bet · H701KU14 · 2020-04-06 00:00:00 — Utskottet konstaterade att det redan finns straffbestämmelser i om olaga våldsskildring och otillåtet förfarande med pornografisk bild som torde göra det möjligt att komma till rätta med den motorburna reklamen för porrklubbar. Utskottet betonade även vikten av att arbeta med opinionsbildning för att skapa värdefulla attitydförändringar. Utskottet avstyrkte motionerna. Under /10 behandlade utskottet ett motionsyrkande om skärpt innehållsansvar för internetoperatörer, bl.a. för att skärpa kampen mot barnporr (bet. 2009/10:KU14). Utskottet uttalade bl.a. att tvingande bestämmelser med krav på att internetleverantörer åläggs att blockera webbsidor med visst innehåll svårligen låter sig förenas med den grundlagsskyddade informationsfriheten och den svenska tryck- och yttrandefriheten. Utskottet avstyrkte motionen. Under /18 behandlade utskottet en motion om att tillsätta en utredning för att begränsa spridningen av pornografi (bet. 2017/18:KU16). Utskottet vidhöll sin uppfattning att det är viktigt att samhället på olika sätt försöker motverka pornografi, men anser att detta i första hand inte bör ske genom ytterligare inskränkningar av den grundlagsfästa tryck- och yttrande-friheten. Utskottet avstyrkte motionen. På motsvarande sätt avstyrkte utskottet under /19 motionsyrkanden om att tillsätta en utredning för att begränsa spridningen av pornografi till barn (bet. 2018/19:KU29). Utskottet noterar att regeringen har gett i uppdrag att bl.a. inventera metoder för att begränsa barns tillgång till pornografi. Det är viktigt att samhället på olika sätt försöker att motverka att barn exponeras för pornografi. Utskottet vidhåller dock att detta inte i första hand bör ske genom ytterligare inskränkningar av vår informations- eller tryck- och yttrandefrihet. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Public service-företagens verksamhet på internet Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att all verksamhet som public service bedriver ska vara möjlig att granska. (M) begär i motion 2019/20:2947 att all verksamhet som public service bedriver ska vara möjlig att granska. Motionären anför att det i takt med att alltmer av verksamheten som public service bedriver flyttar till andra plattformar än de traditionella, inte längre går att pröva all verksamhet mot sändningstillståndet. Motionären anser att all verksamhet som public service bedriver bör omfattas av sändningstillståndet och kunna granskas av . Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) reglerar skyddet för yttrandefrihet i ljud-radio, tv och vissa liknande överföringar och offentliga uppspelningar ur en databas m.m. YGL skiljer mellan sändningar genom tråd och sändningar på annat sätt än genom tråd. För sändningar som sker genom tråd gäller principen om etableringsfrihet. Syftet med etableringsfriheten är att aktörer ska kunna verka fritt på yttrandefrihetens område utan hinder i förväg från det allmänna. Något krav på tillstånd för verksamheten kan t.ex. inte ställas upp. Tv-sändningar genom kabelnät och ip-tv-nät är exempel på sändningar genom tråd. När det gäller internet har Myndigheten för press, radio och tv framhållit att distribution via internet både kan ske via tråd och trådlöst. Enligt 3 kap. 1 § YGL har varje fysisk och juridisk person rätt att sända program genom tråd. Etableringsfriheten är dock inte helt oinskränkt. I 3 kap. 2 § YGL anges vilka undantag som får göras i lag. Enligt denna bestämmelse får föreskrifter bl.a. meddelas om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning och för den som sänder program i tv att göra programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. För trådlösa sändningar, dvs. i etern, gäller inte etableringsfrihet och villkor får ställas upp, bl.a. i fråga om sändningarnas innehåll. Det har sin grund i att frekvensutrymmet som används för sådana sändningar är begränsat. Enligt 3 kap. 3 § YGL får rätten att sända program på annat sätt än genom tråd regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Sådana bestämmelser finns i radio- och tv-lagen (2010:696). Skillnaden mellan trådsändningar och andra typer av sändningar gör sig gällande även i fråga om möjligheterna för och tv att granska public service-företagens verksamhet. Yttrandefrihetsgrund-lagens utrymme för föreskrifter i lag om en och om de närmare förutsättningarna för granskningen gäller nämligen endast i för-hållande till program som någon har sänt på annat sätt än genom tråd (7 kap. 5 § YGL). Enligt 4 kap. 3 § radio- och tv-lagen är det regeringen som ger tillstånd att sända tv om sändningsverksamheten finansieras med public service-avgift enligt lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Myndigheten