bet · H701MJU16 · 2020-06-03 00:00:00 — En nationell strategi för elektrifiering bör tas fram. Regeringen anför vidare att åtgärder bör vidtas för att skapa tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att analysera frågan och vid behov föreslå åtgärder för att skapa bättre tillgång till laddinfrastruktur för olika boendeformer. Byggreglerna bör kompletteras med nya krav på laddinfrastruktur för laddfordon som ett led i genomförandet av och rådets reviderade direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda (EPBD). Direktivet ställer krav på installation av laddningspunkter eller laddinfrastruktur för bostads- och lokalbyggnader med mer än 10 parkeringsplatser. Regeringen anför i propositionen att stödet för laddinfrastruktur inom Klimatklivet bör ses över med anledning av direktivet. Regeringen avser även att ge en lämplig myndighet uppdrag för att bl.a. öka tillgången till hemmaladdning för boende i flerbostadshus. Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel Regeringen anför i propositionen att fossila drivmedel ska fasas ut och successivt ersättas av hållbart producerade biodrivmedel, förnybar el och andra hållbara och förnybara drivmedel. För att etappmålet för inrikes transporter till 2030 och nettonollmålet till 2045 ska nås kommer det krävas både en effektivisering av transporterna, en omfattande elektrifiering av transportsystemet och en övergång till användning av förnybara hållbara drivmedel. För att ska nå det av beslutade målet om nettonollutsläpp av växthusgaser för att därefter uppnå negativa utsläpp är det enligt regeringen nödvändigt att användningen av fossila drivmedel i både inrikes transporter och i arbetsmaskiner i princip minskar till noll. Enligt propositionen rekommenderar regeringen att införa ett stoppdatum för försäljning av fossila drivmedel . Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som bl.a. ska föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utredaren bör även analysera hur en utfasning av fossila drivmedel i EU kan åstadkommas. Av propositionen framgår att en reduktionsplikt för bensin och diesel trädde i kraft genom lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Reduktionsplikten innebär att drivmedelsleverantörer måste minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel med en viss procentsats genom att blanda in hållbara biodrivmedel. Vilken volymandel biodrivmedel som krävs för att uppfylla plikten beror på växthusgasutsläppen i ett livscykelperspektiv från de biodrivmedel som används. Reduktionsnivåerna fastställdes av i samband med budgetpropositionen . har på uppdrag av regeringen lämnat förslag på vilka reduktionsnivåer som ska gälla efter 2020. Frågan om kontrollstation för reduktionsplikten bereds inom . Vid kontrollstationen ska succesivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . Regeringen anför i propositionen att reduktionsnivåerna för åren efter 2020 bör ses över i regelbundna kontrollstationer i syfte att se till att reduktionsnivån och lagstiftningen bidrar kostnadseffektivt och klimateffektivt till målet och ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Det är väsentligt för regeringen att se till att långsiktiga spelregler skapas för de höginblandade bränslena. I propositionen anförs vidare att har goda förutsättningar för att vara en stor producent av förnybara drivmedel. Med hänsyn till det tekniska kunnandet i om avancerade förnybara drivmedel och tillgången till fossilfri el och biomassa, främst i form av restprodukter från jordbruket, skogsindustrin samt pappers- och massaindustrin, bör den inhemska produktionen kunna öka. Den begränsade produktionen kan enligt regeringen delvis bero på den osäkerhet om styrmedel som tidigare rått. Det omarbetade förnybartdirektivet (och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor) ger dock enlig regeringen mer stabila spelregler för producenter. Regeringen anser att inhemsk produktion av förnybara drivmedel bör främjas. Enligt regeringen kommer höjda reduktionsnivåer antagligen att innebära ett växande behov av biodrivmedel. I propositionen anförs vidare att på regeringens uppdrag har kartlagt biogasens nytta som resurs för att se hur den kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges konkurrenskraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. Utredaren skulle särskilt beakta nyttan av att öka andelen biogas i den flytande gasen och möjligheterna att åstadkomma detta. Vidare noteras i propositionen att i betänkande Biojet för flyget (SOU 2019:11) föreslog att en reduktionsplikt ska införas för flygfotogen. Enligt utredningen kan det även finnas anledning att överväga om staten bör ta ett större ansvar för att främja ökad produktion av biodrivmedel i . Utredningen föreslog därför att ska ges i uppdrag att analysera frågan om ett investerings- eller driftsstöd ska utvecklas för produktionsanläggningar med ny teknik. Produktionsanläggningarna ska kunna användas även för biodrivmedel för vägtransporter. Regeringen anför i propositionen att den i stort delar utredningens bedömning och avser att ge i uppdrag att analysera behovet av och de rättsliga förutsättningarna för ytterligare styrmedel för biodrivmedelsanläggningar med teknologi som befinner sig bortom demonstrationsnivå men där kostnaden för den första fullskaliga anläggningen är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt i reduktionsplikten, samt hur sådana eventuella styrmedel skulle kunna utformas med hänsyn till marknadens funktion och rättsliga förutsättningar. Regeringen anför i propositionen att forskning och innovation spelar en viktig roll i omställningen till ett fossilfritt välfärdssamhälle. Regeringen vidtar därför åtgärder för att stärka klimatforskningen och innovationskraften i landet. Regeringen har bl.a. gett Formas i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om klimat. Regeringen anför vidare att den avser att arbeta för en regelgivning som främjar innovation och är utformad så att den är öppen för och medger samhällsutveckling och förändringar. Regeringen anför vidare i propositionen att det för en successivt ökad inblandning av biodrivmedel för flyget behövs fortsatt forskning och utveckling för att effektivisera tillverkningsprocesserna och sänka produktionskostnaderna. Enligt propositionen har regeringen avsatt –2020 för en satsning på forskning och utveckling av biobränsle för flyg. Enligt regeringen bör en hög inblandning av hållbart förnybart bränsle för flyget ges ekonomiska incitament. Regeringen avser att återkomma om hur det ska genomföras. Enligt regeringens bedömning är det i arbetet med att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045 viktigt att även flygplan energieffektiviseras. I propositionen anges att flera svenska universitet och högskolor bedriver forskning om flyg i nära samarbete med industrin. Svenska aktörer har fått medel från EU-fonder och EU-program. För att skapa synergier och stimulera ytterligare samverkan inom svensk tillämpad forskning har , och skapat ett antal strategiska innovationsprogram. Det svenska innovationssystemet inom flyg tillhör enligt regeringen de bästa i världen och har stor möjlighet att bidra i den framtida utvecklingen inom flyget. bidrar även med finansiering till , och forskningsinstitutet för arbete med att tillsammans med flygindustrin och andra aktörer ta fram en plan för utveckling av elektriska flygplan i . Enligt propositionen avser regeringen även att etablera ett test- och forskningscenter för elektromobilitet. Syftet är att skapa en arena för forskning och utveckling av nya tekniker för bl.a. elektrifierade luftfartyg och stärka kompetensen i inom området. Regeringen har gett i uppdrag att för perioden –2022 lämna stöd med högst för att bygga upp centret. har tillkännagett att regeringens arbete för att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder (bet. 2017/18:TU13, rskr. 2017/18:263). Regeringen anför i propositionen att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat med de åtgärder som det redogörs för i propositionen i fråga om bl.a. prissättning av växthusgasutsläpp, EU ETS, ekonomiska styrmedel för ökad transporteffektivitet, klimatstyrande skatter och avgifter för flyget, tillgång till laddinfrastruktur, reduktionsplikt för bensin och diesel, obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i flyget och ökad takt i omställningen av fordonsflottan. Energieffektiva och klimatsmarta fordon Enligt regeringens bedömning är bonus–malus-systemet för nya lätta fordon, som trädde i kraft , ett verkningsfullt styrmedel för att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen och effektivisera fordonsflottan. Systemet ökar därmed takten i omställningen av fordonsflottan. Regeringen anför i propositionen att den avser att genomföra en översyn av bonus–malus-systemet med inriktningen att förstärka och förenkla det. Det är enligt regeringen angeläget att omställningen av transportsystemet kan göras på ett effektivt sätt och att både energianvändning och koldioxidutsläpp begränsas. Utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84) föreslog ett system för energimärkning av lätta fordon. Ett liknande förslag lades av m.fl. myndigheter i Strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet (ER 2017:07). Regeringen anför i propositionen att den avser att ge en lämplig myndighet i uppdrag att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter kring lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp vid försäljning och marknadsföring. Både nationell reglering och insatser på EU-nivå bör enligt regeringen övervägas. Regeringen bedömer i propositionen att det inte längre bör vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar. Ny lagstiftning bör, efter godkännande av Europeiska kommissionen, beslutas . bör driva på för ett motsvarande förbud i . Enligt propositionen rekommenderar en ökad styrning mot mer klimateffektiva fordon, t.ex. genom att införa krav på att alla nya bilar som säljs ska kunna drivas på ett fossilfritt drivmedel, eller på ett bränsle med hög inblandning av biodrivmedel. Regeringen anför vidare att godkännande av fordon regleras på EU-nivå och att EU-rättsakterna inte medger att en medlemsstat inför ett nationellt förbud mot t.ex. försäljning av nya fordon om fordonet uppfyller de EU-rättsliga kraven. Det finns dock en möjlighet att under vissa omständigheter avvika från bestämmelserna. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som bl.a. ska analysera förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot försäljning av nya bensin- och dieseldrivna bilar. Utredaren bör även analysera hur ett EU-förbud skulle kunna åstadkommas. Regeringen anför vidare att den avser att ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett konverteringsstöd eftersom många personbilar har höga utsläpp. För att ytterligare öka takten i omställningen skulle en del av dessa fordon kunna konverteras så att de kan drivas med en väsentligt högre inblandning, t.ex. genom biogasdrift eller etanol (E85). Potentialen för utsläppsminskningar och kostnaderna behöver enligt regeringen analyseras vidare. Enligt regeringens bedömning i propositionen kommer ytterligare åtgärder att behövas för att utsläppen av växthusgaser från tung trafik ska minska i linje med etappmålet för inrikes transporter till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045. Regeringen anför vidare att i den pågående förhandlingen om en ändring av Eurovinjettdirektivet ska fortsätta stödja kommissionens ambition att utveckla principen om att förorenaren ska betala genom en prissättning av koldioxid. Regeringen anför i propositionen att bör verka för att EU:s koldioxidkrav på tunga fordon skärps i samband med översynen av systemet 2022. Enligt regeringens bedömning bör ett nytt miljöstyrande system för beskattning av tunga transporter utredas. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 22 anförs att det inte bör införas något generellt krav på laddinfrastruktur i byggreglerna eftersom det skulle leda till dyrare bostadsproduktion. I yrkande 21 i samma motion föreslås i stället att ett stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur ska införas. Motionärerna anför att det är bättre att behålla ett utvecklat stöd som kan ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet. Yrkande 20 i samma motion berör huvudmannaskapet för elbilvägar. Motionärerna anför att frågan om huvudmannaskapet är en förutsättning för att få fram välfungerande elektrifierade vägar. Ett nytt statligt bolag kan bygga upp ett elvägnät längs med större statliga vägar och hyra ut vägutrymmet till en operatör som bygger infrastrukturen och tjänar pengar på att sälja el till de transportföretag som kör på vägen. Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel Enligt kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 21 bör regeringen verka för en överenskommelse om banan i reduktionsplikten så att utsläppen minskas kostnadseffektivt. Reduktionsplikten är enligt motionärerna ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen inom transportsektorn och nå det nationella målet till 2030. Därför vill motionärerna se långsiktigt förutsägbara regler för reduktionsplikten, som gör att utsläppen minskar på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 14 att regeringen ska tillsätta en övergripande utredning om biodrivmedel. Utredningen ska bereda frågan om hur prissättning och produktionsmetoder för biogas och andra biodrivmedel kan utformas så att utvecklingen mot fossilfria drivmedel påskyndas. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 36 anförs att regeringen ska återkomma till med en tidsbestämd handlingsplan med åtgärder för att nå fossilfria transporter . Motionärerna anför att de delar Klimatpolitiska rådets bedömning att detta är nödvändigt för att uppnå 2030-målet inom sektorn samt fossilfria transporter. Eftersom motionärerna anser att bör nå nollutsläpp i samtliga sektorer bör transportsektorn vara fossilfri . Enligt yrkande 39 i samma motion bör införa stoppdatum till 2035 för försäljning av fossila drivmedel. Motionärerna anför att klimatkrisen kräver en tydlig inriktning och målsättning och att stoppdatum kan beslutas politiskt redan nu medan teknisk utformning och eventuella undantag bör utredas. I kommittémotion 2019/20:3481 av m.fl. (KD) yrkande 24 anförs att regeringens nollambition för fossila drivmedel är ambitiös men inte realistisk eller ens önskvärd. Även om fossila bränslen starkt behöver reduceras bör det t.ex. inte vara förbjudet att köra veteranbilar. I yrkande 8 i samma motion anförs att regeringen i kommande budgetar bör avsätta medel för forskning om miljövänligt flyg. Energieffektiva och klimatsmarta fordon Enligt kommittémotion 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 6 bör ett miljöklassningssystem för personbilar införas inom EU. Motionärerna anser att regeringen ska verka för att ett gemensamt system för bonus–malus införs inom EU med tydliga miljöklasser från A till G där A–C ger olika nivåer av bonus och E–G olika nivåer av avgifter. I kommittémotion 2019/20:3480 av m.fl. (V) yrkande 40 anförs att ska införa ett förbud mot försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen efter 2025. Enligt motionärerna ligger den tidpunkt för förbud som regeringen har föreslagit för sent för att ska kunna reducera utsläppen till 2030. Motionärerna föreslår i yrkande 41 i samma motion att inom EU ska verka för ett sådant förbud efter 2025. Enligt yrkande 63 i samma motion bör regeringen återkomma till med förslag på konverteringsstöd för omställning av befintliga bilar och nödvändiga regeländringar för tillämpningen . Regeringens bedömning att detta bör analyseras är enligt motionärerna inte tillräcklig med hänsyn till den potential att minska utsläppen i den befintliga fordonsflottan som ett sådant stöd innebär. I yrkande 64 i samma motion anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på en avståndsbaserad vägslitageskatt på tung lastbilstrafik, vilket föreslogs i promemorian En ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik som remitterades 2018. Motionärerna menar att den tunga lastbilstrafiken inte betalar för sin påverkan på miljö och klimat. Även m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2019/20:3481 yrkande 23 förslag om att införa en ny beskattningsmodell för den tunga vägtrafiken. Motionärerna anför att den tunga vägtrafikens negativa inverkan på klimat och miljö huvudsakligen beskattas vid tankning, vilket gör att kostnaden varierar beroende på var man tankar. Den nuvarande beskattningsmodellen bör ersättas med en modell som tar hänsyn till fordonets miljöbelastning i hela trafiksystemet. I yrkande 25 i samma motion motsätter sig motionärerna ett förbud mot nyförsäljning av bensin- och dieseldrivna bilar 2030. Motionärerna menar att man i stället för att jaga specifik teknik bör ta itu med bränslets miljödestruktiva effekter. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen föreslog i propositionen Genomförande av EU:s ändringsdirektiv om byggnaders energiprestanda (prop. 2019/20:81) ett antal lagändringar som syftar till att genomföra tidigare nämnda direktiv om byggnaders energiprestanda. Regeringen föreslog i propositionen att byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om laddning av elfordon. Kravet genomförs genom att det införs ett nytt tekniskt egenskapskrav om laddning av elfordon i (2010:900). Inga motioner väcktes med anledning av förslaget och antog regeringens förslag (bet. 2019/20:CU18, rskr. 2019/20:203). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22) att en tillsätts för att påskynda arbetet med elektrifieringen av transportsektorn. För detta ändamål avsattes 2020. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111). Förnybart bränsle och utfasning av fossila drivmedel Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag om utfasning av fossila drivmedel. Utredaren ska bl.a. föreslå ett årtal för när fossila drivmedel ska vara utfasade i och vilka åtgärder som kan vidtas i ett långsiktigt perspektiv för att detta ska kunna genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Utredaren ska även analysera hur en utfasning av fossila drivmedel i EU kan åstadkommas (dir. 2019:106). Uppdraget ska redovisas . Utredningen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. anges att fossilfri laddning och tankning ska möjliggöras genom att infrastrukturen byggs ut och att investeringar ska göras i produktion och distribution av biogas. Vidare ska ett årtal utredas för när fossila drivmedel ska vara helt utfasade (punkt 31). I samma punkt i januariavtalet anförs även att reduktionsplikten ska vara utformad så att den bidrar till att nå det nationella målet om minskade växthusgasutsläpp från inrikes transporter 2030. Vid en kontrollstation som genomförs 2019 ska successivt ökade kvotnivåer skärpas för tiden . överlämnade sitt betänkande Mer biogas! För ett hållbart (SOU 2019:63) till regeringen. Utredningen har remitterats. Remisstiden gick ut . Regeringen gav i uppdrag att inrätta ett innovationskluster för flytande biogas. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik samt kombinationer av dessa tekniker i . Särskild vikt ska läggas vid hur olika lösningar kan samverka med varandra och demonstreras samlat (N2018/02934/FÖF). När det gäller frågan om att avsätta medel för forskning om miljövänligt flyg kan noteras att trafikutskottet hanterade ett liknande motionsförslag i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2019/20:TU1). Utskottet framhöll att regeringen uppdrog åt att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705/FÖF). Satsningen ska pågå –2020 och uppgår till totalt . I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt görs med förnybara drivmedel. ska för detta ändamål utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Uppdraget ska slutredovisas till . Utskottet välkomnade satsningen och avstyrkte motionsförslaget. Som framgått ovan lämnade i sin rapport ett antal rekommendationer till regeringen med anledning av den klimatpolitiska handlingsplanen. Rådet rekommenderade bl.a. regeringen att fastställa en tidplan för aviserade insatser för ett mer transporteffektivt samhälle och snabbare elektrifiering liksom för svensk produktion av hållbara, förnybara drivmedel samt avsätta nödvändiga resurser för genomförandet. Utöver rekommendationerna anförde rådet att några mer specifika utmaningar framträtt i analysen som avspeglas i samtliga sektorer och framstår som viktiga att hantera. Det gällde bl.a. att efterfrågan på biobränslen och biobaserade material ökar som hållbart producerad biomassa är en begränsad resurs. Rådet anför att handlingsplanen lyfter fram bl.a. denna sektorsövergripande utmaning men att planen innehåller få konkreta planerade insatser och i stället generellt aviserar utredningar eller nya strategier. Rådet anför att det konkreta innehållet avgör vilka effekter dessa initiativ får och att hastigheten behöver vara hög och ledarskapet från regeringen tydligt. Som noterats ovan kommer Klimatpolitiska rådets utvärdering att omhändertas i den årliga klimatredovisningen i budgetpropositionen. Slutligen kan noteras att Europeiska kommissionen i sitt meddelande om den europeiska gröna given anför att EU bör bygga ut produktion och användning av hållbara alternativa drivmedel. Energieffektiva och klimatsmarta fordon Den ovan nämnda utredningen om utfasning av fossila drivmedel omfattar även att analysera förutsättningarna för att införa ett nationellt förbud mot försäljning av bensin- och dieseldrivna bilar och att analysera hur ett EU-förbud kan åstadkommas (dir. 2019:106). Uppdraget ska som framgått ovan redovisas . Utredningen bygger på januariavtalet (punkt 31) där det bl.a. anges att det inte längre kommer vara tillåtet att sälja nya bensin- och dieseldrivna bilar och att regeringen kommer att driva ett motsvarande förbud i hela EU. När det gäller frågan om avståndsbaserad vägslitageskatt kan noteras att skatteutskottet har behandlat denna fråga, senast i betänkande 2018/19:SkU12, där bl.a. följande framgick. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att ambitionen är att en vägslitageskatt ska införas. lämnade sitt betänkande Vägskatt (SOU 2017:11). Regeringen uttalade i budgetpropositionen att man avser att arbeta vidare med ett förslag om en avläsningsbar och från ett regionalpolitiskt perspektiv differentierad vägslitageskatt och återkomma till före mandatperiodens slut. anförs att dagens eurovinjettavgift för godstransporter ska behållas och att ett nytt miljöstyrande system ska utredas (punkt 28). ansåg i sitt ställningstagande att den tillträdda regeringens kommande överväganden om vägslitageskatten, eurovinjetten och ett eventuellt nytt miljöstyrande system bör avvaktas och såg därför inte något skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsförslagen i denna del. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera hur ett nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg kan utformas (dir. 2020:38).