bet · H701NU14 · 2020-04-17 00:00:00 — Regeringen beslutade om att utse en särskild utredare (generaldirektör ) med uppdraget att se över regelverket för nätkoncessioner (dir. 2018:6). Enligt uppdraget skulle utredaren lämna förslag på författningsändringar som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket utan att resurseffektivitet, nätstabilitet eller miljöskydd påverkas negativt. Elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur skulle även beaktas. I uppdraget ingick också att bedöma behovet av att reglerna om koncessionsplikt för starkströmsledningar ändras. Utredaren överlämnade betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30) till regeringen . Betänkandet har därefter remitterats och bereds inom . Regeringens propositionsförteckning visar att regeringen avser att lämna en proposition till med den preliminära titeln tillståndsprocesser för elnäten. Olika former av förnybar el är och bör vara en del av den svenska kraftproduktionsmixen. Solkraft är ett sådant förnybart produktionsslag som kan vara aktuellt. Det statliga investeringsstödet till solceller har dock mött viss kritik från bl.a. , och stödnivån har successivt sänkts bl.a. eftersom priset på solceller har sjunkit . Regeringen har vidare meddelat avsikten att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. I detta ingår att redovisa vilka långsiktiga finansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Utskottet välkomnar denna översyn och anser att den bör kunna ligga till grund för fortsatta överväganden om solcellsstödets framtida utformning eller eventuella avveckling. Innan översynen är presenterad anser inte utskottet att bör vidta några åtgärder med anledning av vad som sägs i motionerna 2019/20:389 (SD) och 2019/20:3333 (KD) om solcellsstödet. Motionerna avstyrks i de aktuella delarna. Utskottet finner det inte heller motiverat för att göra ett uttalande om att forskningen om solkraft ska vara exportorienterad i linje med vad som efterfrågas i den förstnämnda av de två motionerna. Motionen avstyrks således även i den delen. När det avslutningsvis gäller yrkandena i motion 2019/20:488 (C) uppfattar utskottet att dessa gäller frågor om nätkoncession. Utskottet vill då erinra om att det har genomförts en översyn av dessa bestämmelser. Förslag som rör nätkoncession är att vänta från regeringen senare . Med det anförda avstyrks motionen i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner som på olika sätt gäller energieffektivisering. Utskottet hänvisar till pågående insatser som exempelvis det s.k. Energisteget och till utarbetandet och tillämpningen av sektorsstrategier för energieffektivisering. Därtill påminner utskottet om att regeringen har aviserat att den kommer att överlämna en proposition till som syftar till att genomföra EU:s omarbetade energieffektiviseringsdirektiv. Jämför reservation 18 (SD) och 19 (L). I kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att energieffektivisering har en betydande potential, inom både transport, industri och den offentliga sektorn. Energi-effektivisering är ofta samhällsekonomiskt lönsamt eftersom många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny elproduktion skulle ha kostat. Motionärerna menar vidare att miljöeffekten dessutom är större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov och via renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att resurserna används på ett så effektivt sätt som möjligt eftersom den som ligger i framkant därigenom får en konkurrensfördel. Motionärerna begär därför i yrkande 30 ett tillkännagivande om energieffektivisering. I kommittémotion 2019/20:3243 av m.fl. (KD) anför motionärerna att det kan finnas skäl för staten att medverka till att sänka kostnaderna för investeringar i energieffektivisering som inte alltid är tydligt företagsekonomiskt lönsamma på kort sikt. Motionärerna framhåller att den tyska modellen med energisparlån bör studeras på djupet. Modellen innebär i korthet att staten tillhandahåller fastighetsägare förmånliga energisparlån för energiinvesteringar i bostäder. Motionärerna förordar i yrkande 45 att en modell för energisparlån utreds. I partimotion 2019/20:3351 av m.fl. (L) konstateras det att den s.k. energiöverenskommelsen innehåller ett mål om att minska energiintensiteten i ekonomin till 2030 jämfört med . Detta mål innebär att energitillförseln måste minska, och enligt motionärerna innebär detta i praktiken ett tak för energianvändningen. Energieffektiviseringen är en mycket viktig komponent i hur energisystemet har utvecklats och motionärerna anser att den givetvis bör fortsätta i den mån det är rationellt. De betonar dock att energieffektivisering inte kan vara ett självändamål. När el- och energiproduktion är hållbar kan det till och med vara mer rationellt att använda mer el för att slippa ta till andra åtgärder som i sig har en miljöpåverkan. Motionärerna menar vidare att det är viktigt att svensk elproduktion är stabil och fossilfri även fortsättningsvis, och att användningen av ren el inte ska begränsas utan snarare uppmuntras. Sammanfattningsvis begär motionärerna i yrkande 25 ett tillkännagivande om energieffektivisering. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att energiintensitetsmålet till 2020 kommer att uppnås. Regeringen anser dessutom att det fortfarande finns förutsättningar att nå energieffektiviseringsmålet men att osäkerheterna är relativt stora och bl.a. beror på BNP-utvecklingen. Regeringen bedömer att det nationella ackumulerade energisparkravet enligt artikel 7 i energieffektiviseringsdirektivet för perioden –2020 kommer att nås. När utskottet behandlade motioner på temat energieffektivisering påminde det inledningsvis om att ställde sig bakom regeringens förslag om mål för energieffektivisering som innebär att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Utskottet redovisade också uppfattningen att en effektiv användning av energi är positiv för och svenska företags konkurrenskraft, bidrar till minskad klimat- och miljöpåverkan samt bidrar till försörjningstryggheten. Potentialen för samhällsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringar bör utgöra en grund för vidare satsningar. Utskottet noterade vidare att det pågår olika insatser för ökad energieffektivisering, däribland programmet för energieffektivisering i industriföretag, det s.k. Energisteget, och sektorsstrategier för energieffektivisering som tagits fram av i samråd med berörda myndigheter och branscher. Vidare noterade utskottet att slutbetänkandet om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig produktion och ellagring innehåller flera förslag om energieffektivisering och att dessa förslag bereddes inom (se vidare nedan). Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet inte att det var nödvändigt med några allmänt hållna uttalanden från om vikten av att utnyttja den potential som ligger i att använda energi effektivt i linje med vad som då föreslogs i ett par motioner. Förslag om energisparlån liknande det nu aktuella i motion 2019/20:3243 (KD) behandlades också av utskottet (bet. 2018/19:NU14). Utskottet konstaterade att det hade avstyrkt liknande yrkanden och då hänvisat till att ett sådant system har utretts på uppdrag av regeringen men att utredaren inte fann några tydliga motiv för att införa ett sådant lån under rådande makroekonomiska förhållanden (för en närmare beskrivning av utredarens överväganden hänvisas till det referat som finns i bet. 2018/19:NU14 eller till utredningens betänkande SOU 2017:99 Effektivare energianvändning). Utskottet gjorde ingen annan bedömning än utredaren och avstyrkte därför de då aktuella yrkandena. Inom ramen för arbetet med EU:s energiunion har kommissionen sett över all lagstiftning som gäller energieffektivitet. Förhandlingarna om energi för alla avslutades och resulterade bl.a. i att målen för energieffektivisering för EU 2030 skärptes. Energieffektivisering ska uppgå till med en möjlighet att revidera målet 2023. Vidare föreslogs ändringar i energieffektiviseringsdirektivet och i direktivet om byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och energiunionen. Därtill föreslogs ändringar som syftar till att förenkla bestämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. En reviderad version av energieffektiviseringsdirektivet trädde i kraft . Revideringen innebär bl.a. ändrade bestämmelser om nationella energisparkrav avseende perioden –2030. I enlighet med artikel 7 i direktivet ska medlemsstaterna redovisa ett nationellt kumulativt energisparkrav för perioden –2020. kumulativa energisparkrav uppgår till . Den kumulativa energibesparingen –uppgick till . I regleringsbrev står det att myndigheten har i uppdrag att genomföra det omarbetade energieffektivitetsdirektivet. Regeringen avser att återkomma till med en bedömning av det nya sparkravet och hur det kan uppnås. I den propositionsförteckning som presenterades anges det att regeringen avser att överlämna en proposition till med den preliminära titeln om energieffektivitet. Utredning om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring tillsatte regeringen en särskild utredare (dåvarande