för press, radio och tv ger tillstånd i övriga fall. Enligt 11 kap. 1 § meddelar också regeringen tillstånd att sända ljudradio om sändnings-verksamheten finansieras med public service-avgift. Ett sändningstillstånd kan enligt radio- och tv-lagen förenas med vissa villkor som anges i 4 kap. 8–11 §§ och 11 kap. 3 § radio- och tv-lagen. För public service-företagen regleras programutbud och krav på innehåll i sådana villkor. Nuvarande sändningstillstånd för , SVT och UR trädde i kraft och gäller t.o.m. . trädde nya lydelser av 4 kap. 12 § första stycket och 11 kap. 4 § första stycket radio- och tv-lagen i kraft. Enligt dessa bestämmelser ska tillstånd att sända tv eller radio och som meddelas av regeringen gälla . De sändningstillstånd som meddelas av regeringen närmast efter ikraft-trädandet ska dock gälla . De nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd tillämpas därför första gången för sändningstillstånd som gäller fr.o.m. (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Propositionen Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 I propositionen Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 (prop. 2018/19:136) lämnade regeringen förslag om villkor och riktlinjer för programföretagens verksamhet –2025. Det uppdrag och de villkor som gällt –2019 föreslogs i stora delar fortsätta att gälla. För att skapa en mer ändamålsenlig reglering av public service föreslog regeringen bl.a. en utvidgning av kärnverksamheten till att även omfatta tillhandahållanden till allmänheten av radio- och tv-program på public service-företagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet. Regeringen föreslog vidare att public service-företagen ska ges möjlighet att tillgodoräkna sig en viss andel av verksamheten på internet vid uppfyllandet av public service-uppdraget. Förslaget innebar dock att varje enskilt innehållsvillkor huvudsakligen ska uppfyllas i marknätet. Enbart programverksamhet på företagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet ska få tillgodoräknas. Den programverksamhet på internet som företagen vill tillgodoräkna sig ska tydligt och utförligt redovisas i public service-redovisningarna. Företagen föreslogs också ha öppna och tydliga riktlinjer för distribution via externa plattformar. Vidare bedömde regeringen att om grundlagsändringar genomförs som medger dels att krav kan ställas på public service-verksamheten i tråd, dels en möjlighet att granska innehåll i tråd, bör den verksamhet som public service-företagen bedriver i tråd omfattas av samma innehållsvillkor som sändningarna i marknätet. I likhet med kommittén ansåg regeringen att villkoren för public serviceuppdraget på så långt det är möjligt bör regleras samlat. Ambitionen borde enligt regeringen vara att efter tillståndsperioden –2025 åstadkomma en mer teknikneutral, mer enhetlig och mer ändamålsenlig reglering av public service. Regeringen ansåg att det kommer att behöva utredas hur en sådan reglering bäst utformas när de nya förutsättningarna finns på plats. Regeringen aviserade även att en public service-dialog ska genomföras ungefär efter halva tillståndsperioden –2025 mellan programföretagen och företrädare för regeringen samt branschaktörer och intresseorganisationer. Regeringens förslag i propositionen och följdmotioner bereddes av kulturutskottet (bet. 2019/20:KrU2). yttrade sig till kulturutskottet om grundlagsaspekter av förslagen som rörde bl.a. programföretagens möjlighet att tillgodoräkna sig verksamhet på internet och följdmotioner och vidhöll sin tidigare bedömning att det inte kan anses strida mot yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om etableringsfrihet att programföretagen ges en möjlighet att få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (yttr. 2019/20:KU2y). Från de utgångspunkter hade att beakta hade utskottet därför inte något att erinra mot regeringens förslag om att programföretagen skulle få tillgodoräkna sig en viss andel av sådan verksamhet –2025 och före eventuella grundlagsändringar. ansåg att regeringens förslag om att programföretagen ska få tillgodoräkna sig programverksamhet som bedrivs på programföretagens egna plattformar på fritt tillgängliga och öppna delar av internet var välavvägt, givet rådande rättsläge och den snabba takten i teknikutvecklingen. tillstyrkte därmed propositionen i den delen samt avstyrkte motioner. biföll kulturutskottets förslag i denna del (rskr. 2019/20:20). fick en parlamentarisk kommitté i uppdrag att utreda vissa frågor på tryck- och yttrandefrihetens område (dir. 2018:51). Utredningen antog namnet tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01). Syftet med utredningen är att åstadkomma ett ändamålsenligt