bet · H701UbU7 · 2020-01-29 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2019/20:39 om grundsärskolans kunskapsuppdrag till handlingarna. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av , stöd och uppföljning (RiR 2019:13). har i rapporten granskat hur regeringen och ansvariga skolmyndigheter har styrt, stöttat och följt upp grundsärskolan . Utskottet instämmer i regeringens bedömningar av de åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporten och anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (M, KD). Skrivelse 2019/20:39 om grundsärskolans kunskapsuppdrag. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Betygsättning och en långsiktig strategi för grundsärskolan Betygsättning och en långsiktig strategi för grundsärskolan, punkt 2 (M, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2019/20:39 till handlingarna. Betygsättning och en långsiktig strategi för grundsärskolan 2019/20:3437 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (SD), (S), (C), (M), (SD), (KD), (SD), (MP), (L), (S), Noria Manouchi (M), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2019/20:39 om grundsärskolans kunskapsuppdrag samt två motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. har granskat den statliga styrningen, stödet och uppföljningen av grundsärskolan . Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten – styrning, stöd och uppföljning (RiR 2019:13). överlämnande till regeringen . presenterade den aktuella granskningsrapporten för utbildningsutskottet (prot. 2018/19:34). har yttrat sig över rapporten (U2019/01850/S). Regeringen överlämnade skrivelse 2019/20:39 till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av kunskapsuppdrag – styrning, stöd och uppföljning (RiR 2019:13). I rapporten har granskat den statliga styrningen, stödet och uppföljningen av grundsärskolan . Syftet med granskningen har varit att bedöma om de statliga insatserna gett grundsärskolan goda förutsättningar att utveckla elevernas kunskaper så långt det är möjligt enligt utbildningens mål. övergripande slutsats är att grundsärskolans behov inte tillgodosetts tillräckligt i de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp. ger därför regeringen och ett antal rekommendationer, som beskrivs närmare nedan. Regeringen instämmer i slutsatser och rekommendationer och anser att den har vidtagit åtgärder som ligger i linje med dessa. Regeringen har beslutat om direktiv till en utredare som ska analysera och lämna förslag om huruvida timplanerna för grundsärskolan bör förändras. Utredaren ska även analysera lärares behov när det gäller bedömning och uppföljning av elevers kunskapsutveckling i ämnen och ämnesområden samt ge förslag på verktyg som lärare kan behöva i arbetet med att bedöma elevernas kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven. Regeringen har vidare beslutat om en ändring i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken som innebär att det numera är tillåtet för att, för framställning av statistik över skolväsende och barnomsorg, behandla känsliga personuppgifter som avser hälsa för elever i bl.a. grundsärskolan. Det innebär att regeringen framöver kommer att ha bättre möjligheter att redovisa utvecklingen i grundsärskolan till . Regeringen delar bedömning att arbete när det gäller grundsärskolan behöver utvecklas. Av yttrande över granskningsrapporten framgår att ett arbete har påbörjats för att åtgärda brister och ytterligare utveckla myndighetens arbete i enlighet med rekommendationer. Regeringen avser mot denna bakgrund inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av granskningen. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2019/20:39 till handlingarna. övergripande slutsats är att grundsärskolans behov inte tillgodosetts tillräckligt i de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp. Det visas särskilt av att antalet bedömningsstöd för grundsärskolan är få och av att det finns brister i uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan på nationell nivå. Det visas i viss mån också av hur grundsärskolan beaktats vid timplaneförändringar och läroplansförändringar och i stödet att tolka skolans styrdokument. Grundsärskolans lärare behöver ytterligare bedömningsstöd Bedömningsstöd utvecklas av som stöd till lärare för att bedöma elevernas kunskaper. menar att det är rimligt att lärare i grundsärskolan har tillgång till ett lika omfattande stöd för att bedöma elevernas kunskaper som lärare i . Grundsärskolans lärare har dock tillgång till färre bedömningsstöd än lärare. Lärarna i grundsärskolan har tillgång till bedömningsstöd i två ämnen för årskurs 1–6, och för lärare som undervisar i ämnesområden saknas bedömningsstöd