bet · H701SfU20 · 2020-04-24 00:00:00 — I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att frågan om utvisning bör prövas i samband med att ett eventuellt fängelsestraff har avtjänats. Att det är krig i ett land innebär inte att kriget fortfarande pågår eller att hotbilden mot en dömd kvarstår efter ett avtjänat fängelsestraff. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om utvisning till ett tredjeland som mot ersättning sluter avtal med för att hantera situationer då det föreligger verkställighetshinder för utvisning. Detta kan liknas vid hur hanterar stora delar av sitt flyktingmottagande. En sådan lösning bör prioriteras eftersom ordningen inte är acceptabel. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3119 yrkande 17 ett tillkännagivande om att förbättra arbetet med verkställandet av avvisningar och utvisningar. Det behöver tas ett helhetsgrepp och t.ex. öka befogenheterna för och och antalet förvarsplatser samt förbättra systemet för uppsikt av utlänningar utan uppehållstillstånd och faktiska utresor. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om ett förbättrat arbete med återvändande. bör få ett tydligt uppdrag att arbeta mer specifikt med återvändande, såväl genom utbyggda system för återetableringsstöd som genom utvecklade former av riktat bistånd, t.ex. för att säkra en god återuppbyggnad av krigshärjade samhällen. I kommittémotion 2019/20:3051 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om säkra ursprungsländer. De som kommer från säkra hemländer ska så fort som möjligt få avslag på sin ansökan, eller rentav få den avvisad som ogrundad. Regeringens pågående arbete med frågan måste prioriteras. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om uppsikt över asylsökande genom olika former av anmälningsplikt. Regler bör införas så att asylsökande utan undantag ska hållas under uppsikt. Formen för uppsikt bör variera beroende på t.ex. praktiska förhållanden, samhällsekonomiska avvägningar samt behovet av en säker och effektiv asylprocess. Asylsökande som enligt nuvarande eller kommande EBO-lagstiftning väljer ett eget boende bör erbjudas ett frivilligt alternativ som elektronisk fotboja/armband eller motsvarande automatiserat system. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om större möjligheter till förvarstagning. En asylsökande som bryter mot anmälningsplikt eller villkor för elektroniskt system bör hållas i förvar. Om en utlänning bedöms kunna utgöra en säkerhetsrisk bör denne placeras i ett slutet förvar. Även en förhöjd risk för avvikande vid avvisningsbeslut bör vara grund för ett förvarstagande. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om fler förvarsplatser. bör få i uppdrag att skapa ett tillräckligt antal platser på förvar och slutna boenden och tillföra resurser för detta. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa den obligatoriska domstolsprövningen av förvar. Reglerna bör ändras så att en omprövning av förvarsbeslut bara behöver göras vid ändrade omständigheter, och inte med hänsyn till den tid en utlänning har hållits i förvar. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att underlätta återvandring. Långt fler personer än skulle vilja återvända till sitt hemland, men behöver hjälp med detta. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:3121 yrkande 8 ett tillkännagivande om att avskaffa preskriptionstiden för utvisningsbeslut. Det är vanligt att asylsökande går under jorden , för att sedan, , dyka upp igen och söka asyl igen. I vissa fall kan samma person göra om detta ett flertal gånger. Detta är helt orimligt och måste stoppas. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att begränsa möjligheten att ansöka om prövning av verkställighetshinder. Uppenbart ogrundade ansökningar bör kunna avvisas direkt. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om utökat transportörsansvar. I yrkandena 15 och 17 begärs tillkännagivanden om ökade möjligheter att ta utlänningar som ska utvisas i förvar och om att förbättra säkerheten på landets förvar. ges utlänningar alltför stora möjligheter att gömma sig efter att de fått ett beslut om utvisning. Regeringen bör vidta åtgärder för att öka myndigheternas befogenheter, möjlighet till kontroll och visitation samt minska möjligheterna till massrymningar. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om avtal om utvisningar av utlänningar till säkra tredjeländer. I kommittémotion 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att verka för verkställighetsavtal med andra länder. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om lagring av DNA och personuppgifter. Foto, fingeravtryck och DNA-prov bör tas på asylsökande som har fått ett utvisningsbeslut för att förhindra att utvisade under annan identitet på nytt försöker komma in i landet. Uppgifterna bör sparas . I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om lagstöd för tvångsutvisning. bör alltid ha rätt att använda tvång när utvisningar genomförs. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:555 yrkandena 24 och 25 tillkännagivanden om utredning av utvisningsavtal med tredjeland och om avtal om utvisning med garantier. Asylsökande som har kopplingar till en terrororganisation eller begår grova våldsbrott kan ofta inte utvisas till sina hemländer på grund av på grund av en uppenbar eller påstådd risk att utsättas för omänsklig behandling. Detta bör lösas genom att regeringen sluter avtal med säkra tredjeländer om att ta emot personer som utvisas från men som i enlighet med principen om non-refoulement inte kan tas emot i sina hemländer. Även modell för utvisningar av säkerhetsärenden, s.k. ”deportation with ” bör utredas. Modellen är väl utredd och prövad av . I kommittémotion 2019/20:761 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar om ramverk för diplomatiska garantier om human behandling, efter brittisk modell. bör följa resolution och ta initiativ till bi- eller multilaterala ramavtal för utfärdande av garantier, något som skulle möjliggöra återsändande av IS-terrorister. (KD) begär i kommittémotion 2019/20:2818 yrkande 27 ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka möjligheten att på ett rättssäkert sätt intensifiera arbetet med att verkställa utvisningar genom avtal med diplomatiska garantier. Regeringen behöver undersöka möjligheten att på ett rättssäkert sätt intensifiera arbetet för att möjliggöra fler utvisningar, med hjälp av diplomatiska garantier. I kommittémotion 2019/20:2988 av m.fl. (KD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om säkra länder. Efter ett domslut i är det svårt för att avvisa en person med omedelbar verkan eftersom detta kräver att det finns en lista över säkra länder. Regeringens arbete som möjliggör återvändande till säkra ursprungsländer bör bedrivas skyndsamt. I yrkande 17 i denna del begärs ett tillkännagivande om avvisningar och utvisningar. Det är centralt att avvisningar och utvisningar fungerar väl för att som land ska kunna vara generöst och ge skydd till människor som är i behov av det. Att avvika eller att ”gå under jorden” innebär dels stora risker för den enskilde, dels att parallellsamhällen riskerar att etableras. Det är en utveckling som måste motverkas. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer. För att möjliggöra fler avvisningar och utvisningar är det viktigt att ingår fler bilaterala överenskommelser med de viktigaste mottagarländerna för att dessa ska ta emot sina medborgare. Även i motion 2019/20:535 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att upprätta en lista med säkra länder. I motion 2019/20:1978 av (L) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att hbtq-personer inte ska skickas tillbaka till länder där de kan utsättas för extrem hederskultur. Mycket tyder på att det blir allt svårare att få asyl i , och många hbtq-flyktingar som trots dokumenterat skyddsbehov nekas asyl tvingas gömma sig för att undgå utvisning. Många får även avslag trots att deras familjer hotat dem till livet eller använt eller hotat att använda hedersvåld mot dem. I motion 2019/20:577 av m.fl. (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om moratorium för avvisningar till . Det försämrade säkerhetsläget i , och det faktum att migrationsmyndigheter i flera andra EU-länder har dragit andra slutsatser om möjligheten att genomföra avvisningar dit, talar starkt för att införa ett sådant moratorium. För att kunna upprätthålla en långsiktig, hållbar asyl- och migrationspolitik är det avgörande att personer som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder så snabbt som möjligt till sitt ursprungsland. De som återvänder bör i första hand göra det självmant och tyngdpunkten bör enligt utskottets mening även ligga på frivilligt återvändande. Det bör emellertid, som en sista utväg, även finnas en möjlighet att verkställa avlägsnandebeslut med tvång. har en möjlighet att återlämna ett ärende till om det visar sig att personen vill medverka till ett frivilligt återvändande. har också fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatsinspektioner, vilket har bidragit till att antalet sådana inspektioner har ökat och att polisen påträffar fler personer som håller sig undan. Vidare kan utskottet konstatera att enligt regleringsbrevet ska analysera och redovisa bidragande faktorer och möjliga åtgärder för att öka självmant återvändande och för att minska andelen personer som avviker. ska under arbetet med uppdraget inhämta synpunkter från . Uppdraget ska redovisas . Antalet förvar ökar och 2019 fanns det 