grundlags-skydd för tryck- och yttrandefriheten. Kommittén ska bl.a. överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt. I direktiven framhålls att en förutsättning för att public service ska fortsätta att vara relevant för publiken är att utbudet speglar hela landet och finns tillgängligt på olika plattformar, vilket i sin tur förutsätter att public service-företagen kan göra sitt utbud tillgängligt för så många som möjligt även på internet. Den tekniska utvecklingen där allt fler medietjänster utvecklas för tillhandahållanden via internet, inte minst s.k. playtjänster, gäller också i hög grad för public service-företagen. Tillhandahållanden via internet sker ofta genom tråd. Eftersom etableringsfriheten i tråd innebär att utrymmet för villkor är begränsat till vissa särskilt angivna områden finns det enligt nuvarande ordning inte några krav på t.ex. saklighet, opartiskhet och mångfald i programutbudet för public service-företagens sändningar och tillhanda-hållanden genom tråd. Etableringsfriheten för sändningar genom tråd innebär att de villkor som meddelas i syfte att tillgodose allmänhetens intresse av tillgång till en allsidig upplysning omfattar en allt mer begränsad del av public service-företagens verksamhet. Även utrymmet för granskning av denna verksamhet är begränsat. är allmänhetens förtroende för public service beroende både av att dess innehåll svarar mot högt ställda krav, som saklighet och opartiskhet, och att dessa krav kan följas upp och granskas. Kommittén ska överväga om det finns skäl att möjliggöra villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst som är oberoende av om sändningen eller tillhandahållandet sker genom tråd eller på annat sätt. Kommittén ska också överväga om det finns skäl att utöka möjligheterna till granskning av verksamhet av radio och tv i allmänhetens tjänst som sänts eller tillhandahållits genom tråd och lämna de förslag till författningsändringar som kommittén anser är motiverade. Uppdraget ska redovisas . I samband med kulturutskottets behandling av regeringens proposition 2012/13:164 Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 behandlade kulturutskottet även ett antal motioner om program-företagens verksamhet på webben (bet. 2013/14:KrU3). bereddes tillfälle att yttra sig och anförde att yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om etableringsfrihet för tråd-sändningar hindrar att programföretagens verksamhet på internet regleras i sändningstillstånden. Formellt sett är det endast marksändningar i radio och tv som kan regleras. Yttrandefrihetsgrundlagens reglering innebär också en begränsning av vilka uppgifter som kan läggas på och tv (yttr. 2013/14:KU3y). Utskottet anförde vidare följande: Programföretagens verksamhet på internet blir allt viktigare. Utskottet anser att det är en brist att programföretagen inte kan tillgodoräkna sig den verksamheten som en del av public service-uppdraget. Enligt utskottets mening kan det inte anses strida mot etableringsfriheten att ge programföretagen en möjlighet att tillgodoräkna sig denna verksamhet. Fråga är inte om att reglera eller införa några begränsningar av verksamheten på internet utan endast om att beakta sådan verksamhet. Utskottet bedömer att det inom ramarna för den nuvarande regleringen borde vara möjligt för programföretagen att i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av uppdraget och att regeringen bör överväga en sådan möjlighet. Från de utgångspunkter hade att beakta ansåg utskottet att kulturutskottet borde föreslå att med bifall till motionsyrkandena skulle göra ett tillkännagivande med detta innehåll. gjorde bedömningen att regleringen av programföretagens verksamhet inte är helt ändamålsenlig eftersom programföretagen inte kan till-godoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget och konstaterade att den tekniska utvecklingen leder till att internet blir en allt viktigare informationskanal (bet. 2013/14:KrU3). föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle överväga en förändring som gör det möjligt för programföretagen att inom ramen för nuvarande reglering i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget. Därmed bifölls motionsyrkandena. En reservation lämnades (M, FP, C, KD). biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:60). Under /18 avstyrkte kulturutskottet ett motionsyrkande om att public service-bolagens webbinnehåll ska inkluderas i sändningstillstånden mot bakgrund av en pågående utredning (bet. 2017/18:KrU4). Utskottet anförde bl.a. följande. Parlamentariska public service-kommittén har fått i uppdrag i tilläggsdirektiv att analysera programbolagens oberoende i relation till kommersiella medieaktörer och distributörer och