helt. Lärare i har emellertid tillgång till bedömningsstöd i samtliga ämnen som riktar sig till olika årskurser och stadier. Bristande information om måluppfyllelse ansvarar för att på nationell nivå följa upp och utvärdera hur skolväsendet utvecklas mot de nationella målen för utbildningen. Förutsättningarna för att samla in och analysera information om kunskapsresultat i grundsärskolan är sämre än i . Det beror bl.a. på att det finns begränsade möjligheter att samla in betygsuppgifter för elever i grundsärskolan, vilket försvårar jämförelser av måluppfyllelse såväl mellan skolenheter som . I skollagen anges nämligen att betyg i grundsärskolans ämnen endast sätts om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. För den elev som inte uppnår kraven för betyget E i ett ämne sätts inte betyg. Den elev som läser ämnesområden ges inte heller betyg. Det finns även begränsningar av integritetsskäl. Många grundsärskoleenheter är små och kan därför inte redovisa eventuella insamlade uppgifter på skolenhetsnivå för många enheter. Det har även funnits vissa hinder på grund av dataskyddsregleringen för insamling av uppgifter på individnivå om personers hälsa. regelbundna uppföljning av officiell statistik har därför sammantaget gett begränsad information om kunskapsutvecklingen för elever i grundsärskolan och förutsättningarna för att de ska kunna utveckla sina kunskaper. Mot denna bakgrund anser att tillfälliga uppföljningar och utvärderingar borde ha getts större betydelse för att följa upp och utvärdera grundsärskolan på nationell nivå. Enligt har de utvärderingar och tillfälliga uppföljningar som genomfört i vissa avseenden gett information om grundsärskolans förutsättningar att förbättra elevernas kunskaper. Grundsärskolan har dock omfattats av färre utvärderingar än , och har prioriterat bort grundsärskolan i utvärderingar som kunnat ge viktig information om skolformen. När grundsärskolan har ingått i utvärderingar och tillfälliga uppföljningar saknas det information om kunskapsutvecklingen för elever och skillnader mellan grundsärskolor och huvudmän samt utvecklingen i grundsärskolan . uppger dock att regeringen i viss mån fått information om grundsärskolans förutsättningar att nå de nationella målen för skolan genom Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning samt de statliga offentliga utredningar som genomförts inom utbildningsområdet. anser även att den information om uppföljning och utvärdering av grundsärskolan som regeringen redovisar till i budgetpropositionen är bristfällig. Regeringen ska i budgetpropositionen till redovisa de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål beslutat om. följs måluppfyllelsen inom utbildningsområdet bl.a. med hjälp av olika resultatindikatorer. För grundsärskolan finns inte några enskilda indikatorer för att följa elevernas kunskaper. I budgetpropositionen redovisades heller inte någon övrig information från skolmyndigheternas utvärderingar, tillsyn eller kvalitetsgranskningar. Grundsärskolans timplaner bör ses över beslutades om nya timplaner för grundsärskolan. har undervisningstiden utökats i vissa ämnen i både och grundsärskolan. Undervisningstiden i grundsärskolans ämnesområden har inte utökats. Den totala undervisningstiden för grundsärskoleelever som läser ämnen och ämnesområden skiljer sig därmed åt. bedömer att det finns en risk för att nuvarande timplaner inte är tillräckligt anpassade till grundsärskolans förutsättningar och inte heller motsvarar timplan så långt det är möjligt. I timplanerna anges den garanterade undervisningstiden för varje ämne och ämnesområde. Det finns skillnader i antalet timmar garanterad undervisningstid mellan timplanerna för ämnen i grundsärskolan och i , särskilt i engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa samt slöjd, vilket särskilt kan behöva utvärderas enligt . Elever som läser ämnesområden har en lägre total garanterad undervisningstid än övriga elever i de obligatoriska skolformerna. Enligt bör alla elever som utgångspunkt ha rätt till en lika omfattande utbildning. Grundsärskolan beaktas inte alltid vid läroplansändringar har läroplan ändrats åtta gånger; fem av dessa omfattar också grundsärskolan. Ingen ändring som bara tar sikte på grundsärskolans läroplan har genomförts. har ändringar av läroplanerna för grundsärskolan utarbetats och beslutats senare än för . Det har enligt fått till följd att huvudmän för grundsärskolor och lärare i grundsärskolan har fått mindre tid på sig att ta del av och sätta sig in i ändringarna jämfört med de som arbetar i . förtydligades läroplanen för , specialskolan och sameskolan vad gäller trygghet och studiero. Grundsärskolans läroplan omfattades inte av