riksdagsledamoten (MP)) med uppdraget att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion och hur dessa hinder kan undanröjas (dir. 2017:77). Utredaren lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2018:76) och föreslog i detta flera åtgärder för ökad energieffektivisering. Utredningens förslag bereds tillsammans med remissvaren inom . För att nå målet om effektivare energianvändning till 2030 har regeringen gett i uppdrag att inrätta ett program för energieffektivisering i industriföretag, Energisteget. Programmet omfattar företag som har genomfört en energikartläggning enligt lagen (2014:266) om energikartläggning i stora företag. Satsningen pågår 2018–2020 och finansieras via anslaget 1:2 Energieffektivisering inom statsbudgetens utgiftsområde 21 Energi. Inom ramen för programmet kan industriföretag söka stöd dels för en fördjupad projektering eller studie av energieffektiva åtgärder, dels för att täcka merkostnaden för att investera i en energieffektiviserande åtgärd som har identifierats i den lagstadgade energikartläggningen. har även konstaterat att små och medelstora företag har stora möjligheter till energieffektivisering, men att många av de åtgärder eller lösningar som skulle kunna bidra till en smartare energianvändning aldrig genomförs. Via projektet innovation finns möjlighet för företag som gjort en energikartläggning att söka finansiellt stöd för att komma vidare i energiarbetet och genomföra olika åtgärder. Underlag till den tredje nationella strategin för energieffektiviserande renovering och har på regeringens uppdrag utarbetat ett underlag till den tredje nationella strategin för energieffektiviserande renovering av det nationella byggnadsbeståndet. Underlaget presenterades och de båda myndigheterna bedömer att det krävs fler insatser för att mer ambitiösa och fler energieffektiva renoveringar ska komma till stånd. Befintliga styrmedel behöver mer långsiktighet, och tidigare föreslagna styrmedel som syftar till att öka renoveringstakten behöver utredas. Några förslag på att återigen se över alternativet energisparlån finns dock inte i underlaget. fick i uppdrag av regeringen att i samråd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Syftet med strategierna är att få till stånd en dialog mellan , branscher och berörda myndigheter om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella miljö- och klimatmålen nås. uppdrag pågår tills vidare. En första avrapportering gjordes där myndigheten redovisade att nationella strategier ska arbetas fram inom följande fem sektorer: produktion i världsklass, framtidens handel och konsumtion, resurseffektiv bebyggelse, flexibelt och robust energisystem samt fossila transporter (ER 2018:04). inleds fas 3 i arbetet med sektorsstrategierna. Denna fas innebär att åtgärder för att åstadkomma effektivisering ska genomföras, med de framtagna strategierna som ledstjärna. Att energi används på ett effektivt sätt är positivt för och för svenska företags konkurrenskraft. Dessutom bidrar en effektiv energianvändning till minskad klimat- och miljöpåverkan samt till energiförsörjningstryggheten. Liksom utskottet har framhållit tidigare pågår det flera olika insatser som syftar till ökad energieffektivisering, däribland programmet för energieffektivisering i industriföretag, det s.k. Energisteget, och sektorsstrategier för energieffektivisering som tagits fram av i samråd med berörda myndigheter och branscher. Därutöver bereder förslag från en utredning som bl.a. har undersökt eventuella hinder som hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter i samband med energieffektivisering. Vidare har regeringen aviserat att den kommer att överlämna en proposition till som syftar till att genomföra EU:s omarbetade energieffektivitetsdirektiv. Sammantaget utgör denna redovisning av pågående aktiviteter grund för att utskottet avstyrker de allmänt hållna yrkanden om energieffektivisering som finns i motionerna 2019/20:389 (SD) och 2019/20:3351 (L). När det avslutningsvis gäller förslaget om att införa någon form av energisparlån hänvisar utskottet till sin tidigare framförda uppfattning angående detta, nämligen att frågan har utretts tämligen och att man då inte fann några tydliga motiv för att införa ett sådant lån under rådande makroekonomiska förhållanden. Det mycket osäkra makroekonomiska läget som råder som en följd av coronakrisen talar ytterligare emot att introducera någon form av energisparlån. Förslaget i motion 2019/20:3243 (KD) om att införa ett energisparlån avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Bland annat