bedöma om det finns ett behov av att förtydliga kraven på oberoende och integritet. Likaså ska kommittén, mot bakgrund av tillkännagivande om möjligheten för programbolagen att inom ramen för nuvarande reglering kunna tillgodoräkna sig verksamhet på internet (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60), bedöma vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för ett sådant tillgodoräknande och analysera vilka konsekvenser ett sådant tillgodoräknande kan få, särskilt i avsaknaden av möjlighet att ställa krav eller villkor på det innehåll som tillhandahålls på internet. Här ska kommittén särskilt beakta och tv:s självständighet vid myndighetsutövning och rättstillämpning (dir. 2017:73). Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att frågorna utreds. Den medieutveckling som följer av den tekniska utvecklingen och hur denna utveckling påverkar det medieetiska systemet, ställer nya krav på lösningar som balanserar programföretagens oberoende med behovet av insyn och kontroll. En reservation lämnades (SD). har även behandlat motionsyrkanden om public service-företagens verksamhet på internet, (bet. 2018/19:KU29 s. 32 f.). Utskottet anförde bl.a. följande: Den tekniska utvecklingen som innebär att allt fler medietjänster erbjuds via internet gäller även för public service-företagen. Etableringsfriheten för sändningar genom tråd innebär att de villkor som meddelas i syfte att tillgodose allmänhetens intresse av tillgång till en allsidig upplysning omfattar en allt mer begränsad del av public service-företagens verk-samhet. tryck- och yttrandefrihetskommitté har fått i uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för att möjliggöra villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst som är oberoende av om sändningen sker i tråd eller på annat sätt, och även att överväga om det finns skäl att utöka möjligheterna till granskning av verksamhet av radio och tv genom tråd. Frågorna som aktualiseras i motionsyrkandena berörs också i det betänkande som Parlamentariska public service-kommittén lämnat och som bereds inom . Utskottet ville inte föregripa resultatet av den utredning eller det beredningsarbete som då pågick inom . Motionsyrkandena avstyrktes därmed. I betänkandet fanns en reservation (SD). Som tidigare nämnts behandlade kulturutskottet ett antal motioner om programföretagens verksamhet på internet i samband med behandlingen av regeringens proposition Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 (prop. 2018/19:136). bereddes tillfälle att yttra sig över propositionen och följdmotioner och vidhöll sin tidigare bedömning att det inte kan anses strida mot yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om etableringsfrihet att programföretagen ges en möjlighet att få tillgodoräkna sig verksamhet på internet som en del av public service-uppdraget (yttr. 2019/20:KU2y). tryck- och yttrandefrihetskommitté har i uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för att möjliggöra villkor för radio och tv i allmänhetens tjänst som är oberoende av om sändningen sker i tråd eller på annat sätt, och även att överväga om det finns skäl att utöka möjligheterna till granskning av verksamhet av radio och tv genom tråd. Utskottet vill inte föregripa resultatet av den pågående utredningen. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sammansättning och verksamhet. Jämför reservation 3 (M) och 4 (SD). I motionerna 2019/20:153 och 2019/20:791 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att utse och tv genom en parlamentarisk grupp och om att skärpa påföljderna för brott mot sändningstillståndet. Motionärerna anför att beslut om brott mot bl.a. sändningstillståndets paragraf om opartiskhet har fungerat mindre tillfredsställande. Därför vill motionärerna att tillsätts genom en mandatmässigt proportionerlig grupp bestående av riksdagspartierna och att det klubbas av . Enligt motionärerna måste också påföljderna för de programansvariga skärpas när det begås allvarliga brott mot ett sändningstillstånd. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:1092 yrkande 5 ett tillkännagivande om ett organ för saklighetsprövningar. Motionärerna föreslår att det ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar sakligheten och att informationen är korrekt i de fall en anmälan gjorts, åtminstone vad gäller nyhets- och faktaförmedling som görs av public service. eller ett specialinriktat organ skulle kunna sätta samman ett vetenskapsråd som får till uppgift att kontrollera sakligheten i anmälda program. Utredningen skulle därefter kunna publiceras och skickas till anmälaren. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3048 yrkande 12 att regeringen ska säkerställa saklighet och opartiskhet i public service genom att utveckla uppdrag. Motionärerna anför att högre krav bör ställas på att beslut som fattar alltid ska vara motiverade. Det finns skäl för att ska få ett tydligare utredningsansvar än den har . Kravet på att fällande beslut ska offentlig-göras bör vidare förtydligas, så att offentliggörandet blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen. Därutöver bör få fler sanktionsmöjligheter. (SD) begär i motion 2019/20:3151 yrkande 1 ett tillkännagivande om att förbättra granskningen av public service. Motionären anför att har uppdraget att pröva om programmen som public service tillhandahåller följer sändningstillståndets regler om opartisk-het. Nämnden får dock endast granska enskilda inslag och kan inte granska generella eller övergripande delar av public service. Nämnden saknar även sanktionsmöjligheter, vilket begränsar nämndens möjlighet till inverkan. Även (M) begär i motion 2019/20:2951 ett tillkännagivande om en stärkt position för . Motionären anför att har i uppdrag att pröva om innehållet i de program som public service levererar följer de regler som finns för sändningarna och att de följer principen om opartiskhet. Nämnden får dock endast granska enskilda inslag och inte mer generella eller övergripande delar av uppdraget för public service. saknar vidare sanktionsmöjligheter, vilket gör nämndens praktiska inverkan mycket begränsad och riskerar att underminera legitimiteten för public service. I motion 2019/20:2418 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om en bättre granskning för public service. Enligt motionärerna är en ganska tandlös verksamhet som dessutom saknar sanktionsmöjligheter. För att öka förtroendet för medie-bolagens opartiskhet och saklighet bör granskningsverksamheten stärkas. Dessutom bör någon form av sanktionsmöjligheter vid brott mot regelverket övervägas. Även i motion 2019/20:3125 av (M) yrkande 1 begärs en bättre granskning för public service. Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) reglerar skyddet för yttrandefrihet i ljud-radio, tv och vissa liknande överföringar och offentliga uppspelningar ur en databas m.m. Rätten att sända program på annat sätt än genom tråd, dvs. i etern, får enligt 3 kap. 3 § YGL regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Sådana bestämmelser finns i radio- och tv-lagen (2010:696). Enligt 3 kap. 6 § YGL avgör den som sänder program självständigt vad som ska förekomma i programmen. Bestämmelsen innebär att krav på innehållet i vad som sänds endast kan ställas genom lag eller genom sådana tillstånds-villkor som får förekomma. Frågor om rätten att sända program ska kunna prövas av en domstol eller av en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande ska vara eller ska ha varit ordinarie domare (3 kap. 7 § YGL). Enligt 7 kap. 5 § YGL får det i lag meddelas föreskrifter om att en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande ska vara eller ha varit ordinarie domare ska granska om program som någon har sänt på annat sätt än genom tråd står i överensstämmelse med de föreskrifter eller andra villkor som gäller för sändningarna. En sådan nämnd får endast uttala sin mening och förelägga den sändande att följa föreskrifterna eller villkoren. I lagen får det föreskrivas att föreläggande av nämnden får förenas med vite. Frågor om ansvar för yttrande-frihetsbrott och utdömande av vite prövas alltid av domstol enligt 3 kap. 7 § YGL. Enligt 4 kap. 3 § radio- och tv-lagen är det regeringen som ger tillstånd att sända tv om sändningsverksamheten finansieras med public service-avgift enligt lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Myndigheten för press, radio och tv ger tillstånd i övriga fall. Tillstånd att sända tv får förenas med villkor enligt vad som närmare anges i 4 kap. 8–11 §§ radio- och tv-lagen. Motsvarande lista på villkor för tillstånd att sända ljudradio finns i 11 kap. 3 § radio- och tv-lagen. I 4 kap. 8 § anges att ett sändningstillstånd för tv får förenas med villkor som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Ett sändningstillstånd får enligt 4 kap. 9 § därutöver förenas med villkor om skyldighet bl.a. att respektera den enskildes privatliv. Sändningstillstånd får återkallas med stöd av vissa bestämmelser i 18 kap. radio- och tv-lagen. Detta gäller bl.a. om ett villkor i enlighet med 4 kap. 8–11 §§ radio- och tv-lagen väsentligen har åsidosatts. Mål om återkallelse av tillstånd på grund av överträdelse av villkor som meddelats med stöd av bl.a. 4 kap. 8 och 9 §§ ska på talan av Justitiekanslern prövas av allmän domstol (19 kap. 1 § radio- och tv-lagen). I vissa fall prövas ärenden om återkallelse av tillstånd av Myndigheten för press, radio och tv.