ändringen. Det framgår inte tydligt varför grundsärskolan inte omfattas av denna revidering, enligt . anser att tydligare bör prioritera grundsärskolan vid utvecklingen av stöd för att tolka läroplanen och andra styrdokument. kommentarmaterial för att förstå kursplanerna är mindre omfattande för grundsärskolan än för . Det är också mindre omfattande för ämnesområden än det är för grundsärskolans ämnen. För grundsärskolan finns ett samlat kommentarmaterial som består av ett avsnitt per ämne respektive ämnesområde. har ett kommentarmaterial för varje ämne, inklusive ett för vart och ett av de nationella minoritetsspråken. Grundsärskolans kommentarmaterial är, till skillnad från , inte heller uppdaterat utifrån de revideringar av kursplaner som gjordes 2017. Brister i interna styrning I uppdrag som förvaltningsmyndighet för skolväsendet ingår att identifiera behov av åtgärder för att kunna främja att alla barn och elever, såväl flickor som pojkar, får tillgång till en likvärdig utbildning. Det ingår också att bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. anser att på flera av de områden som granskats saknar överblick av vilka behov som finns i grundsärskolan. Först har myndigheten gjort en samlad analys av olika behov av styrdokumentsutveckling i olika kursplaner. Dessutom har även först påbörjat arbetet för en samlad överblick av vilka uppföljningar och utvärderingar som myndigheten genomfört för olika skolformer och vilken information dessa gett. När det gäller kommentarmaterial och bedömningsstöd har känt till behovet av att utveckla dessa för grundsärskolan. Mot bakgrund av att grundsärskolan inte i tillräcklig grad omfattats av insatser ser behov av att myndigheten ytterligare utvecklar den interna styrningen så att olika skolformer beaktas på ett likvärdigt sätt vid beslut om insatser. ger följande rekommendationer till : • Se till att lärare i grundsärskolan får tillräckligt stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper. • Utveckla uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan. Uppföljningen och utvärderingen bör svara på om elever i grundsärskolan har goda möjligheter att utifrån sina förutsättningar nå så långt som möjligt enligt utbildningens mål. • Säkerställ att grundsärskolan tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. ger följande rekommendationer till regeringen: • Utveckla redovisningen till av om grundsärskolan når de mål som beslutat. • Se över timplanerna för grundsärskolans ämnen och ämnesområden. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen delar övergripande bedömning om att grundsärskolans behov inte tillgodosetts tillräckligt i de statliga insatserna för att styra, stödja och följa upp. För att utbildningen i grundsärskolan ska hålla hög kvalitet är det viktigt att den kontinuerligt följs upp och utvärderas så att rätt åtgärder kan vidtas för att utveckla utbildningen för eleverna. Lärare i grundsärskolan behöver ökat stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper Regeringen delar bedömning om att lärare i grundsärskolan behöver ha tillgång till ytterligare stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper i ämnen och ämnesområden. Regeringen framför att utbildningen i grundsärskolan så långt som möjligt ska motsvara den som ges i och ligga till grund för fortsatt utbildning. Antalet bedömningsstöd för lärarna i grundsärskolan motsvarar inte det antal som finns för . Regeringen konstaterar emellertid att har utökat antalet bedömningsstöd för grundsärskolan. Sammantaget med de bedömningsstöd som ska publiceras 2020 kommer det att finnas bedömningsstöd för samtliga årskurser i grundsärskolan. ambition är att därutöver ta fram ytterligare material , enligt regeringen. Regeringen anser emellertid att det trots det arbete påbörjat finns skäl att ytterligare se över hur elevernas kunskapsutveckling i grundsärskolan tydligare ska kunna följas. Regeringen beslutade därför om tilläggsdirektiv (dir. 2019:38) till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07). Av direktiven framgår att utredaren i syfte att stärka särskolan bl.a. ska analysera lärares behov när det gäller bedömning och uppföljning av elevers kunskapsutveckling i ämnen och ämnesområden, ge förslag på verktyg som lärare kan behöva i arbetet med att bedöma elevernas kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven och vid behov föreslå författningsändringar. Lärare behöver mer tid på sig för att sätta sig in i förändrade styrdokument bedömer i sin granskningsrapport att en läroplansändring som omfattar även bör omfatta grundsärskolan, om det inte finns sakliga skäl emot. Regeringen anser att det är viktigt att läroplansändringar, i den mån