finns det förslag med i arbetsprogrammet som utskottet inte anser bör läggas fram? Har utskottet några kommentarer kring kommissionens prioriteringar eller övergripande strategiska inriktning? Är alla förslag lika prioriterade för utskottet att följa? (Frågan besvaras i det fall utskottet finner det meningsfullt att göra en prioritering.) Finns det i övrigt något särskilt kring hur frågorna har behandlats tidigare eller kommer att behandlas framöver i som utskottet ser behov av att lyfta fram i förhållande till arbetsprogrammet? Yttranden har lämnats av , skatteutskottet justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Samtliga yttranden finns som bilagor till detta utlåtande. Den svenska kommissionären redogjorde för arbetsprogrammet och svarade på ledamöternas frågor vid utskottets sammanträde . Till sammanträdet var övriga utskott och inbjudna att delta. Regeringen lämnade faktapromemoria 2020/21:FPM30 om arbetsprogrammet. Utskottet får regelmässigt föredragningar av regeringen inför möten i rådet för utrikes frågor. Detta gäller även de informella videokonferenser som genomförts i denna rådskonstellation under coronapandemin och de tillfällen då biståndsministrarna sammanträder i konstellationen. Vidare får utskottet föredragningar i särskilda EU-frågor. Efter den redovisning som sträcker sig till i betänkande 2019/20:UU10 har utskottet fått följande särskilda föredragningar på EU-området: • En möjlig global EU-sanktionsregim för mänskliga rättigheter, information från kabinettssekreterare . • Förhandlingsläget mellan och , information från statsrådet . • , information från kabinettssekreterare . • Förhandlingsläget mellan och , information från statsrådet . • Konferensen om EU:s framtid, information från statsrådet . • Effektivisering av beslutsfattandet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, information från kabinettssekreterare . • EU och – Mot en övergripande strategi, information från utrikesminister . • Återrapport från toppmötet EU – västra , information från statssekreterare . EU:s årliga programplanering styrs av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (EUT 2016/L 123/1). Processen är enligt avtalet uppdelad i två faser. Den första utgörs av kommissionens arbetsprogram och den andra av den interinstitutionella programplaneringen, dvs. den gemensamma programplaneringen för , rådet och kommissionen. I den första fasen ska kommissionen ha tidiga bilaterala diskussioner med och rådet om initiativ för . Kommissionen drar sina slutsatser av dessa diskussioner i den skriftliga avsiktsförklaring som lämnas till de båda andra institutionerna i samband med kommissionsordförandens tal inför om tillståndet i unionen. Ytterligare diskussioner ska sedan föras mellan institutionerna innan kommissionen antar sitt arbetsprogram . Tidpunkterna i denna process anges i ramavtalet om förbindelserna mellan och kommissionen (EUT 2010/L 304/47). Det antagna arbetsprogrammet är sedan utgångspunkt för ytterligare diskussioner mellan institutionerna i syfte att enas om en gemensam förklaring om en årlig interinstitutionell programplanering. I den gemensamma förklaringen fastställs de allmänna målen och prioriteringarna för liksom vilka frågor som ska prioriteras i lagstiftningsprocessen. Sådana gemensamma förklaringar om EU:s lagstiftningsprioriteringar har antagits och –2019 (EUT 2016/C 484/02 och 2018/C 12/11). Förhandlarna för de tre institutionerna enades detta år om ett utkast till gemensam förklaring om lagstiftningsprioriteringar 2020 (rådets dokument 6772/20). Det stod emellertid klart att förutsättningarna för programarbetet ändrats och lade kommissionen fram ett justerat arbetsprogram , COM(2020) 440. I det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning finns även en process för flerårig programplanering. Enligt denna process ska de tre institutionerna vid utnämningen av en ny kommission utbyta synpunkter om de viktigaste politiska målen och prioriteringarna för den nya mandatperioden. På initiativ av kommissionen kommer institutionerna när så är lämpligt att utarbeta gemensamma slutsatser och se över dessa efter halva tiden. Detta förfarande för flerårig programplanering var avsett att tillämpas första gången . Processen i det interinstitutionella avtalet kan sägas vara ett uttryck för de tre institutionernas ömsesidiga beroende för genomförandet av ett program. innehåller olika bestämmelser om ansvaret för programverksamheten. Enligt fördraget om Europeiska unionen (FEU) artikel 15 ska ge unionen de impulser som behövs för dess utveckling och bestämma dess allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar. Ett konkret uttryck för detta är den strategiska agendan som antar inför en ny institutionell femårsperiod. Denna ligger sedan till grund för trioordförandeskapens 18-månadersprogram och respektive ordförandeskaps sexmånadersprogram. Europeiska rådets strategiska agenda för innevarande mandatperiod är uppbyggd kring fyra huvudsakliga prioriteringar: • att skydda medborgarna och friheterna • att utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas • att bygga ett klimatneutralt, grönt och rättvist • att främja intressen och värden i ett globalt sammanhang. Artikel 17.1 FEU anger att kommissionen ska ta initiativ till unionens årliga och fleråriga programplanering för att få till stånd interinstitutionella avtal. Kommissionens ordförande lägger vid sin nominering fram ett samlat program för sin mandatperiod, med hänsyn tagen till inriktningen i den strategiska agendan. Detta program ligger sedan till grund för kommissionens årliga arbetsprogram. har genom sitt ansvar för valet av kommissionens ordförande och det efterföljande godkännandet av kommissionskollegiet enligt artikel 17.7 FEU utvecklat en metod, bl.a. med utfrågningar av nominerade kandidater, som ger visst inflytande över den tillträdande kommissionens program för mandatperioden. Den nuvarande kommissionsordförandens politiska riktlinjer är grupperade under sex huvudrubriker: • En europeisk grön giv • Ett rustat för den digitala tidsåldern • En ekonomi för människor • Ett starkare i världen • Främjande av vår europeiska livsstil • En ny satsning på demokratin i . I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen sina politiska prioriteringar för och de initiativ till ny lagstiftning och andra åtgärder som den avser att lägga fram. Arbetsprogrammet består av fyra delar. I den första beskriver kommissionen förutsättningarna för arbetsprogrammet, där hanteringen av coronapandemin och de förslag som lagts fram för återhämtningen står i centrum. Kommissionen anger som övergripande inriktning att dels hantera krisen och dra lärdomar från den, dels styra återhämtningen så att den påskyndar den dubbla gröna och digitala omställningen. I den andra delen anger kommissionen de åtgärder den avser att prioritera inom de sex huvudrubrikerna i kommissionsordförandens politiska riktlinjer (se ovan). I den tredje delen redogör kommissionen för sitt arbete med bättre lagstiftning, beslutsfattande, genomförande och tillämpning av . En avslutande sammanfattning ges i den fjärde delen. Till arbetsprogrammet följer fyra bilagor. Den första listar 86 nya åtgärder inom 44 övergripande initiativ. Den andra bilagan listar 41 initiativ för utvärdering och bedömning av den befintlig lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat, s.k. Refit-initiativ. Den tredje bilagan listar 50 liggande förslag som kommissionen anser bör prioriteras i lagstiftningsprocessen. Det gäller bl.a. ett antal förslag till stöd för återhämtningen, klimatlagen och reformen av asyl- och migrationspolitiken. Det äldsta förslaget är och gäller likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Bilaga fyra, slutligen, innehåller 14 liggande förslag som kommissionen avser att dra tillbaka, i tre fall för att de fastnat i lagstiftningsprocessen och i övriga fall för att de är relevanta. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Jämför motivreservation 1 (SD) och 2 (V) samt särskilt yttrande 1 (S, MP), 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (KD) och 7 (L). Kommissionens arbetsprogram är utformat mot bakgrund av coronapandemin och det behov, men också den möjlighet, som denna inneburit för EU att accelerera den gröna och digitala omställningen och stärka den samhälleliga och ekonomiska resiliensen. Drivkraften är även fortsättningsvis kommissionens övergripande vision att bygga ett mer rättvist, sundare, grönare och mer digitalt samhälle. Pandemin ger arbetsprogrammet ett tvådelat fokus. Åtgärderna handlar om att dels hantera krisen och dra lärdomar från den, dels utnyttja återhämtningen till att ställa om samhället och ekonomin. Den föreslagna faciliteten för återhämtning och resiliens innehåller till öronmärkta medel för investeringar för den gröna och digitala omställningen. Anskaffningen av medel till återhämtningsinstrumentets budget om ska till ske genom gröna obligationer. Kommissionen ska också lägga förslag om nya inkomstkällor till unionens budget, s.k. egna medel. Inriktningen är att omsätta de strategier kommissionen presenterat i konkreta åtgärder. Dessa åtgärder ska vägledas av målen för hållbar utveckling i Agenda och av . Vikt läggs vid