med hänvisning till pågående beredning inom av förslag från den s.k. avslår motioner som på olika sätt gäller biogas. avslår också förslag om en särskild vätgasstrategi och om en utbyggnad av det svenska stamgasnätet. Jämför reservation 20 (M) och 21 (SD). I kommittémotion 2019/20:2663 av m.fl. (M) anför motionärerna att den svenska biogasproduktionen är hårt konkurrensutsatt av importerad biogas, exempelvis från danska anläggningar. Anledningen är att valt en modell med konsumtionsstöd till biogasen genom skattebefrielse medan i stället ger stöd i produktionsledet. Detta innebär att dansk biogas som importeras till subventioneras genom både konsumtions- och produktionsstöd och därmed blir billigare än svensk gas. EU har i ett förhandsbesked meddelat att det är godtagbart att utnyttja det dubbla stödet på det här sättet. Motionärerna menar att det är olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner och begär i yrkande 20 att regeringen därför bör verka för en harmonisering av systemen mellan de berörda länderna i syfte att uppnå en gemensam och väl fungerande inre marknad för biogas och andra höginblandade förnybara bränslen. (M) konstaterar i motion 2019/20:1307 att världens första vätgasstationer där vätgasen produceras med hjälp av solpaneler finns i . Motionären gör bedömningen att vätgas sannolikt kommer att vara ett mycket betydelsefullt drivmedel för att klara miljöomställningen till en fossilfri fordonsflotta. Vidare anser han att det kunskapskluster och det utvecklingsområde som har växt fram kring vätgas i och bör utvecklas vidare. I yrkande 1 begärs därför ett tillkännagivande om att göra till ett centrum för en ökad produktion, utveckling och användning av vätgas. Vidare efterfrågas i yrkande 2 ett tillkännagivande om att initiera ett utvecklingsprojekt med målet att driva tågen på Kinnekullebanan med vätgas. har en outnyttjad potential för framställning av metangas (biogas) av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa. Detta synsätt redovisas i kommittémotion 2019/20:389 av m.fl. (SD). Motionärerna framhåller att en central del i att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla in sig på gasnätet, vilket redan görs på sina håll . Då gasnätet i princip är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns det enligt motionärerna skäl att verka för en utbyggnad av gasnätet. Primärt bör målsättningen vara att nätet når ut i de jordbruksintensiva regionerna där potentialen att utnyttja stallgödsel är stor. Motionärerna förordar därför i yrkande 21 att regeringen bör verka för en utbyggnad av stamgasnätet till jordbruksintensiva regioner. Motionärerna anför vidare att det har gjorts försök med positiva resultat att framställa biogas av alger och tång. Restprodukterna från denna produktionen kan i sin tur användas som jordförbättrings- eller gödningsmedel inom jordbruk och skogsbruk. Med tanke på den potential som finns för att skapa energi och gödselprodukter av alger och tång förordar motionärerna i yrkande 25 att en utredning tillsätts. Motionärerna anför vidare att initialkostnaderna ofta är så stora när det gäller investeringar i rötningsanläggningar, gasnät, uppgraderingsanläggningar och infrastruktur för hantering av biogödsel, att någon form av subventioner behövs för att projekt ska bli av. Motionärerna menar att ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi bör komma till stånd. Generella regelverk för hela behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta, utan stordriftsfördelar kan snarare skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. Motionärerna förordar därför i yrkande 26 att en nationell gasstrategi för maximal samhällsnytta tas fram. Vidare framhåller motionärerna att betydande satsningar görs globalt på fordon med bränsleceller med vätgas som energibärare men att tekniken trots sin potential för en rätt blygsam tillvaro i . Det beror enligt motionärerna mycket på att det finns få färdiga bränslecellsfordon att köpa eller leasa från olika biltillverkare. Tekniken kan dock användas till mycket mer än bilar, t.ex. skulle dieseldrivna elgeneratorer som används som reservkraft på sjukhus, i serverhallar och liknande kunna bytas ut. För att vidareutveckla tekniken och få fler pilotanläggningar på plats anser motionärerna i yrkande 31 att det bör tas fram en vätgasstrategi för . I kommittémotion 2019/20:596 av m.fl. (SD) anförs att biogasproduktionen möjliggörs av gynnsamma skatteregler men att det svenska systemet ändå är satt under press. I och finns ett integrerat biogasnät, vilket medför att svenska producenter