bet · H801FiU28 · 2020-12-10 00:00:00 — genomförande av Agenda 2030 Utskottet tillstyrker propositionen och föreslår att godkänner regeringens förslag om mål för genomförande av Agenda 2030. I likhet med regeringen anser utskottet att det föreslagna målet tydliggör och förankrar det svenska genomförandet av Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Det föreslagna målet främjar och synliggör även vikten av samordning och samstämmighet mellan samtliga politikområden, såväl globalt som nationellt. Utskottet delar också regeringens uppfattning att det föreslagna målet för en samstämmig politik för hållbar utveckling i enlighet med Agenda 2030 är en naturlig utveckling av politik för global utveckling (PGU). Vidare föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att en samlad redovisning av genomförandet och måluppfyllelsen av arbetet med Agenda 2030 ska lämnas i en skrivelse till . Utskottet konstaterar att regeringens förslag om en redovisning i en särskild bilaga i budgetpropositionen minst en gång per mandatperiod kan innebära att förutsättningarna för uppföljningen försämras och att redovisningen skulle ske alltför sällan. Utskottet gör även bedömningen att den öppenhet och tillgänglighet som en särskild resultatskrivelse till innebär skulle riskera att gå förlorad. Därmed föreslår utskottet att bifaller två motionsyrkanden, bifaller delvis ett motionsyrkande och avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030. Cirka 30 yrkanden i följdmotioner. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /21. Utskottets förslag till riksdagsbeslut genomförande av Agenda 2030 Uppföljning av genomförande av Agenda 2030 1.Sveriges genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (M) 2.Sveriges genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (SD) 3.Sveriges genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (C) 4.Sveriges genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (V) 5.Sveriges genomförande av Agenda 2030, punkt 1 (L) 6.Uppföljning av genomförande av Agenda 2030, punkt 2 (SD) 7.Uppföljning av genomförande av Agenda 2030, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /21 Bilaga 2 yttrande 2020/21:UU2y Bilaga 3 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2020/21:MJU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut genomförande av Agenda 2030 Ett övergripande mål för genomförande av Agenda 2030 godkänner vad regeringen föreslår om mål för genomförande av Agenda 2030. Därmed bifaller proposition 2019/20:188. Ett mål för Agenda 2030 och en samstämmig politik 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkande 12. De riksdagsbundna målen och genomförandet av Agenda 2030 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 8. Genomförandet av Agenda 2030 utifrån svenska utgångspunkter 2020/21:171 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkandena 8–10, 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkande 7. Förutsättningar för att integrera Agenda 2030 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 11 samt 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Uppföljning av genomförande av Agenda 2030 ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska redovisa arbetet med genomförande av Agenda 2030 i en skrivelse till och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2020/21:347 av m.fl. (M) yrkande 5, 2020/21:357 av m.fl. (KD) och 2020/21:249 av m.fl. (V) yrkande 2, 2020/21:680 av m.fl. (SD) och 2020/21:692 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M) och (C). I betänkandet behandlas regeringens proposition 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030. I propositionen presenterar regeringen inriktningen för arbetet med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. Som ett led i arbetet föreslår regeringen ett övergripande mål som förankrar och tydliggör åtagande att genomföra Agenda 2030 för en hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den ekonomiska, sociala och den miljömässiga – genom att föra en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför. I propositionen understryker regeringen att agendan ska integreras i ordinarie processer och att arbetet med att genomföra redan beslutade riksdagsbundna mål är avgörande för genomförandet av agendan. Det föreslagna målet ska följas upp och redovisas samlat till i en särskild bilaga i budgetpropositionen minst en gång per mandatperiod. Denna redovisning föreslås ersätta den resultatredovisning som tidigare gjorts för politik för global utveckling (PGU). Av propositionen framgår att regeringen även bör vara aktiv i den internationella uppföljningen, bl.a. genom att delta i den frivilliga nationella granskningen vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling en gång under varje mandatperiod. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Fyra följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar finansutskottet även tre yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /21. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. Yttranden som inkommit från andra utskott redovisas i bilaga 2 och 3. I ärendet har det kommit in en skrivelse från Swedish Investors for Sustainable Development (SISD) (dnr 712-2020/21). genomförande av Agenda 2030 Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om mål för genomförande av Agenda 2030. avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (L). Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling Vid () toppmöte antog FN:s medlemsstater resolutionen Agenda 2030 för hållbar utveckling (A/RES/70/1). Agendan förhandlades inom , där samtliga FN:s medlemsstater ingår. Agendan är en handlingsplan med mål för en omställning till ett hållbart samhälle för människorna, planeten och välståndet. Världens länder har åtagit sig att leda världen mot en hållbar och rättvis framtid, att utrota fattigdom och hunger överallt, att bekämpa ojämlikheter inom och mellan länder, att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen, att alla ska kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna, att främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt, att vidta ansträngningar för att nå dem som är utsatta först samt att säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Agenda 2030 genomsyras av ett rättighetsperspektiv som säkrar alla individers politiska och medborgerliga rättigheter, likväl som de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Detta kommer till uttryck i den centrala principen att ingen ska lämnas utanför. Agendan ger uttryck för komplexa globala utmaningar som behöver hanteras gemensamt genom ambitiösa multilaterala integrerade lösningar. Agendan består av fyra beståndsdelar: • 17 mål och 169 delmål • medel för genomförande • ett ramverk för översyn och uppföljning. Under högnivåmötet , i samband med öppnandet av FN:s 74:e generalförsamling, antogs ytterligare en politisk deklaration: ”Växla upp genomförandet för handling och leverans på hållbar utveckling” (A/RES/74/4). Agendan riktar sig såväl till alla länder enskilt som till världen som helhet. Varje land måste ta ställning till vilket angreppssätt och vilka åtgärder som ska vidtas utifrån nationella förutsättningar. Agendan betonar att partnerskap är ett grundelement för genomförandet och att samhällets olika aktörer på lokal, regional och nationell nivå därmed måste samverka. Agendan betonar även vikten av samstämmighet mellan olika utgiftsområden. Agendans mål och delmål är integrerade och omfattar samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Jämställdhet och partnerskap ska integreras i samtliga mål. Lägesbilden för genomförandet av Agenda 2030 Den globala utvecklingen går i vissa avseende i positiv riktning och i andra avseenden i negativ riktning. presenterade en grupp oberoende forskare som FN utsett en lägesrapport om världens genomförande av Agenda 2030. Rapporten visar på en avmattning i framstegstakten och att länderna är långt ifrån att nå målen. visar rapporten att det finns möjlighet att vända utvecklingen. Den globala covid-19-pandemins socioekonomiska effekter påverkar förutsättningarna för att uppnå de globala målen till 2030. Till följd av den ekonomiska krisen har FN uppmanat till brådskande och kraftfulla åtgärder för att skydda de mest utsatta och för att upprätthålla en inkluderande ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet samt för att främja en hållbar återhämtning. Av () rapport av Agenda 2030 i – Statistisk lägesbild 2019, framgår att med nuvarande styrmedel och åtgärder inte når flera av de nationella klimat- och miljömålen. Därmed nås inte heller de relaterade målen i Agenda . Av rapporten framgår vidare att det inte skett särskilt stora förändringar och att flera av utmaningarna kvarstår. SCB har sammanfattat utmaningar i tre övergripande punkter: • Ojämlikheten mellan grupper ökar snarare än minskar inom flera områden. • De flesta av de nationella miljökvalitetsmålen är inte möjliga att nå med befintliga och beslutade åtgärder. • Våld och kränkningar minskar inte. har i hög utsträckning en lagstiftning och riksdagsbundna mål som väl motsvarar Agenda 2030 men det krävs fortsatt arbete för att kunna nå ett flertal mål. Ett mål för Agenda 2030 och en samstämmig politik I propositionen presenterar regeringen inriktningen för arbetet med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Som