att främja medborgarnas deltagande, t.ex. genom att inleda konferensen om framtid, och att bygga in ett långsiktigt perspektiv genom s.k. strategisk framsyn. Under huvudrubriken grön giv läggs fokus på att göra EU:s klimat- och energilagstiftning förenlig med målet om utsläppsminskningar om jämfört med nivå till 2030 i enlighet med förslaget till klimatlag. Detta omfattar bl.a. en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna. Under rubriken finns också åtgärder för att omsätta handlingsplanen för cirkulär ekonomi i praktiken och för att främja hållbara transporter. Under huvudrubriken rustat för den digitala tidsåldern avser kommissionen att anta en färdplan för digitaliseringen med mål som ska uppfyllas till 2030. Kommissionen kommer också att fortsätta arbeta för en internationell överenskommelse om digital beskattning och, om det inte lyckas, lägga fram ett förslag om detta i EU som också ska kunna generera inkomster till unionens budget. Ett annat initiativ handlar om att säkerställa goda arbetsvillkor för personer som tillhandahåller tjänster över digitala plattformar. Under rubriken för människor ligger fokus på att motverka de sociala konsekvenserna av coronakrisen. Vägledande är pelaren för sociala rättigheter, för vilkens genomförande kommissionen tänker anta en ny handlingsplan. Andra initiativ är en rekommendation om en barngaranti och att arbeta vidare med fördjupningen av EMU genom främst kapitalmarknadsunionen och bankunionen. Under rubriken i världen är inriktningen att främja EU:s strategiska intressen och att försvara en regel- och värdebaserad världsordning. De östra och södra grannskapen liksom västra och är fortsatt prioriterade områden. Åtgärderna handlar bl.a. om att stärka EU:s bidrag till den regelbaserade multilateralismen, en ny ansats till det arktiska området, en översyn av EU:s humanitära bistånd och ett strategiskt arbete för att stödja avväpning, demobilisering och återanpassning av tidigare stridande för att säkerställa stabilitet i tidigare konfliktområden. Under rubriken vår europeiska livsstil lanseras en hälsounion för att förbättra EU:s förmåga att identifiera och hantera allvarliga gränsöverskridande hälsohot. Detta inkluderar ett nytt centrum för biomedicinsk forskning och en läkemedelsstrategi för att säkerställa tillgången till säkra mediciner till rimliga priser. Vidare avser kommissionen att förbättra funktion inom en ny strategi och lägga fram ett antal åtgärder som uppföljning av strategin för säkerhetsunionen. En strategi ska också antas för att bekämpa antisemitism. Under rubriken satsning på demokratin i finns ett paket med åtgärder för att stärka integriteten i valprocessen och säkerställa fri och oberoende journalistik. Strategier för att främja rättigheter för barn och för personer med funktionsnedsättning ska antas liksom förslag mot könsrelaterat våld och hatbrott. Kommissionen avser också att utveckla en långsiktig vision för EU:s landsbygder. På ett övergripande plan kommer kommissionen att fortsätta arbetet med att stärka faktabasen för sina förslag, se till att de föreslagna åtgärderna ska vara lätta att följa och inte skapa onödiga bördor för företag och enskilda. I ett meddelande om bättre lagstiftning ska kommissionen utveckla sitt åtagande att minska de administrativa bördorna genom principen ”en in, en ut”. Kommissionen ska också lägga än större vikt vid att förbättra genomförandet och tillämpningen av EU-lagstiftningen för att säkerställa den inre marknadens funktion, skydda väsentliga försörjningskedjor och upprätthålla medborgerliga rättigheter. Yttranden från andra utskott ser med oro på ökningen av hot och våld med antisemitiska motiv och välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram en strategi mot antisemitism. välkomnar också åtgärder för att förbättra demokratins motståndskraft mot yttre påverkan, däribland åtgärder som syftar till att motverka desinformation och hot om extern inblandning i valet till samt för att stödja fria och oberoende medier. har utskottet svårt att värdera förslagen eftersom informationen om dem i arbetsprogrammet är knapphändig. Avslutningsvis påminner om tidigare invändningar mot förslag om s.k. toppkandidater och gemensamma valkretsar vid val till (se utl. 2015/16:KU27 och prot. 2017/18:27 § 4). Företrädaren för Liberalerna anför i en avvikande mening att en stärkt roll för är en del i en önskvärd fördjupning och demokratisering av Europasamarbetet. Partiföreträdaren invänder därför mot den del av utskottets ställningstagande som rör s.k. toppkandidater och gemensamma valkretsar vid val till . ser positivt på ett