det är lämpligt och möjligt, samordnas för att ge huvudmän och lärare i och grundsärskolan likvärdiga förutsättningar att ta del av och sätta sig in i förändringarna. Regeringen menar att en strävan är att grund- och grundsärskolan ska ha så många gemensamma delar som möjligt. anger att det finns flera exempel på där arbetet med läroplansändringar har bedrivits enligt olika tidsplaner och att beslut fattats , trots att ikraftträdandet skett för och grundsärskolan. Skälet till detta är att regeringen fattar beslut om kursplaner för , medan fattar beslut om grundsärskolans kursplaner och kunskapskraven för båda skolformerna. anser att det finns utrymme för att utveckla arbetet med den gemensamma planeringen av revideringar och reformer av styrdokumenten. Regeringen avser framöver att i möjligaste mån samordna ändringar i och grundsärskolans läroplaner i enlighet med rekommendation. Lärarna behöver ökat stöd för att tolka läroplanen och andra styrdokument Regeringen delar bedömning om att kommentarmaterialet för grundsärskolan behöver uppdateras. Även anser enligt regeringen att grundsärskolans kommentarmaterial behöver uppdateras, och ett arbete för att ta fram principer för kommentarmaterial pågår. Därefter kommer kommentarmaterialet att revideras. I och grundsärskolan läser eleverna samma ämnen och det är därför enligt rimligt att kommentarmaterial handlar om ämnena i stort och att ett mindre omfattande material förklarar det som är specifikt för grundsärskolan och i övrigt hänvisar till materialen för . Att kommentarmaterialet för grundsärskolan är mindre omfattande är därför i sig inte ett skäl för revidering. Regeringen anser i linje med att kommentarmaterial kan användas av lärare som undervisar i grundsärskolan och att det är lämpligt att ett mindre omfattande material förklarar det som är specifikt för grundsärskolan. Med anledning av att avser att uppdatera grundsärskolans kommentarmaterial bedömer regeringen att arbete är i enlighet med rekommendation. I sammanhanget vill regeringen återigen framhålla de direktiv som nämnts ovan (dir. 2019:38). Där framgår att utredaren bl.a. ska överväga om det finns ett behov av kompetensutveckling för lärare eller annan personal som arbetar i undervisningen i syfte att öka elevernas möjlighet att nå målen och i sådana fall ge förslag på sådana insatser, som inte på ett effektivt sätt kan genomföras av huvudmännen själva, och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans resultat bör utvecklas Regeringen delar bedömning om att uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolans resultat behöver utvecklas och bättre svara på frågan om elever, såväl flickor som pojkar, i grundsärskolan har goda möjligheter att utifrån sina förutsättningar nå så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Regeringen konstaterar att publicerar statistik för att följa exempelvis kostnadsutveckling och lärarbehörighet. Genom en ändring i förordningen om den officiella statistiken (2001:100), som trädde i kraft , har getts ett rättsligt stöd att samla in uppgifter på individnivå i grundsärskolan. Ändringen innebär att det numera är tillåtet för att, för framställning av statistik över skolväsende och barnomsorg, behandla känsliga personuppgifter som avser hälsa för elever i bl.a. grundsärskolan. uppger enligt regeringen att det trots förordningsändringen även i fortsättningen kommer att finnas begränsningar i möjligheten att följa upp kunskapsutvecklingen på grund av grundsärskolans utformning. Skälet till det är bl.a. att det inte finns tillgång till betyg och nationella prov i samma utsträckning som i . Det beror på att betyg sätts i grundsärskolans ämnen endast efter begäran från eleven och elevens vårdnadshavare, att betyg inte sätts för den elev som inte uppnår kraven för betyget E i ett ämne och att elever som läser ämnesområden inte heller ges betyg. Grundsärskolan ingår inte heller i de internationella studier som mäter kunskapsutvecklingen i . När det gäller iakttagelsen att grundsärskolan ingått i färre utvärderingar än anger att grundsärskolan har så specifika förutsättningar. En svårighet med utvärderingar i grundsärskolan är att de ofta kräver särskilda utvärderingsfrågor och enkäter för att analysen ska bli rättvisande. Det är därför inte möjligt att på ett enkelt sätt inkludera grundsärskolan i en studie som huvudsakligen är inriktad mot , enligt regeringen. färdigställde dock en utvärdering av de obligatoriska bedömningsstöden i grundsärskolans årskurs 1. I likhet med anser regeringen att det är viktigt att har kunskap om elevernas förutsättningar att nå så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Regeringen bedömer att genom den förordningsändring som genomförts nu har bättre möjligheter att följa upp och utvärdera grundsärskolan. Därtill kommer att planerar att genomföra en utvärdering av de obligatoriska bedömningsstöden i grundsärskolans årskurs 1. Sammantaget ökar detta förutsättningarna för att förbättra kunskapsresultaten och ge elever möjlighet till en likvärdig utbildning. Regeringen avser att följa utvecklingen av arbete med utvärdering och uppföljning av grundsärskolan. interna styrning kan förbättras Regeringen delar bedömning att kan förbättra sin interna styrning för att säkerställa att olika skolformer beaktas på ett likvärdigt sätt vid beslut om insatser. uppger enligt regeringen att myndigheten ständigt arbetar med att utveckla den interna styrningen och att det finns behov av att fortsätta det arbetet. har myndigheten bl.a. utvecklat nya arbetsprocesser, och nya enheter har bildats. Det har ökat systematiken i samtliga delar av myndighetens arbete. Förändringarna syftar också till att ge myndigheten bättre överblick av såväl skolformernas behov som genomförda insatser. uppger att det finns behov av att genomlysa utbildningen för elever med utvecklingsstörning (intellektuell funktionsnedsättning) för att säkerställa att utbildningen ger eleverna förutsättningar att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Regeringen delar denna bedömning och avser att följa arbete med detta. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att myndighetens arbete med att utveckla den interna styrningen ligger i linje med rekommendationer. Redovisningen av resultaten om grundsärskolan till bör utvecklas Regeringen delar bedömning om att redovisningen till om huruvida grundsärskolan når de mål som beslutat behöver utvecklas. Möjligheten att redovisa resultat i grundsärskolan är enligt regeringen begränsad. Som nämnts har förordningen (2001:100) om den officiella statistiken ändrats så att det att det numera är tillåtet för att, för framställning av statistik över skolväsende och barnomsorg, behandla känsliga personuppgifter som avser hälsa för elever i bl.a. grundsärskolan. Regeringen anser att detta kommer att förbättra möjligheten att redovisa utvecklingen i grundsärskolan till . Timplanerna för grundsärskolan bör ses över Regeringen delar bedömning om att det finns risk för att nuvarande timplaner inte är tillräckligt anpassade till grundsärskolans förutsättningar och inte heller motsvarar timplan så långt det är möjligt och att de därför bör ses över. Utbildningen i grundsärskolan ska så långt det är möjligt motsvara den i . Den huvudsakliga skillnaden i syfte mellan grundsärskolan och är att utbildningen i grundsärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning (11 kap. 2 § skollagen [(2010:800]). Grundsärskolan ska vara en flexibel skolform för eleverna. Som tidigare nämnts kan elever i grundsärskolan läsa ämnen, ämnesområden eller ämnen i utifrån individuella förutsättningar och behov. Även elever i träningsskolan ska kunna läsa ämnen om de bedöms ha förutsättningar för det. Elever i grundsärskolan som bedöms kunna uppnå kunskapskraven i ett ämne i ska ha möjlighet att bedömas och få betyg enligt de regler som gäller för . Trots det finns det skillnader i timplanernas utformning när det gäller antalet timmar garanterad undervisningstid. Det medför svårigheter för huvudmän och rektorer att planera undervisningen för elever som har möjlighet att läsa ämnen enligt och grundsärskolans läroplan, men även för elever som vill läsa en kombination av ämnen och ämnesområden enligt grundsärskolans och läroplan. Enligt regeringen finns det därför anledning att vidta åtgärder i enlighet med rekommendation. Som tidigare nämnts har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv i syfte att stärka särskolan. Av direktiven framgår att utredaren bl.a. ska analysera och lämna förslag om huruvida timplanerna för grundsärskolan bör förändras för att bättre möta elevernas behov och öka flexibiliteten för eleverna att läsa utifrån olika timplaner och lämna nödvändiga författningsförslag. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser har rekommenderat att se till att lärare i grundsärskolan får tillräckligt stöd för att kunna bedöma elevernas kunskaper. har vidare rekommenderats att utveckla uppföljningen och utvärderingen av grundsärskolan och säkerställa att grundsärskolan tydligt beaktas i myndighetens interna styrning. har i sitt yttrande angett att arbete påbörjats för att komma till rätta med de konstaterade bristerna. Regeringen avser att följa myndighetens arbete i dessa delar. Som har nämnts har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2019:38) till Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07).