ett led i arbetet föreslår regeringen ett övergripande mål som förankrar och tydliggör åtagande att genomföra Agenda 2030 för en hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den ekonomiska, sociala och den miljömässiga – genom att föra en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför. Ett övergripande riksdagsbundet mål för Agenda 2030 Regeringen bedömer att ett riksdagsbundet övergripande mål behövs för att förankra och tydliggöra åtagande att verka för att genomföra Agenda 2030 såväl nationellt som internationellt. Regeringen anför att genom målet kommer också att involveras tydligt i arbetet med Agenda 2030. Agendan sträcker sig till 2030 men arbetet för en hållbar utveckling behöver fortsätta även . Arbetet för hållbar utveckling i det svenska samhället bör därför präglas av långsiktighet och uthållighet. Regeringen gör bedömningen att det mål som föreslås i propositionen skapar en tydlig riktning och ger förutsättningar för en sådan uthållighet. Enligt regeringen tydliggör målet att åtagandet att genomföra agendan är ett fortlöpande arbete som innebär att man integrerar och använder agendan som ett verktyg i ordinarie processer. Målet blir därmed vägledande för att all berörd politik på lämpligt sätt ska bidra till en hållbar utveckling. Regeringen framhåller att arbetet med att genomföra agendan kräver åtgärder inom i stort sett samtliga utgiftsområden. Beslut inom ett utgiftsområde kan innebära en risk för att det uppstår målkonflikter i förhållande till andra utgiftsområden. I ett sådant fall behöver avvägningar göras så att andra utgiftsområden och därigenom även de globala målen beaktas. Enligt regeringen behövs ett övergripande mål som anger inriktningen och säkrar att åtgärder inom de olika utgiftsområdena bidrar till omställningen till ett hållbart samhälle i linje med Agenda 2030, såväl nationellt som internationellt. Arbetet för att genomföra ett sådant mål ska enligt regeringen ske inom ramen för redan existerande riksdagsbundna mål och ta sin utgångspunkt i målen för respektive utgiftsområde. Regeringen framhåller att det mål som föreslås tillför ett kompletterande helhetsperspektiv på hållbar utveckling till de riksdagsbundna mål som redan finns. På så sätt bidrar målet till att genomföra Agenda 2030 och att ställa om till ett hållbart samhälle. Från en samstämmig politik för global utveckling (PGU) till en samstämmig politik för hållbar utveckling politik för global utveckling (PGU) beslutades och präglas av två perspektiv: rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. Målet för PGU är att det ska råda samstämmighet mellan alla svenska utgiftsområden och politiska beslut för att främja, eller i vart fall inte motverka, de utvecklingspolitiska målen. PGU framhåller också vikten av utökad samverkan. I agendans delmål 17.14 framhålls behovet av en samstämmig politik för hållbar utveckling. Målet innebär att de tre dimensionerna av hållbar utveckling systematiskt integreras i ett lands politikutveckling. Samstämmighet för hållbar utveckling är en vidareutveckling av samstämmighet för global utveckling och har en betydligt bredare ansats. Målet syftar till att säkerställa att all politik stödjer hållbar utveckling lokalt, regionalt, nationellt och internationellt. Regeringen anför i propositionen att målsättningarna i PGU i stort överensstämmer med Agenda 2030. I regeringens skrivelse Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (skr. 2017/18:146) betonas också att PGU är ett centralt verktyg för att genomföra agendan. Enligt regeringen innehåller det övergripande mål som föreslås i propositionen till stor del motsvarande målsättningar som finns i det riksdagsbundna målet för PGU. Regeringens bedömning är att rättighetsperspektivet och fattigas människors perspektiv på utveckling, som präglar PGU, också bidrar till att genomföra agendan. Perspektiven är centrala för att bidra till agendans princip om att ingen ska lämnas utanför. Regeringen anser därför att det finns goda skäl för att inkludera målet för PGU i det mål som föreslås i propositionen. På så sätt omfattar målet att samstämmigheten mellan olika svenska utgiftsområden även blir mer utvecklingsfrämjande. Vidare anför regeringen att ett förnyat riksdagsbundet mål för en samstämmig politik för hållbar utveckling i enlighet med Agenda 2030 är en naturlig utveckling av PGU. Genom det mål som föreslås i propositionen skapas ett gemensamt mål för Agenda 2030 och för den samstämmighetspolitik som förts inom ramen för det riksdagsbundna målet för PGU. Regeringen tydliggör dock att övriga delar av PGU fortfarande gäller. Det gäller framför allt de delar som omfattar mål och inriktning för utvecklingssamarbetet. Ett riksdagsbundet mål för att stärka samstämmigheten Regeringen framhåller att agendans integrerade angreppssätt och helhetsperspektiv gör att det är viktigt att identifiera sambanden mellan olika utgiftsområden. Att identifiera potentiella synergier och målkonflikter mellan de olika utgiftsområdena på ett strukturerat sätt ger bättre beslutsunderlag för regeringen att fatta beslut som leder till en hållbar utveckling. För att nå de globala målen för hållbar utveckling behöver risken minimeras för att politiska beslut inom de olika utgiftsområdena motverkar genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Enligt regeringen behöver även de områden där samverkan är möjlig identifieras och prioriteras samt mål- och intressekonflikter synliggöras och hanteras. Målet ska stärka agendans princip att ingen ska lämnas utanför Även om Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling saknar ett uttryckligt mål om mänskliga rättigheter och demokrati har samtliga mål en koppling till olika aspekter av de mänskliga rättigheterna. Regeringen framhåller i propositionen att den har en högre ambition än Agenda 2030 när det gäller arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter, och delmålen i Agenda är därför vägledande och bör ses som en lägsta nivå. Principen om att ingen ska lämnas utanför värnas genom att arbetet med att genomföra agendan utgår från ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv. Regeringen vill i det föreslagna målet för Agenda 2030 därför inskärpa vikten av ett tydligt rättighetsperspektiv i genomförandet. De riksdagsbundna målen och genomförandet av Agenda 2030 Agenda 2030 är en global samlad ansats för en hållbar utveckling. Genom agendan samlas sakfrågor och olika principer under det övergripande målet om en hållbar utveckling där ingen lämnas utanför. Av Agenda 2030 (A/RES/70/1 paragraf 55) framgår att varje lands regering ska säkerställa att det finns nationella delmål med utgångspunkt i den globala ambitionsnivån, men med hänsyn tagen till nationella förhållanden såsom kapacitet och utvecklingsnivå. I en svensk kontext innebär det att agendans delmål behöver omsättas utifrån svenska utgångspunkter och införlivas i den nationella politiken utifrån förutsättningar. Detta gäller både inrikes- och utrikespolitik. Delmålen i Agenda i relation till de riksdagsbundna målen Av propositionen framgår att en majoritet av delmålen i Agenda redan omfattas helt eller delvis av lagstiftning och de riksdagsbundna målen. Vissa av de riksdagsbundna målen berör dessutom flera av agendans delmål. De riksdagsbundna målen utgör därmed en del av det nationella genomförandet av agendans delmål och är viktiga utgångspunkter för genomförande av agendan. framhåller regeringen att även om det finns riksdagsbundna mål som i princip täcker in samtliga delmål i agendan ger inte alla de riksdagsbundna målen en tydlig vägledning för hur målen bidrar till en hållbar utveckling. Det är enligt regeringen också svårt att utläsa hur målen förhåller sig till bl.a. den övergripande principen i agendan om att ingen ska lämnas utanför. Regeringen framhåller i propositionen att kan komma mycket långt i arbetet med att genomföra agendan genom att vidta åtgärder för att nå de mål som redan beslutat om. har i vissa riksdagsbundna mål dessutom en högre ambition än vad som uttrycks på delmålsnivå i Agenda . har enligt propositionen alltjämt flera utmaningar att hantera innan de riksdagsbundna målen nås. Sammantaget konstaterar regeringen att arbetet med att genomföra de riksdagsbundna målen är avgörande även för genomförandet av Agenda 2030. Förutsättningar för att integrera Agenda 2030 i ordinarie processer. Regeringen anför att förutsättningarna för att integrera Agenda 2030 i statsförvaltningens ordinarie processer behöver stärkas för att ska kunna genomföra agendan. Regeringen understryker att och världen står mitt i att hantera komplexa utmaningar, och de utmaningar som Agenda 2030 pekar ut kräver genomgripande förändringar. För att lyckas behöver universitet, högskolor, näringsliv, offentlig sektor och civilsamhället arbeta tillsammans mot gemensamma mål. Regeringen redovisar i propositionen inriktningen i huvuddrag för det fortsatta arbetet med att stärka ordinarie processer för styrning och organisering av statsförvaltningen och offentligt finansierad verksamhet i genomförandet av Agenda 2030. Partnerskap och arenor för samverkan Regeringen framhåller i propositionen att genomförandet av Agenda 2030 kräver väl fungerande partnerskap och ett brett engagemang. Regeringen utsåg en nationell samordnare för Agenda 2030 (dir. 2020:17) med uppdrag att bl.a. arbeta för att stärka, främja och fördjupa olika aktörers arbete med att genomföra agendan. En viktig framgångsfaktor för samordnarens arbete är att initiera och främja samverkan och partnerskap. Regeringen understryker i propositionen att även fortsättningsvis bör vara pådrivande i EU och i internationella organ för ett ambitiöst globalt genomförande av Agenda 2030. bidrag till det internationella genomförandet av agendan sker på olika sätt, t.ex. genom handel, internationellt samarbete, kunskapsutbyte, högre utbildning, forskning och innovation. bidrar genom att det offentliga, näringslivet, universitet, högskolor och civilsamhället deltar på flera arenor, både bilateralt och multilateralt. I propositionen presenterar regeringen inriktningen på ett fortsatt arbete för en bred samverkan hos samhällets olika aktörer. Ett mål för Agenda 2030 och en samstämmig politik I kommittémotion 2020/21:171 av m.fl. (SD) framför motionärerna att regeringens förslag till övergripande mål för genomförande av Agenda 2030 är alltför generellt och tolkningsbart samt att målet behöver definieras. Motionärerna framhåller att det är viktigt att det av det övergripande målet framgår att genomförandet av agendan ska utgå från möjligheter och utifrån vad mäktar med. Motionärerna anför i yrkande 1 att genomförande av Agenda 2030 ska utgå från en svensk kontext när det gäller förhållanden, behov och möjligheter. I kommittémotion 2020/21:249 av m.fl. (V) framför motionärerna att om ska kunna föregå med gott exempel i det internationella arbetet med att genomföra Agenda 2030 och med trovärdighet driva frågorna internationellt bör regeringen visa hur arbetet med målkonflikter bedrivs nationellt. Motionärerna anför i yrkande 12 att ska tillkännage för regeringen att den ska återkomma till med en samstämmig politik för hållbar utveckling nationellt där målkonflikter med negativ påverkan på genomförandet av Agenda 2030 synliggörs i syfte att förhindra dem. De riksdagsbundna målen och genomförandet av Agenda 2030 I kommittémotion 2020/21:171 av m.fl. (SD) framförs att det övergripande mål som regeringen föreslår behöver kompletteras med förtydliganden inom varje delmål utifrån en svensk kontext för att genomförandet ska leda till faktiska och mätbara effekter. Motionärerna yrkar att regeringen ska göra en specificering av nytta, målstyrning och hur mätbara effekter ska uppnås utifrån en svensk kontext vid genomförandet av agendan (yrkande 2). Vidare anför motionärerna att inte har bifallit samtliga de riksdagsärenden som resulterat i de riksdagsbundna målen och att genomförandet av agendan därför ska anpassas till en svensk kontext där kommuners, regioners och de nationella behoven sätts i första rummet. Motionärerna yrkar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de redan existerande riksdagsbundna målen inte ska användas i sin helhet som utgångspunkt för genomförandet av Agenda 2030 (yrkande 8). Genomförandet av Agenda 2030 utifrån svenska utgångspunkter I kommittémotion 2020/21:171 av m.fl. (SD) ställer sig motionärerna bakom att ska verka för att Agenda 2030 genomförs, men framhåller att de nationella problemen måste prioriteras och att resurser i första hand ska läggas på nödvändiga satsningar inom . Motionärerna anför i yrkande 3 att ska tillkännage för regeringen att genomförandet av Agenda 2030 ska gagna nationen såväl som landets regioner och kommuner. Vidare framför motionärerna att en förutsättning för att genomföra flertalet av målen i Agenda är en fungerande välfärd och att genomförandet därför behöver kopplas till näringslivsaspekter för tillväxt. I yrkande 4 föreslår motionärerna att genomförandet av agendan ska relateras till goda näringslivsförutsättningar för tillväxt och företagande. Dessutom yrkar motionärerna att ska tillkännage för regeringen att genomförande av Agenda 2030, samt ambition att vara ledande internationellt i arbetet för en hållbar miljöpolitik, inte får prioriteras framför att lösa nationella problem utifrån en svensk kontext och svenska förutsättningar (yrkande 5). Motionärerna framför vidare att det är viktigt att bedriva en hållbar miljöpolitik, men att arbetet måste kopplas till konstruktiva, realistiska och kostnadseffektiva satsningar. Motionärerna anför i yrkande 6 att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om en säker och hållbar klimat- och miljöpolitik genom exempelvis satsningar på fjärde generationens kärnkraftsreaktorer. Motionärerna menar också att genomförandet av agendan behöver kopplas till ett nationellt förvaltarskap, där det som ärvts av tidigare generationer tas om hand, vilket inkluderar miljön och möjligheterna att kunna bo och verka i hela landet på ett tryggt och bra sätt.