arbete inom EU för att förbättra och förenkla de gemensamma regelverken och en utveckling i arbetet med företagsbeskattning som utnyttjar potentialen i den inre marknaden och som gör det lättare att bekämpa skattebedrägerier och skatteflykt. Liksom tidigare är dock skatteutskottet emot ett beskattningssystem som bygger på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Utskottet ser med stor tvekan på förslag som innebär avsteg från de grunder för beräkning av inkomst som traditionellt sett används vid inkomstbeskattning av företagsvinster. framhåller vikten av att små, öppna och exportberoende ekonomiers intressen beaktas när nya regler diskuteras. Det gäller även för nya initiativ om t.ex. en digitalskatt, anser skatteutskottet, som vidhåller sitt principiella motstånd mot att befogenheter på skatteområdet flyttas från medlemsstaterna till EU-nivå, särskilt när det gäller de direkta skatterna. upprepar sin ståndpunkt att kommissionen bör lägga större vikt vid att analysera den gällande lagstiftningen när ny lagstiftning förbereds och särskilt att ny straffrättslig lagstiftning på EU-nivå endast ska tas fram om det bidrar med ett betydande mervärde. lyfter fram ett antal initiativ som det anser borde finnas med i arbetsprogrammet. Det gäller en revidering av det s.k. API-direktivet om transportörers skyldighet att överföra förhandsinformation om passagerare till behöriga nationella myndigheter i syfte att förbättra gränskontrollerna och bekämpa olaglig invandring. Direktivet är också ett led i kampen mot terrorism. Vidare anser utskottet att initiativ bör tas för att förbättra möjligheterna för överförande av lagföring, och lyfter för detta fram behovet av en översyn av rambeslutet om verkställighet av frihetsberövande påföljder. saknar också förslag för att säkerställa och förbättra tillgången till information och elektroniska bevis för brottsbekämpningen, t.ex. genom en balanserad reglering av datalagring, kryptering och en effektiv gränsöverskridande tillgång till elektronisk bevisning. En översyn efterlyses även av det s.k. PNR-direktivet om användning av passageraruppgiftssamlingar för att förebygga, förhindra, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott och grov brottslighet. Slutligen anser justitieutskottet att ett förslag bör tas fram för att införa en obligatorisk biometrisk kontroll vid yttre gräns av personer som åtnjuter fri rörlighet, på samma sätt som för tredjelandsmedborgare. begränsar sitt yttrande till kommissionens avsikt att prioritera förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag. Det är en prioritering som civilutskottet alltjämt motsätter sig. I yttrandet hänvisas till att ansett att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138) och riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser (bet. 2016/17:CU6, rskr. 2016/17:133). Som skäl för tillkännagivandet angavs bl.a. att de regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma och att arbetet för att stärka jämställdheten inom näringslivet bör drivas nationellt. Avvikande mening Socialdemokraterna och Företrädarna för Socialdemokraterna och ställer sig i en avvikande mening bakom kommissionens prioritering av förslaget om jämnare könsfördelning i börsnoterade företag. Som motivering anges bl.a. att enskilda medlemsstaters åtgärder uppenbarligen inte räcker för att ta till vara de möjligheter till konkurrenskraft och tillväxt som följer av ett gott utnyttjande av tillgänglig kompetens, däribland kvinnors, i bolagsstyrelserna. Frågan kan därför på grund av dess omfattning bättre uppnås om alla medlemsstater agerar tillsammans. Företrädarna för efterlyser i en avvikande mening vissa förslag på reseområdet för att stärka konsumentskyddet vid inställda resor och vid researrangörens insolvens i ljuset av den pågående krissituationen och framtida liknande situationer. Vidare anförs att det i arbetsprogrammet aviserade förslaget om hållbar bolagsstyrning inte bör läggas fram eftersom ytterligare reglering på EU-nivå av företagens hållbarhetsarbete riskerar att öka regelbördan för företagen på ett sätt som inte motsvarar nyttan. Företrädarna för anser i en avvikande mening att kommissionen inte bör lägga fram något förslag om hållbar bolagsstyrning. Som skäl anges att det saknas behov av ytterligare reglering på EU-nivå när det gäller hållbarhetsarbete i svenska företag och att svenska företag själva kan avgöra hur hållbarhetsfrågor ska hanteras i den egna verksamheten. I ett särskilt yttrande betonar företrädaren för vikten av en jämnare könsfördelning när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande.