bet · H701AU10 · 2020-03-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena handlar bl.a. om dödsolyckor i arbetslivet, åtgärder mot arbetslivskriminalitet, systematiskt arbetsmiljöarbete, skyddsombudens verksamhet, uppdrag till samt om arbetstidsförkortning, delade turer m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och gällande regelverk. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och sex särskilda yttranden (SD, C, KD). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet Åtgärder mot ofrivillig deltid 1.Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet, punkt 1 (V) 2.Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet, punkt 1 (KD) 3.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 2 (M, SD) 4.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 2 (C) 5.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 2 (V) 6.Åtgärder mot arbetslivskriminalitet, punkt 2 (L) 7.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 3 (M) 8.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 3 (SD) 9.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 3 (L) 10.Skyddsombudens verksamhet, punkt 4 (M, SD, L) 11.Skyddsombudens verksamhet, punkt 4 (V) 12.Uppdrag till , punkt 5 (M) 13.Uppdrag till , punkt 5 (V) 14.Uppdrag till , punkt 5 (KD) 15.Företagshälsovården, punkt 6 (M) 16.Företagshälsovården, punkt 6 (V) 17.Åtgärder mot ofrivillig deltid, punkt 8 (L) 18.Arbetstidslagen m.m., punkt 9 (V) 1.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 3 (C) 2.Skyddsombudens verksamhet, punkt 4 (SD) 3.Skyddsombudens verksamhet, punkt 4 (KD) 4.Uppdrag till , punkt 5 (SD) 5.Åtgärder mot ofrivillig deltid, punkt 8 (C) 6.Arbetstidslagen m.m., punkt 9 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet 2019/20:1123 av m.fl. (S), 2019/20:1423 av m.fl. (S), 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 7, 2019/20:1832 av och (båda S) och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 1 (V) Reservation 2 (KD) 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkandena 8, 11 och 12, 2019/20:2748 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 2, 4 och 5, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 3 (M, SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) 2019/20:242 av (C), 2019/20:448 av och (båda S), 2019/20:571 av och (båda S), 2019/20:823 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11, 2019/20:2748 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkandena 1 och 3, 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (L) 2019/20:824 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 10, 2019/20:2748 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 6 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33. Reservation 10 (M, SD, L) Reservation 11 (V) 2019/20:473 av (S), 2019/20:1116 av (S), 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 3, 2019/20:2257 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:2338 av m.fl. (S), 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 34, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 27. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:2927 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 15 (M) Reservation 16 (V) 2019/20:683 av (SD). Åtgärder mot ofrivillig deltid 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2019/20:3259 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 17 (L) 2019/20:13 av (SD), 2019/20:797 av Amineh Kakabaveh (-), 2019/20:991 av (S), 2019/20:1620 av m.fl. (V), 2019/20:1633 av m.fl. (V) yrkandena 13–16 och 2019/20:3309 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Reservation 18 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Gulan Avci (L), (M), (SD), (C), (M), (SD), Ciczie Weidby (V), (KD), (M), (L), (S), (S), Lawen Redar (S), (S), (MP) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet 56 motionsyrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor från allmänna motionstiden /20. Yrkandena handlar bl.a. om dödsolyckor i arbetslivet, åtgärder mot arbetslivskriminalitet, systematiskt arbetsmiljöarbete, skyddsombudens verksamhet, uppdrag till samt om arbetstidsförkortning, delade turer m.m. Motionsyrkandena återges i bilagan. Nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillsättande av en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens arbete med att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi. Jämför reservation 1 (V) och 2 (KD). För att vända den negativa utvecklingen med ökande antal arbetsolyckor med dödlig utgång anser i partimotion 2019/20:1633 av m.fl. att det bör tas ett helhetsgrepp kring frågan och tillsättas en statlig kriskommission mot dödsolyckor i arbetslivet (yrkande 7). I en sådan kommission bör företrädare för fack, arbetsgivare och berörda myndigheter ingå. anser i kommittémotion 2019/20:3202 av m.fl. att regeringen behöver hitta nya arbetssätt för att nå nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet (yrkande 26). Enligt partiet saknas det en samlad bild av orsakerna till dödsolyckorna. Mer pengar till löser inte situationen, utan vad som behövs är ett strategiskt, analytiskt och långsiktigt tankesätt. I motion 2019/20:1123 anser m.fl. (S) att det finns behov av en översyn av arbetsmiljölagen för att nå nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet. m.fl. (S) anser i motion 2019/20:1423 att det behöver tas ett omtag för nollvisionen mot dödsolyckor i arbetslivet. Motionärerna ser flera angreppssätt mot dålig arbetsmiljö och lyfter bl.a. fram behovet av att stärka organisationen för preventiva insatser. I motion 2019/20:1832 anser och (båda S) att det behövs en strategi kring nolltoleransen mot dödsolyckor. Skyddsombuden och fackföreningarna måste enligt motionärerna få fler verktyg, och det bör göras kännbart för företag som inte sätter säkerheten för sina anställda främst. Inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall i arbetet. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsolyckor. Det handlar om att arbetsgivaren måste säkerställa att de anställda har tid att utföra sitt arbete, att utrustningen på arbetsplatsen är säker och hel och att alla anställda har rätt förutsättningar och rätt utbildning för att utföra sina jobb. Det handlar om att skapa en kultur på jobbet och i samhället där alla arbetar tillsammans för att en trygg och säker arbetsmiljö ska vara en självklar utgångspunkt på alla arbetsplatser. Ingen ska behöva dö, bli sjuk eller skada sig på sitt arbete. Utskottet kan dessvärre inte heller detta år konstatera att den negativa trenden med ett ökande antal dödsolyckor är bruten; alltjämt inträffar alldeles för många dödsolyckor på våra arbetsplatser. Det är en tragedi för alla berörda och även ett stort misslyckande för såväl arbetsgivaren som samhället. I likhet med vad både och lyfter fram i sina respektive motioner anser utskottet att det finns behov av att ta ett helhetsgrepp kring frågan om dödsolyckor i arbetslivet. I regeringens arbetsmiljöstrategi –2020 är att förhindra dödsolyckor en av regeringens tydliga prioriteringar. Denna strategi har enligt utskottet varit ett viktigt verktyg och inneburit att man tagit ett samlat grepp kring arbetet med att förhindra att arbetsrelaterade dödsfall inträffar. Det är dock tydligt att mer måste göras och att arbetet utifrån nollvisionen mot arbetsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor måste fortsätta med oförminskad kraft. Förbättringar i arbetsmiljön kräver åtgärder från såväl staten som arbetsmarknadens parter. En god dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter om hur politiken kan utvecklas och vilka insatser som bör göras är enligt utskottet en viktig del i en väl fungerande arbetsmarknadspolitik. Den kunskap och erfarenhet som arbetsmarknadens parter besitter är angelägen att ta till vara. Utskottet noterar därför med gillande det dialogforum för arbetsmiljöfrågor vid som regeringen inrättat som en del i arbetsmiljöstrategin för att upprätthålla och fördjupa trepartsarbetet. Syftet med dialogforumet är att löpande diskutera redan pågående, planerade och framtida åtgärder inom arbetsmiljöområdet med arbetsmarknadens parter och andra relevanta aktörer. Utskottet konstaterar att regeringen har inlett ett arbete med att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi som ska ta vid när den nuvarande löper ut och gälla för perioden –2026. Som ett led i detta arbete har Statskontoret haft i uppdrag att utvärdera regeringens innevarande arbetsmiljöstrategi. Detta uppdrag har redovisats. Statskontoret bedömer att strategin och de uppdrag som har lämnats i samband med den överlag ger goda förutsättningar för att uppnå strategins mål och det övergripande målet för arbetsmiljöpolitiken. Det finns enligt Statskontoret emellertid utrymme för att bl.a. bedriva det strategiska arbetsmiljöarbetet ännu mer effektivt. Som utskottet redovisade i förra årets betänkande om arbetsmiljöfrågor, se betänkande 2018/19:AU10 (s. 8), har regeringen gett bl.a. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap ett flertal uppdrag utifrån nollvisionen mot dödsolyckor och för att förebygga arbetsolyckor. Utskottet vill detta år särskilt framhålla det uppdrag som regeringen gav att göra en analys av de omständigheter som föregick de dödsolyckor i arbetslivet som skedde och samt dra slutsatser och överväga lämpliga åtgärder som kan bidra till det förebyggande arbetsmiljöarbetet (A2019/01198/ARM). Uppdraget har redovisats för regeringen. I sin rapport redovisar att flera initiativ för att höja säkerheten i arbetsmiljön pågår eller har påbörjats. Utskottet instämmer med om att det är mycket viktigt att detta arbete får fortsätta och kan spridas till arbetsplatserna. Pågående initiativ, åtgärder enligt förslag och att varje arbetsplats systematiskt arbetar med säkerhet och arbetsmiljöarbete behövs för att vi tillsammans ska kunna nå nollvisionen. Utskottet vill också lyfta fram det initiativ som togs av sex statsråd med ansvar för frågor kopplade till de branscher som är mest drabbade av dödsolyckor för att gemensamt lyfta upp det viktiga arbetet mot dödsolyckor och tillsammans arbeta för att förhindra ytterligare olycksfall med dödlig utgång. Behovet av god branschkunskap hos inspektörer är en av de saker som lyfts fram av arbetsmarknadens parter som en viktig åtgärd för att förhindra dödsolyckor i arbetslivet. Utskottet konstaterar med gillande att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten säkerställer att dess inspektörer har tillräcklig branschkunskap. Uppdraget ska redovisas till regeringen . För att nå framgång i arbetet mot en nollvision och med att förebygga dödsolyckor krävs samarbete och att arbetsmarknadens parter fortsätter att fördjupa sitt arbete för att skapa en god säkerhetskultur. Utskottet ser mycket positivt på de partsgemensamma insatser i dessa frågor som görs bl.a. inom Prevent, det privata näringslivets samverkansorgan för arbetsmiljöfrågor, och inom Sunt arbetsliv som är motsvarande organ för kommun- och regionsektorn. Utskottet noterar vidare att anslagen till arbetsmiljöpolitiken höjts under den förra mandatperioden. Detta har bl.a. inneburit att har kunnat anställa fler än 100 nya arbetsmiljöinspektörer. Utskottet konstaterar också att regeringen i budgetpropositionen gjort en satsning på inspektionsverksamheten, med fokus på fler inspektioner för att förhindra dödsolyckor i arbetslivet. Hur vi ytterligare kan stärka åtgärderna mot dödsolyckor i arbetslivet är en fråga som måste hållas ständigt levande och diskuteras brett. En viktig del i detta arbete är, som utskottet kommer att behandla närmare i följande avsnitt, att bekämpa alla former av arbetslivskriminalitet. Avslutningsvis vill utskottet understryka den viktiga roll som skyddsombuden har i arbetet med att minska olyckor och dödsfall i arbetet. Utskottet återkommer även i denna del längre fram i betänkandet. Sammantaget kan utskottet konstatera att det bedrivs ett brett arbete för att få ner antalet arbetsrelaterade dödsfall och att framför allt regeringens arbete med att ta fram en ny arbetsmiljöstrategi förväntas innebära att ett helhetsgrepp tas kring denna angelägna fråga. Utskottet anser därför inte att det finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som efterfrågas i motionerna. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. inrätta arbetskriminalitetscenter och om preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 3 (M, SD), 4 (C), 5 (V) och 6 (L). har i kommittémotion 2019/20:3190 av m.fl. förslag om att förlänga preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott av normalgraden från två till och preskriptionstiden för grova arbetsmiljöbrott från fem till (yrkande 24). Partiet pekar på att erfarenheter visar att den gällande preskriptionstiden inte är tillräcklig för att åklagare och polis ska kunna utföra de adekvata utredningar som erfordras. anför i kommittémotion 2019/20:824 av m.fl. att utredningsarbetet vid arbetsplatsolyckor kan vara komplicerat bl.a. med hänsyn till att entreprenader ofta utförs i flera led. anser att den gällande preskriptionstiden är för kort och föreslår därför att den ska utökas till det dubbla, dvs. för normalgraden och för grova brott (yrkande 1). konstaterar i kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. att i sitt uppdrag kan komma i kontakt med arbetsplatser där människor utnyttjas i människohandelssyfte men att myndighetens möjligheter att agera är begränsade. föreslår därför att regeringen ser över möjligheten att ge ett brottsutredande uppdrag (yrkande 35). anför i partimotion 2019/20:1633 av m.fl. att lagstiftningen om arbetsmiljöbrott är otillräcklig. Regeringen bör enligt återkomma med förslag om straffansvar för fler arbetsmiljöbrott (yrkande 8). Vidare i samma motion framhåller att det finns behov av stärkt myndighetssamverkan för att stoppa arbetslivskriminaliteten (yrkande 11). Ett sätt att stärka detta arbete vore enligt att inrätta särskilda kontor där företrädare för de berörda myndigheterna kan arbeta tillsammans. föreslår därför att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över möjligheten att inrätta arbetslivskriminalitetscenter i syfte att stärka det myndighetsgemensamma arbetet mot den systematiska kriminaliteten på arbetsplatserna (yrkande 12). Liberalerna har i kommittémotion 2019/20:2748 av Gulan Avci m.fl. förslag om att se över rutiner för att myndigheten i högre utsträckning ska fokusera sina insatser vid arbetsplatser som enligt statistik och forskning är överrepresenterade när det gäller platsolyckor och arbetsmiljöbrott (yrkande 2). Liberalerna föreslår i samma motion att det ska bli enklare att tipsa och anmäla till och (yrkande 4). Genom en mer systematisk strategi för att ta emot och uppmuntra till att lämna tips skulle fler arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäckas och inspekteras. Liberalerna anser vidare att personer som vågar anmäla och påtala brister, s.k. visselblåsare, måste få stöd att göra så av såväl myndigheter som arbetsgivare. Liberalerna föreslår därför att ska ges i uppdrag att utreda hur det kan bli enklare att rapportera utan att riskera påföljder från såväl arbetsgivare som andra anställda (yrkande 5). Utskottet vill inleda med att understryka att inte någon som helst form av arbetslivskriminalitet hör hemma på svensk arbetsmarknad. Fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet leder till negativa konsekvenser för arbetstagare, företag, samhället och statsfinanserna. Den arbetslivskriminalitet som tyvärr finns i där människor utnyttjas och som dessutom är en inkomstkälla för den organiserade brottsligheten måste enligt utskottet bekämpas med kraft. En stor utmaning i arbetsmiljöarbetet är att stoppa företag som medvetet fuskar för att uppnå konkurrensfördelar. arbetar åtta myndigheter gemensamt på uppdrag av regeringen för att kontrollera och stävja osund konkurrens i arbetslivet. , och i vissa fall medverkar i själva kontrollerna. Andra myndigheter, exempelvis och , deltar i planering, informationsutbyte och efterföljande utredning. Myndigheterna redovisade sin lägesrapport av de kontroller som genomfördes . Över 2 000 myndighetsgemensamma kontroller genomfördes . Arbetet har gett resultat; drygt ett av tio kontrollerade företag tvingades att stänga hela eller delar av sin verksamhet på grund av de brister som hittats, och sammanlagt har ca utfärdats i sanktionsavgifter. Utskottet följer detta myndighetsgemensamma arbete med stort intresse. Det är tydligt att fortsatt arbete krävs, och utskottet välkomnar därför det utredningsarbete som arbetsmarknadsministern beslutat om (A2020/00229/SV). En utredare ska följa upp och analysera arbetet med de myndighetsgemensamma kontrollerna samt komma med förslag på hur myndigheternas fortsatta arbete mot arbetslivskriminalitet ska kunna fungera på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Uppdraget ska redovisas . Det som efterfrågar om stärkt myndighetssamverkan och om att inrätta arbetslivskriminalitetscenter ligger enligt utskottet i stora delar i linje med den politik som regeringen för på området. Utskottet anser vidare att den nämnda utredningens överväganden och förslag bör inväntas innan det kan anses motiverat att överväga om arbetet bör organiseras på annat sätt. Utskottet håller med Liberalerna om vikten av att våga anmäla och påtala brister i arbetsmiljön. Utskottet konstaterar att det i det ovan nämnda utredningsuppdraget ingår att undersöka förutsättningarna för en myndighetsgemensam tipsingång. I avvaktan på redovisningen av detta uppdrag anser utskottet inte att det finns skäl att ta något initiativ i frågan från sida. Utskottet vill också lyfta fram det arbete som gjorts inom med att införa ett enhetligt sätt för hur tips och anmälningar ska hanteras inom myndigheten. Detta har lett till nya arbetssätt för hur bedömer vilka tips som ska leda till en tillsynsinsats. Exempelvis ska alla tips och anmälningar om fallrisker och asbest leda till en tillsynsinsats förutsatt att de är tillsynsbara. När det gäller Liberalernas yrkande om bättre stöd till s.k. visselblåsare vill utskottet påminna om det stärkta skydd för visselblåsare som infördes genom lagen (2016:749) om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. Vidare kan framhållas det allmänna skydd som finns mot repressalier när offentligt anställda använder sin grundlagsskyddade meddelarfrihet. Utskottet vill också hänvisa till det arbete som bedrivs av Utredningen om genomförande av visselblåsardirektivet (A 2019:02). Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser inte behov av ytterligare åtgärder. När det gäller Liberalernas yrkande om tillsynsarbete konstaterar utskottet att urval av vilka arbetsplatser som myndigheten ska inspektera görs utifrån en samlad riskvärdering som baseras på omvärldsanalyser, arbetsskade- och olycksfallsstatistiken, dialog med arbetsmarknadens parter, anmälningar från skyddsombud och andra samt läkares anmälningar. Utskottet förutsätter att i detta sammanhang arbetar på det sätt som efterfrågas i det aktuella motionsyrkandet. Som utskottet har redogjort för ovan har också tagit fram nya arbetssätt för hur de bedömer vilka tips som ska leda till en tillsynsinsats. När det gäller förslaget från om att ska ges ett brottsutredande uppdrag konstaterar utskottet att detta har behandlats tidigare i utskottet, senast i betänkande 2018/19:AU10 (s. 16). Utskottet vill även detta år hänvisa till det ovan nämnda myndighetsgemensamma arbete som bedrivs för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Berörda myndigheter har olika uppdrag och ansvarsområden när det gäller att bekämpa dessa problem. De har också olika kunskap och metoder att tillgå, och utskottet delar inte uppfattning om att uppdrag bör ändras. Utskottet noterar i sammanhanget också den granskning som genomför av regeringens och myndigheternas arbete mot arbetskraftsexploatering. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Utskottet vill även lyfta fram vikten av ytterligare åtgärder för att komma till rätta med samhällsskadligt missbruk av systemet för arbetskraftsinvandring och att arbetskraftsinvandrare utnyttjas. Utskottet välkomnar därmed den utredning som regeringen tillsatt om arbetskraftsinvandring som bl.a. har i uppdrag att överväga åtgärder för att motverka att arbetskraftsinvandrare utnyttjas (dir. 2020:8). Utredningens slutbetänkande ska vara klart . Utskottet konstaterar vidare när det gäller insatser mot arbetslivskriminalitet att regeringen har vidtagit en rad åtgärder under den senaste mandatperioden för att bekämpa denna form av kriminalitet. Till exempel har fått större befogenheter att genomföra arbetsplatsinspektioner. Polisen kan göra stickprovskontroller på arbetsplatser inom riskbranscher för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Vidare har ett nytt brott, människoexploatering, införts i för att stärka det straffrättsliga skyddet mot exploatering av människor. En annan åtgärd som vidtagits är att maxbeloppet för företagsboten har höjts från till . Det innebär en kraftig skärpning av straffen för större företag som gör sig skyldiga till särskilt klandervärd brottslighet, exempelvis eftersatt kontroll som leder till allvarliga arbetsplatsolyckor eller dödsfall. och har båda yrkanden om att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott bör förlängas. Liknande förslag har behandlats av utskottet tidigare, senast i betänkande 2018/19:AU10 (s. 21 f.). Liksom tidigare kan utskottet konstatera att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott följer de allmänna preskriptionstiderna i och beror på straffskalan för brottet – ju strängare straff, desto längre preskriptionstid. Utskottet noterar dock att arbetsmarknadsministern i en interpellationsdebatt i om dödsfall på jobbet anfört att det pågår ett arbete för att se över preskriptionstiden (prot. 2019/20:30 anf. I debatten framhöll ministern vidare att det allra viktigaste är att förkorta handläggningstiderna, och därför pågår det ett arbete där , och utvecklar och ökar kunskaperna om att utreda arbetsmiljöbrott. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer myndigheternas arbete och är lyhörd för om det finns problem med lagstiftningen. Därmed ser utskottet inte anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott. Utskottet ser inte heller anledning att ställa sig bakom förslag om straffansvar för fler arbetsmiljöbrott. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringen vidtagit en rad åtgärder som bidrar till att skapa bättre och tryggare arbetsplatser och välkomnar det omfattande arbete som pågår på olika håll för att bekämpa arbetslivskriminaliteten. Något ytterligare initiativ från sida är enligt utskottet inte nödvändigt, och därför avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. årlig uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet och om att förebygga psykisk ohälsa på arbetsplatser. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD) och 9 (L) samt särskilt yttrande 1 (C). I kommittémotion 2019/20:3189 av m.fl. konstaterar med oro att anmälningarna av arbetssjukdomar bland kvinnor orsakade av organisatoriska och sociala problem har ökat i rad, och man anser därför att det behövs insatser på flera plan för att möta denna ohälsa (yrkande 10). Enligt partiet behöver det bl.a. skapas en bättre incitamentsstruktur för arbetsgivare när det gäller det förebyggande arbetet med psykosocial arbetsmiljö, samt tidiga insatser och bättre rehabilitering.