528 platser. För att minska antalet personer vars identitet inte kan fastställas föreslår regeringen i en lagrådsremiss därutöver bl.a. att och ska få möjlighet att fotografera en utlänning samt ta hans eller hennes fingeravtryck. En utlänning ska också i vissa fall kunna beviljas högst tre främlingspass och resedokument och främlingspass ska kunna återkallas. Enligt folkrätten har alla stater en skyldighet att ta tillbaka sina medborgare. Utskottet kan konstatera att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att underlätta återvändandet för utlänningar som saknar skyddsskäl. Sambandsmän bidrar på plats till att underlätta återvändandearbetet och har placerats ut på ambassader i flera nyckelländer, t.ex. och . Därutöver noteras att utredningsbetänkandet Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16) bereds inom . Utredningens förslag syftar till att det ska bli lättare att utvisa en utlänning om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till en gärning som är belagd med straff enligt den föreslagna terroristbrottslagen eller på annat sätt kan utgöra ett allvarligt hot mot säkerhet. Bland annat ska anmälningsskyldigheten kunna innefatta ett beslut om att utlänningen förbjuds att lämna ett bestämt vistelseområde, förutsättningarna för att få ta en utlänning i förvar förtydligas samt tiden som en utlänning får hållas i förvar ändras och ska under särskilda förhållanden kunna förlängas avsevärt från ett till maximalt . Vidare noteras att regeringen har aviserat en bred översyn av lagstiftningen om utvisning på grund av brott där även frågor om verkställighet ska ingå (dir. 2019:32). I övrigt noteras att i rapporten – resultat, kostnader och effektivitet (RiR 2020:7) anser att regeringens arbete bör effektiviseras. Utifrån granskningen ger rekommendationer till regeringen, , och Kriminalvården. Bland annat rekommenderas att regeringen ser över myndigheternas uppdrag och ansvarsfördelning samt överväger förändringar av myndigheternas organisation på området. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet att det inte finns skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2019/20:2882 (M) yrkandena 1–4, 2019/20:3051 (SD) yrkandena 17 och 19–21, 2019/20:3368 (M) yrkandena 11 och 16, 2019/20:541 (SD) yrkandena 18 och 20, 2019/20:3119 (SD) yrkande 17, 2019/20:3121 (SD) yrkandena 15 och 17 samt 2019/20:2988 (KD) yrkande 17 i denna del. Ett fungerande samarbete med mottagarländer när det gäller återtagande är en förutsättning för att kunna verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut. Utskottet konstaterar att regeringen har tillsett att avvisningar och utvisningar med tvång numera kan genomföras till länder dit det tidigare varit svårt, t.ex. och . fortsätter stödet till de gemensamma ansträngningarna på EU-nivå. hade EU ingått 23 avtal och överenskommelser. Det noteras att den nya , som tillträdde sent 2019, väntas lämna besked om vilka förslag som de vill gå vidare med . Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2019/20:3368 (M) yrkande 19, 2019/20:1179 (M), 2019/20:3059 (M) yrkande 7, 2019/20:3119 (SD) yrkande 22, 2019/20:3051 (SD) yrkande 29, 2019/20:3121 (SD) yrkandena 11 och 18, 2019/20:555 (SD) yrkandena 24 och 25, 2019/20:541 (SD) yrkande 16, 2019/20:761 (SD), 2019/210:2818 (KD) yrkande 27 och 2019/20:2988 (KD) yrkande 19. Det ska alltid göras en individuell prövning av eventuella verkställighetshinder vid verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning. Till exempel får en fördragsslutande stat inte utvisa eller avvisa en flykting till gränsen mot ett område där flyktingens liv eller frihet skulle hotas på grund av hans eller hennes ras eller religion, nationalitet, språk, sexuella läggning eller tillhörighet till en viss samhällsgrupp, politisk åskådning eller minoritet eller där den asylsökande riskerar att utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling. Detta följer av principen om non-refoulement, vilken har sitt ursprung i artikel 33 i . Utskottet noterar att departementspromemorian Uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer bereds inom (Ds 2020:2). Förslagen föranleds av dom i mål C-404/17, A mot . I avgörandet uttalar att direktivet inte medger att en ansökan om internationellt skydd anses som uppenbart ogrundad om det framgår av landinformationen att sökanden kan ges ett godtagbart skydd i ursprungslandet och om sökanden har lämnat uppgifter som inte är tillräckliga för att internationellt skydd ska beviljas, när den medlemsstat i vilken ansökan lämnas in inte har antagit några bestämmelser för att genomföra begreppet säkert ursprungsland. Promemorians förslag innebär att ska kunna anse en ansökan som uppenbart ogrundad och besluta om avvisning med omedelbar verkställighet när sökanden kommer från ett land som finns upptaget på en förteckning över säkra ursprungsländer. Ett sådant beslut får dock bara fattas om landet även efter en individuell prövning av sökandens skäl kan betraktas som säkert för honom eller henne. Det föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att upprätta förteckningen. Enligt förslaget är bäst lämpat att ha hand om den uppgiften. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte nu finns skäl att göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2019/20:3368 (M) yrkande 6, 12 och 13, 2019/20:3059 yrkande 2, 2019/20:3051 (SD) yrkande 5, 2019/20:1978 (L) yrkande 5, 2019/20:2988 (KD) yrkande 12, 2019/20:535 (KD) och 2019/20:577 (MP) yrkande 3. Motionerna avstyrks därmed. Enligt utskottets mening måste hänsyn kunna tas till verkställighetshinder redan i samband med att beslutet fattas om avvisning eller utvisning. Det är inte rimligt att samhällets resurser att besluta om utvisning nyttjas om det står klart att beslutet inte kan verkställas. Utskottet är därför inte berett att tillstyrka motionsyrkanden om att förkorta processen för prövning av verkställighetshinder genom att hantera ärendena direkt i domstol eller när ett eventuellt fängelsestraff har avtjänats. Motionerna 2019/20:3059 (M) yrkande 6 och 2019/20:3368 (M) yrkande 27 avstryks därför. Justitie- och migrationsministern angav i ett svar på en fråga (fr. 2018/19:105) om den s.k. preskriptionstiden bl.a. att reglerna om preskription har bedömts vara en rimlig tidsmässig balans mellan att å ena sidan förskona den enskilde från att behöva leva under hot om avlägsnande på grund av ett beslut som av någon anledning inte har kunnat verkställas, och å andra sidan motverka att utlänningar hindrar verkställigheten genom att hålla sig undan. Vidare har utskottet tidigare uttalat att det inte är önskvärt att förlänga eller ta bort den s.k. preskriptionstiden (bet. 2018/19:SfU16). Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker därmed motionerna 2019/20:3368 (M) yrkande 20 och 2019/20:3121 (SD) yrkandena 8 och 9. Utvisning på grund av brott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvisning på grund av brott. Jämför reservation 39 (M), 40 (SD) och 41 (KD) samt särskilt yttrande 3 (M). Av 8 a kap. 1 § UtlL framgår bl.a. att en utlänning, som inte är EES-medborgare eller familjemedlem till en EES-medborgare får utvisas ur om han eller hon döms för ett brott som kan leda till fängelse. Utvisning får dock endast ske om personen döms till en svårare påföljd än böter och om gärningen är av ett sådant slag och övriga omständigheter är sådana att det kan antas att personen kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet här i landet, eller brottet med hänsyn till den skada, fara eller kränkning som det har inneburit för enskilda eller allmänna intressen är så allvarligt att personen inte bör få stanna kvar. Av 8 a kap. 2 § andra stycket UtlL framgår också att en utlänning som är flykting och som behöver en i får utvisas endast om han eller hon har begått ett synnerligen grovt brott och det skulle medföra allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta utlänningen stanna här. En utlänning får också utvisas om han eller hon i eller utomlands har bedrivit verksamhet som har inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta med en sådan verksamhet här. Enligt 8 a kap. 2 § första stycket UtlL ska en domstol när den överväger om en utlänning bör utvisas enligt 1 § ta hänsyn till utlänningens anknytning till det svenska samhället. Domstolen ska särskilt beakta om utlänningen har barn i och, om så är fallet, barnets behov av kontakt med honom eller henne, hur kontakten har varit och hur den skulle påverkas av att utlänningen utvisas, utlänningens övriga familjeförhållanden, och hur länge utlänningen har vistats i . Enligt 8 a kap. 3 § UtlL får en utlänning utvisas endast när det finns synnerliga skäl, om han eller hon har vistats i med permanent uppehållstillstånd när åtal väcks eller om han eller hon då har varit bosatt i . När en fråga om utvisning på grund av brott prövas ska hänsyn tas till om utlänningen inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att beslutet verkställs (8 a kap. 4 § UtlL). Vidare ska ett domstolsbeslut om utvisning på grund av brott enligt 8 a kap. 8 § UtlL innehålla förbud för utlänningen att återvända till eller utan tidsbegränsning. Om det inte finns förutsättningar att meddela en tidsfrist för frivillig avresa ska beslut om avvisning och beslut om avvisning eller utvisning förenas med ett återreseförbud, om inte särskilda skäl som kan hänföras till utlänningens personliga förhållanden talar mot att ett sådant förbud meddelas. Enligt 8 kap. 23 och 24 §§ UtlL ska tiden för återreseförbud