bet · H801AU5 · 2020-12-10 00:00:00 — När det gäller omställning och kompetensutveckling är parternas utgångspunkt att individen genom ett förstärkt omställningssystem bör ges en effektiv hjälp att få ett nytt arbete efter uppsägning och också en rätt och möjlighet till kompetensutveckling under och efter en anställning. På så sätt, menar parterna, kan individens framtida ställning stärkas och anställningsbarheten på arbetsmarknaden ökas. Utskottet välkomnar parternas arbete och kommer att följa det fortsatta arbetet med stort intresse. I bl.a. kommittémotion 2020/21:3328 (M) finns förslag om att hålla trepartssamtal mellan staten och arbetsmarknadens parter i syfte att hitta en modell för kompetensutveckling. Med de beredningsprocesser som är att vänta med anledning av överenskommelserna ovan och den gemensamma begäran som ovannämnda parter lämnat in till regeringen om att modernisera arbetsrätten anser utskottet att detta förslag får anses vara tillgodosett. Utskottet kan konstatera att frågan om att skapa goda förutsättningar för omställning i arbetslivet är högt prioriterad av regeringen i dess arbete för att möta de samhällsutmaningar och den förändrade arbetsmarknad som står inför, och utskottet ser därmed inte något behov av att rikta krav till regeringen på att utreda ett nytt system för omställning så som begärs i kommittémotion 2020/21:653 (SD). När det gäller frågan om att inrätta en nationell studie- och jobbrådgivning som bl.a. tas upp i kommittémotion 2020/21:3328 (M) konstaterar utskottet att denna fråga behandlats av som i delbetänkandet Vägledning för framtidens arbetsmarknad (SOU 2017:82) bl.a. föreslog att en digital plattform för livslång vägledning ska inrättas. Utskottet ser därmed inget behov av att överväga liknande förslag. När det gäller möjligheterna att möta de nya kunskapskrav som ställs på arbetsmarknaden, vilket är en fråga som bl.a. tas upp i kommittémotion 2020/21:663 (SD), noterar utskottet det Kunskapslyft som regeringen har initierat och som har byggts ut , och som ytterligare förstärks. beräknas omfatta drygt 140 000 utbildningsplatser . som människor som vill utvecklas får möjlighet att göra det, förstärks genom också möjligheten för såväl offentlig sektor som näringsliv att få den kompetens de behöver. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram möjligheten att använda den tid som frigörs för arbetstagare under korttidsarbete till kompetensinsatser och välkomnar regeringens förslag att arbetsgivare med arbetstagare i korttidsarbete ska kunna få ersättning för kompetensinsatser. Korttidsarbetet blir då en möjlighet för företaget att inte bara överleva de allvarliga ekonomiska svårigheter det befinner sig i, utan att också investera i kompetens som kan stärka företaget . För individen innebär det en möjlighet att stärka sin ställning både på arbetsplatsen och på arbetsmarknaden som helhet. Individernas lärande bidrar i sin tur till att öka samhällets samlade kompetens och motverka kompetensbrister. På så sätt bibehålls och stärks konkurrenskraft. Utskottet noterar vidare att kompetensförsörjning är ett fokusområde för regeringens nyindustrialiseringsstrategi och ett prioriterat område för den regionala tillväxtpolitiken. När det gäller förslaget i kommittémotion 2020/21:3284 (C) om snabbutbildning av personal i sektorer med övertalighet till följd av den pågående pandemin till sektorer med personalbehov instämmer utskottet självfallet med motionärerna i fråga om det angelägna i att underlätta för sådan omställning. Vid varsel och omställning behövs insatser på såväl nationell och regional som nivå för att minska effekterna på arbetsmarknaden och näringslivet. Utskottet noterar dels det beslut som regeringen fattade om att tillsätta en samordnare för pandemins effekter på näringslivet (N2020/00619), dels det uppdrag som regeringen gav att bistå med insatser med anledning av pandemins effekter på regioner och näringsliv. När det gäller uppdraget till kan utskottet konstatera att detta alldeles ersatts av ett nytt uppdrag som syftar till att ytterligare stötta och stärka regioners och kommuners kapacitet att genomföra insatser för att hantera konsekvenserna av varsel och omställning (N2020/02808). Insatserna ska genomföras av i nära samverkan med regioner och kommuner, länsstyrelserna och andra statliga myndigheter samt övriga berörda aktörer. När det gäller behovet av ett digitalt kunskapslyft som tas upp i kommittémotion 2020/21:3499 (KD) noterar utskottet det som regeringen anför i budgetpropositionen om att den grundläggande digitala kompetensen är jämförelsevis god hos befolkningen i men att det finns ytterligare behov av såväl bredd som spetskompetens inom digitalisering för att nå det övergripande digitaliseringspolitiska