konkurrerar med danska aktörer som får produktionsstöd. Motionärerna anser inte att produktionsstöd för biogas är en idealisk lösning men med tanke på det integrerade biogasnätet bör förutsättningarna för produktion i och harmoniseras. Motionärerna begär därför i yrkande 8 ett tillkännagivande om rimliga förutsättningar för biogasproduktion. Begreppet gas syftar vanligen på ett eller flera energirika kemiska ämnen som vid rumstemperatur och atmosfärstryck är i gasform. Bränslen som vid användningen är i gasform brukar samlas under beteckningen energigaser. Till energigaserna hör bl.a. biogas, naturgas, gasol[1] och vätgas. Flera av de nu aktuella motionsyrkandena behandlades i likalydande eller snarlik lydelse av utskottet (bet. 2019/20:NU14). När det gäller förutsättningarna för biogas och utvecklingen av biogasen noterade utskottet att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att gynna biogasproduktionen i . Det handlar bl.a. om stöd till svensk biogasproduktion och att fått i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Vidare nämnde utskottet att det vid den aktuella tidpunkten pågick en utredning om hur biogasens nytta som resurs ska tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Utskottets bedömning var att utredningens slutbetänkande kan väntas fungera som en god grund för strategiska överväganden om hur biogasen ska kunna spela en viktig roll i det svenska energisystemet framöver. Beträffande frågan om en utbyggnad av det svenska stamgasnätet – som är aktuellt även i detta betänkande – hänvisade utskottet till vad det anfört tidigare, så sent som (bet. 2017/18:NU22). Även när det gäller frågan om att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång påminde utskottet om att en liknande motion avslogs av . Förslaget avslogs , liksom även det förslag som gällde en vätgasstrategi. Även i det fallet hänvisade utskottet till att ett motsvarande yrkande hade avstyrkts och att utskottet inte såg några skäl att ändra uppfattning i frågan. Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Som har nämnts presenterade Socialdemokraterna, en sakpolitisk överenskommelse . Överenskommelsen är indelad i elva områden och består av 73 punkter. Inom området miljö och klimat handlar punkt 31 om fossilfria transporter. Det ska bl.a. investeras i produktion och distribution av biogas, och ett årtal ska utredas för när fossila bränslen ska vara helt utfasade. I budgetpropositionen anger regeringen att den ser fördelar med att biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och används där den gör som mest nytta och att det är angeläget med konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet är helt konkurrensutsatt . Mätt med europeiska mått har en begränsad naturgasmarknad. har ingen egen utvinning av naturgas utan huvudparten tillförs från där gasen huvudsakligen kommer från de danska naturgasfälten i , men den kan också ha importerats från . Det sydvästsvenska naturgasnätet – som kan betraktas som det svenska stamnätet för gas – sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter Svenska kraft-nät. Noterbart är att med naturgas avses i naturgaslagen även biogas i den mån det är tekniskt möjligt att använda gasen i ett naturgassystem. förekom vissa planer på att dra en gasledning från till med anslutning till det svenska transmissionsnätet. Projektet – kallat Skanled – drevs som ett partnerskap mellan svenska, norska och danska intressenter. Finanskrisen och den lågkonjunktur som följde fick dock konsortiet, som bl.a. inkluderade det statligt ägda norska gasnätbolaget , att avbryta projektet 2009. Eventuella utbyggnader av transmissionsnätet kommer att ses över av Swedegas . Gasnätsutbyggnad innebär dock stora investeringar och är förknippat med långa tillståndsprocesser. Eventuella utbyggnadsplaner kommer därför endast att förverkligas om andelen biogas ökar i stamnätet. Även möjliga regionala gasnätsutbyggnadsprojekt kommer att inventeras . I energigasbranschens färdplan för fossilfrihet som har tagits fram inom ramen för det statliga initiativet Fossilfritt redovisar branschen åtagandet att investera i infrastruktur för distribution av gas. Branschen anger att den ska bygga ut den infrastruktur som krävs, och använda den för att leverera en växande andel förnybar gas. Vidare anges att man genom att bygga ut lokala och regionala gasnät kan effektivisera gastransporterna och möjliggöra sektorskoppling mellan el och gas. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre. Produktionen av biogas i är främst baserad på avloppsslam, gödsel och matavfall.