bestämmas till högst . Om utlänningen utgör ett allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet får det dock bestämmas . Av 20 kap. 2 § UtlL framgår bl.a. att en utlänning som uppsåtligen uppehåller sig i fastän han eller hon enligt ett verkställt beslut om utvisning inte har haft rätt att återvända hit döms till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Utvisning på grund av brott och återfallsbrottslighet m.m. (M) begär i kommittémotion 2019/20:3061 yrkande 13 ett tillkännagivande om att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning på grund av brott även i fall då återfallsrisk inte föreligger. En sådan regeländring är motiverad eftersom det bl.a. kan innebära att fler fall av brott med hat- eller hedersmotiv leder till utvisning än Även i kommittémotion 2019/20:3368 av m.fl. (M) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att brott med ett straffvärde på sex till tolv månaders fängelse ska kunna leda till utvisning för brott, även om återfallsrisk inte föreligger. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om ett skärpt regelverk och tillämpning då utvisning för brott inte kan genomföras i direkt anslutning till att fängelsestraffet avtjänats. Frågan om verkställighetshinder bör alltid prövas i nära anslutning till att verkställighet kan bli aktuellt, dvs. då straffet har avtjänats, och inte långt i förväg, i samband med utvisning. I motion 2019/20:2840 av Boriana (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att alla brott med straffvärde från och uppåt som huvudregel ska leda till utvisning. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att frågan om verkställighetshinder ska avgöras i anslutning till när utvisningen ska ske. I motion 2019/20:1906 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att underlätta utvisningen ur landet om gärningsmannen saknar svenskt medborgarskap. Reglerna för att utvisa på grund av brott bör skärpas för att stoppa den kraftiga ökningen av sexualbrott i . I motion 2019/20:2936 av (M) begärs ett tillkännagivande om fler utvisningar av utländska medborgare som begår brott i . Kombinationen av milda straff och svårigheter med att verkställa utvisningar leder till att många utländska medborgare som begått brott blir kvar i . Regeringen bör se över regelverket i skärpande riktning. I motion 2019/20:3059 av (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att alla brott som ger fängelsestraff med få undantag också ska leda till utvisning av personer som inte är svensk medborgare. I kommittémotion 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 15 och 17 begärs tillkännagivanden om att utvisning alltid ska prövas, om obligatorisk utvisning vid grov brottslighet och om utvisning på livstid. Reglerna bör därför ändras så att det blir obligatoriskt att pröva frågan om utvisning på grund av brott när fängelse är straffminimum och utvisning bör snarare vara regel än undantag. Utvisning på livstid bör alltid utdöms vid brott mot liv och hälsa, mot frihet och frid och för sexualbrott, narkotikabrott, stöld, rån och andra tillgreppsbrott. I kommittémotion 2019/20:555 av m.fl. (SD) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om utvisning vid terroristbrott. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2019/20:823 yrkande 18 ett tillkännagivande om utvisning av utländska våldtäktsmän. Reglerna bör ändras så att prövning om utvisning blir obligatorisk och utvisning snarare regel än undantag i dessa fall. I motion 2019/20:722 av (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att sätta fotboja på brottsdömda personer med utvisningsbeslut. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att göra det straffbart att utebli från anmälningsplikten för en dömd person. Regeringen bör införa regler som säkerställer att samtliga brottsdömda med utvisningsbeslut tilldelas fotboja, och att brottsdömda till en början prioriteras. Regeringen bör även göra det straffbart att utebli från anmälningsplikten för en dömd person. I motion 2019/20:3056 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terrornätverk ska utvisas med omedelbar verkan och ett livstidsförbud att återvända. I kommittémotion 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om att följa upp frågan om att döma till utvisning. Reglerna bör ändras så att utvisning används i fler fall vid allvarlig brottslighet, t.ex. för den som döms för brott till fängelse mellan och – oavsett om det föreligger risk för återfall eller inte. Utvisning bör även ske i fler fall när någon som har anknytning till har återfallit i brott. Det bör till t.ex. gälla hedersrelaterad brottslighet. Det finns också skäl att se över lagstiftningen när det gäller möjligheten att utvisa EU-medborgare med hänsyn till rörlighetsdirektivet.