målet att bli bäst i världen. Regeringen lyfter fram att det livslånga lärandet, med möjligheter till fort- och vidareutbildning, är centralt i detta avseende. Universitet och högskolor, yrkeshögskolor och andra utbildningsaktörer behöver enligt regeringen även fortsättningsvis samverka med näringslivet och offentlig förvaltning för att förstå och möta arbetsmarknadens behov. Regeringen bedömer också att det behövs fortsatta insatser för att främja digital delaktighet, framför allt hos vissa grupper (exempelvis äldre och personer med funktionsnedsättning), samt fortsatta insatser för att stärka tilliten till digitala tjänster, bl.a. när det gäller informationssäkerhet och brottsbekämpning. Som framgår av regeringens redovisning finns ytterligare behov av fortsatta insatser på området, men ett glädjande kvitto på att ligger väl framme är att rankades som etta i världen i Network Readiness Index 2020, som är en årlig jämförelse av länders förmåga att tillvarata digitaliseringens möjligheter. Network Readiness Index sammanställs av tankesmedjan , i samverkan med . Fokus i årets rapport låg på förmågan att använda digitala verktyg för att hantera de samhälleliga konsekvenserna av covid-19. Också toppade rankingen. Utskottet litar till att regeringen fortsätter på den inslagna vägen och för en aktiv politik på området, och därmed bedömer utskottet inte att det finns behov av att initiera ett digitalt kunskapslyft. När det gäller förslaget i en enskild motion om att se över hur omställningsstöd kan möjliggöras för individer som är i behov av det för att kunna återgå i arbete efter sjukskrivning vill utskottet understryka att människor ska kunna känna sig trygga med att de får det stöd de behöver för att kunna återgå i arbete. Utskottet kan konstatera att trygghetssystemens utformning är en aktuell fråga och noterar bl.a. att regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över sjukersättningen och aktivitetsersättningen (dir. 2020:31). Utskottet noterar vidare det tillkännagivande som alldeles riktat till regeringen om att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning (bet. 2020/21:SfU10, rskr. 2020/21:111). Avslutningsvis vill utskottet även peka på de omfattande reformer som pågår av Arbetsförmedlingens roll och uppdrag när det gäller omställnings- och kompetensförsörjningsfrågor, vilket utskottet kommer att behandla mer ingående i följande avsnitt av betänkandet. Utskottet kan därmed konstatera att frågor som rör olika aspekter av omställning och kompetensutveckling i arbetslivet bereds på flera olika håll. Detta arbete följer utskottet med stort intresse, och i avvaktan på resultatet av detsamma avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. Arbetsförmedlingens uppdrag och kommunernas ansvar för personer som är arbetslösa. Utskottet anser att vissa förslag får anses vara tillgodosedda och hänvisar i övrigt i huvudsak till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 6 (M), 7 (SD) och 8 (KD) samt särskilt yttrande 6 (V). I kommittémotion 2020/21:3371 av m.fl. (M) tar motionärerna upp behovet av att reformera Arbetsförmedlingen (yrkande 12). Motionärerna föreslår en reformering utifrån en modell byggd på ett begränsat antal aktörer med tydlig kravställning och tydliga förutsättningar. Motionärerna anser vidare att det bör införas en bortre parentes för den statliga arbetsmarknadspolitiken och föreslår i samma motion att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa (yrkande 13). I kommittémotion 2020/21:653 av m.fl. (SD) anser motionärerna att reformeringen av Arbetsförmedlingen måste ske på ett ansvarsfullt sätt (yrkande 1). Inriktningen för reformeringen bör enligt motionärerna alltjämt vara att släppa in fler aktörer inom matchningsverksamheten, men med hänsyn till att är i ett krisläge kan det bli nödvändigt att se över takten för reformeringen. I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) tar motionärerna upp behovet av att reformera Arbetsförmedlingen (yrkande 8). En förbättrad svensk arbetsmarknadspolitik kräver enligt motionärerna en reformerad arbetsförmedling där fristående aktörer tillåts att delta för att matcha arbetslösa till jobb. I motion 2020/21:2428 av (S) anför motionären att de som kommer nya till har ett brett spann av kompetens som det är angeläget att ta till vara. Motionären lyfter fram vikten av ett kraftfullare myndighetssamarbete för en mer inkluderande arbetsmarknad. I motion 2020/21:2005 av m.fl. (S) anser motionärerna att Arbetsförmedlingen bör finnas på plats i landets alla kommuner. I motion 2020/21:1112 av (M) anser motionären att regeringen bör utreda en sammanslagning av . Enligt motionären skulle detta kunna minska byråkratin och antalet kontaktpunkter för dem som står utanför arbetsmarknaden och därmed göra det lättare för dem att snabbare hitta in på rätt väg. I motion 2020/21:1858 av och (båda M) föreslår motionärerna att möjligheterna att öppna, utöka och utveckla privata arbetsförmedlingar i ska ses över. I motion 2020/21:2188 av (M) anser motionären att Arbetsförmedlingen har spelat ut sin roll och därför bör läggas ned (yrkande 1). Motionären anför vidare att en arbetssökande kan bli kartlagd och arbetsförmågebedömd av flera olika aktörer i olika skeden, och motionären menar därför att staten bör ta ansvar för en samlad arbetsförmågebedömning och kompetenskartläggning (yrkande 2). I samma motion anför motionären att arbete inte längre förmedlas genom Arbetsförmedlingen och att Platsbanken spelat ut sin roll i och med intåget av digitala plattformar. bör därför lätta på tolkningen av utannonseringskravet (yrkande 4). Motionären föreslår också att ansvaret för att föra arbetslöshetsstatistik ska föras över från Arbetsförmedlingen till och komplettera den befintliga registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (yrkande 7). I motion 2020/21:3345 av (KD) anser motionärerna att förutsättningarna för att förändra Arbetsförmedlingens, och kommunernas roll för arbetslösa bör utredas (yrkande 1). En väl fungerande arbetsmarknadspolitik är avgörande för omställningsförmåga, konkurrenskraft och välstånd. Alla människor som kan ska ha möjlighet att delta i arbetslivet. Arbete är den viktigaste förutsättningen för egen försörjning och etablering i samhället, och även för att finansiera vår gemensamma välfärd. Den pågående pandemin har slagit hårt mot svensk arbetsmarknad, och befinner sig i den allvarligaste krisen på arbetsmarknaden i modern tid. Arbetslösheten bedöms fortsätta att öka , och det är angeläget att Arbetsförmedlingen har förutsättningar att kunna ta emot ett ökat antal inskrivna arbetssökande. Den som blir av med sitt arbete ska få det stöd som behövs för att ställa om och få ett nytt jobb. I budgetpropositionen föreslår regeringen satsningar som både syftar till att säkerställa Arbetsförmedlingens verksamhet här och och till att styra myndigheten i linje med inriktningen för reformeringen. Regeringen föreslår att förvaltningsmedel tillförs för att Arbetsförmedlingen ska kunna hantera att fler blir arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen och för att säkerställa att det finns ändamålsenlig lokal närvaro och likvärdig service i hela landet. Arbetsförmedlingen får därmed även fortsättningsvis förutsättningar för ett ökat antal anställda 2021 som kan bidra till att möta den kraftigt ökande arbetslösheten. Regeringen föreslår också att tillförs 2021 för att successivt öka antalet deltagare i upphandlade matchningstjänster för att förstärka arbetslösas jobbchanser och avlasta Arbetsförmedlingen i ett pressat läge. Det är ett sätt att börja förbereda Arbetsförmedlingen inför reformeringen av myndigheten genom att successivt öka externa leverantörers kapacitet att erbjuda matchningstjänster för arbetssökande. Utskottet välkomnar de omfattande satsningar som regeringen gör i budgetpropositionen för att säkerställa Arbetsförmedlingens verksamhet här och och till att styra myndigheten i linje med inriktningen för reformeringen. Utskottet noterar regeringens tydliga besked i budgetpropositionen om att reformeringen av Arbetsförmedlingen ska fortsätta för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det huvudsakliga regelverket ska träda i kraft . Regeringen lyfter också fram att det är viktigt att reformeringen sker ordnat. Kvalitet och kontroll ska vara styrande. Vidare noterar utskottet de olika uppdrag som regeringen gett Arbetsförmedlingen som ett led i reformeringen samt att myndigheten till regeringen bl.a. redovisat hur myndigheten säkerställer att det finns en ändamålsenlig genomförandeorganisation som skapar förutsättningar för ett successivt genomförande av reformeringen (dnr Af-2020/0034 2118). Som en del av detta uppdrag redovisade myndigheten utvecklingsarbete på fyra delområden: kontroll och uppföljning av fristående aktörer, digital infrastruktur för informationsutbyte, kontroll av individersättningar och utveckling av den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Med det ovan anförda kan utskottet konstatera att arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen fortskrider och att inriktningen ligger i linje med förslagen i kommittémotionerna 2020/21:3371 (M), 2020/21:653 (SD) och 2020/21:3409 (KD) om behovet av att reformera myndigheten. När det särskilt gäller Arbetsförmedlingens närvaro i hela landet som tas upp i en enskild motion anser utskottet att det är angeläget att säkerställa en fungerande verksamhet med likvärdig service i hela landet för arbetssökande och arbetsgivare. Utskottet noterar att regeringen gav Arbetsförmedlingen i uppdrag att säkerställa detta. I propositionen Vårändringsbudget fick myndigheten även ett tillskott av medel för att genomföra detta uppdrag (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Som framgått ovan satsar regeringen också i budgetpropositionen ökade resurser till Arbetsförmedlingen för att bl.a. kunna ha en ändamålsenlig närvaro och likvärdig service i hela landet. Utskottet noterar vidare att Arbetsförmedlingen har lämnat sin slutrapport för uppdraget till regeringen (dnr Af-2020/0000 3708). Utskottet kan med det anförda konstatera att det pågår ett aktivt arbete med att säkra att Arbetsförmedlingen har en ändamålsenlig lokal närvaro, och utskottet anser inte att det finns skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen om myndighetens lokala närvaro. Utvecklingen på området kommer att följas noga av utskottet. Kommunernas uppdrag och roll i arbetsmarknadspolitiken är en fråga som tas upp i flera motioner. Utskottet vill betona hur viktig samverkan på lokal nivå är för att människor ska stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Samverkan med kommunerna inom ramen för den statliga arbetsmarknadspolitiken måste fungera väl, och utskottet uppmärksammar här det betänkande som Utredningen om kommuners medverkan i den statliga arbetsmarknadspolitiken överlämnade till regeringen (SOU 2020:41). Remissförfarandet när det gäller detta betänkande har avslutats, och betänkandet och remissvaren bereds nu inom . När det gäller förslaget i kommittémotion 2020/21:3371 (M) om att kommunerna ska ta över huvudansvaret för personer som har varit arbetslösa anser utskottet att det arbete som pågår med att reformera Arbetsförmedlingen bör avvaktas. Inte heller detta år finner utskottet således något skäl att rikta något tillkännagivande om en bortre tidsgräns för den statliga arbetsmarknadspolitiken. Utskottet noterar när det gäller frågan om att skapa en mer inkluderande arbetsmarknad och behovet att ta till vara nyanländas kompetens som tas upp i en enskild motion att regeringen i budgetpropositionen avsätter extra medel till Arbetsförmedlingen för införandet av ett intensivår i enlighet med vad som redogjordes för i förra årets budgetproposition. Genom intensivåret ska nyanlända ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden inom ramen för etableringsprogrammet. Utskottet ser positivt på denna satsning som kan utgöra en viktig pusselbit för att förbättra vägarna in på den svenska arbetsmarknaden för nyanlända. I det regeringsuppdrag som Arbetsförmedlingen fått för att införa intensivåret ska myndigheten samverka med kommunerna och Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) samt föra en nära dialog med andra relevanta aktörer som Kommuner och Regioner, , och arbetsmarknadens parter. Utskottet kan sammantaget konstatera att det pågår ett omfattande arbete med att reformera Arbetsförmedlingen. Genom detta arbete får vissa av motionsyrkandena i detta avsnitt anses vara tillgodosedda. Därutöver anser utskottet att det för tillfället inte finns skäl att komplicera det pågående arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen genom att rikta krav på ytterligare förändringar på området. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Arbetsmarknadspolitiska program och insatser m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar, bättre kontroll av subventionerade anställningar och införandet av en statlig dagpenning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (V) och 12 (KD) samt särskilt yttrande 7 (C). I kommittémotion 2020/21:3371 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att regelverket för subventionerade anställningar förenklas (yrkande 14). Dagens subventioner fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda, menar motionärerna och förespråkar därför att ett nytt anställningsstöd införs som bygger på de nystartsjobb som Alliansen införde. I kommittémotion 2020/21:653 av m.fl. (SD) anser motionärerna att regeringen bör se över möjligheterna att förlänga det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet från (yrkande 9). Motionärerna vill uppmuntra till eget företagande, inte minst i spåren av den pågående pandemin. Att få i gång en fungerande verksamhet kan ta tid och det vore därför rimligt att förlänga tiden för att få stödet. I kommittémotion 2020/21:3284 av m.fl. (C) anser motionärerna att dagens olika anställningsstöd bör ses över för att fokusera på de effektivare nystartsjobben (yrkande 1). För att effektivisera systemet anser motionärerna att antalet stödformer bör minska och reglerna för de individuella stödformerna förenklas, med undantag för de stöd som berör personer med funktionsvariation. I kommittémotion 2020/21:431 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att arbetsgivare som anställer personer med subventioner ska vara skyldiga att utfärda ett arbetsintyg till de anställda när deras anställning upphör (yrkande 10). Motionärerna föreslår vidare att kravet om att andra anställningsförmåner än lön ska följa av eller vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i nystartsjobben ska återinföras (yrkande 12). Enligt motionärerna måste arbetet med att skapa ordning och reda när det gäller subventionerade anställningar fortsätta. För att säkerställa att personer med sådana anställningar garanteras rätt lön, sjysta arbetsvillkor och rimliga arbetstider föreslår motionärerna att det görs en kartläggning av dessa förhållanden differentierad på branscher, kön och utländsk bakgrund (yrkande 13). I kommittémotion 2020/21:3144 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att regeringen ska utreda frågan om att införa en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 3). I kommittémotion 2020/21:3405 av m.fl. (KD) anser motionärerna att införandet av en statlig dagpenning bör utredas (yrkande 25). Motionärerna anför att dagpenningen skulle ersätta försörjningsstödet för arbetsföra personer och tydligt kopplas till individens behov av utbildning och åtgärder för att bli matchningsbar, via statens arbetsmarknadsåtgärder, samt göra det enklare att utkräva deltagande och införa sanktioner mot dem som inte deltar enligt överenskommet. I kommittémotion 2020/21:3409 av m.fl. (KD) anser motionärerna att etableringsjobben bör granskas kontinuerligt (yrkande 10). I kommittémotion 2020/21:2701 av m.fl. (MP) lyfter motionärerna fram vikten av arbetsintegrerande sociala företag (yrkande 6). Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att undanröja de byråkratiska hinder som finns för de arbetsintegrerande företagen och ta till vara den potential som verksamheterna har. I motion 2020/21:747 av m.fl. (S) anser motionärerna att regeringen bör se över behovet av mer yrkes- och arbetsmarknadsutbildning för fler arbetslösa. Enligt motionärerna har dessa utbildningar en viktig roll att fylla i den förbättrade matchning på arbetsmarknaden som måste till för att säkra en god välfärd även . I motion 2020/21:815 av (S) anser motionären att regeringen bör överväga att införa krav på villkor enligt svenska kollektivavtal när en arbetsgivare får stöd via Arbetsförmedlingen genom arbetsmarknadspolitiska program (yrkande 2). Införandet av sådana krav vore enligt motionären ett sätt att motverka osund konkurrens och lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden. I motion 2020/21:816 av (S) tar motionären upp att många människor på den svenska arbetsmarknaden berörs av olika åtgärdsanställningar, t.ex. nystartsjobb eller särskilt anställningsstöd. Motionären vill se en översyn av åtgärdsanställningarna och anser att regeringen bör undersöka möjligheten att göra så att alla åtgärdsanställningar är kvalificerande till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. I motion 2020/21:2188 av (M) förespråkar motionären att samtliga lönesubventioner slås ihop till ett enda flexibelt stöd med nystartsjobben som förebild (yrkande 5). I motion 2020/21:2736 av och (båda M) anser motionärerna att Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar bör slopas (yrkande 4). Motionärerna anför att kommunerna redan har dessa utbildningar och menar att det skulle innebära ett större utbud och en generell kvalitetshöjning om Arbetsförmedlingens utbildningar lades ned. I motion 2020/21:2813 av (M) anser motionären att extratjänster som arbetsmarknadspolitisk åtgärd bör upphöra. Extratjänsterna ger enligt motionären ett mycket blygsamt resultat och bör därför avvecklas . I motion 2020/21:3098 av m.fl. (M, KD) förespråkar motionärerna att utses till ett pilotlän för samverkansinsatser mellan myndigheter och näringsliv för att minska arbetslösheten bland grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. I motion 2020/21:42 av (C) anser motionären att stöden till dem som står en bit ifrån arbetsmarknaden bör ses över och att det bör satsas mer på handledning ute på arbetsplatser. I motion 2020/21:621 av och (båda C) framhåller motionärerna fördelarna med egenanställning. Motionärerna anser att möjligheten att arbeta som egenanställd bör bli mer känd, och de vill därför att Arbetsförmedlingen informerar arbetssökande om möjligheten till egenanställning (yrkande 3). En väl avvägd utformning av de arbetsmarknadspolitiska programmen och insatserna är enligt utskottet avgörande för en aktiv och effektiv arbetsmarknadspolitik. Som utskottet redan tagit upp ovan i betänkandet bedöms arbetslösheten fortsätta att öka , till följd av effekterna av den pågående pandemin.