bet · H701SoU9 · 2020-06-01 00:00:00 — Vidare framgår av 3 kap. 3 § SoL att det för att utföra uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet och att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Av 3 kap. 5 § följer att socialnämndens insatser för den enskilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:19) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete ska tillämpas i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten i sådan verksamhet som omfattas av 3 kap. 3 § SoL. Inspektionen för vård och omsorg () utövar enligt 13 kap. 1 § SoL tillsyn över . Av 13 kap. 2 § SoL framgår att tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen och informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). gäller nya regler för alla tillståndspliktiga verksamheter enligt socialtjänstlagen. Ändringarna innebär dels att fler typer av verksamheter behöver tillstånd från , dels förändringar i kraven för att få och behålla tillståndet. Enligt 7 kap. 2 § SoL får tillstånd beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Tillstånd får vidare endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten. Vidare krävs att sökanden i övrigt bedöms som lämplig och har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Tillstånd får också förenas med villkor av betydelse för kvaliteten och säkerheten i verksamheten. Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas ska nytt tillstånd sökas. Bakgrund och pågående arbete Förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst syftar till att säkerställa att styrningen med kunskap om hälso- och sjukvård och socialtjänst som statliga myndigheter ansvarar för är ett stöd för huvudmän (regioner och kommuner) och olika professioner som har ansvar för att patienter och brukare ges en god vård och insatser av god kvalitet (1 §). Styrningen med kunskap ska bidra till att målen i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och socialtjänstlagen uppfylls. Enligt 2 § i förordningen sker styrningen med kunskap genom de icke bindande kunskapsstöd och föreskrifter som syftar till att bidra till att hälso- och sjukvård och socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Styrningen med kunskap ska enligt samma bestämmelse vara samordnad, effektiv och anpassad till behoven hos olika professioner inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt huvudmän. Styrningen med kunskap ska bidra till en ökad jämställdhet. Av 4 § i förordningen följer att Rådet för styrning med kunskap behandlar strategiskt viktiga frågor som bidrar till att rätt kunskap når fram till huvudmän samt profession inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Rådet har till uppgift att bl.a. verka för att styrningen med kunskap blir ett stöd för huvudmännen och professionen samt att den är anpassad till deras behov. Rådet ska också vara ett forum för samverkan kring strategiska frågor om kunskapsutveckling och nyttiggörandet av forskning och innovationer avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. I rådet ingår myndighetscheferna för , , , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för delaktighet, social utvärdering samt . I rapporten gemensam omvärldsanalys från ovannämnda myndigheter i Rådet för styrning med kunskap 2019 diskuteras hur den statliga kunskapsstyrningen kan bli mer behovsanpassad, effektiv och samordnad (2019-6-5370). Bland annat föreslås som inriktning för fortsatt samverkan inom rådet att erfarenheterna av att verka genom partnerskap inom diskuteras utifrån goda exempel och lärdomar . Vidare framkommer att samverkan kring digitalisering framöver kommer att förändra förutsättningarna för att bedriva socialtjänst. Arbetssätt, kunskaper och färdigheter förändras snabbt till följd av den digitala tekniken, och kompetens och förmåga till utveckling är viktiga framgångsfaktorer. Rådets uppgift blir att verka för att koppla samman t.ex. Vision e-hälsa 2025, där ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter, med samverkansstrukturerna som exempelvis partnerskapen i för att undvika att nya stuprör bildas. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 154) framförs att ökad användning av tekniska lösningar även kan effektivisera verksamheter och bidra till bättre arbetsmiljö. Regeringen avser att avsätta medel för att stödja kommunerna i investeringar i tekniska lösningar såsom välfärdsteknik eller utrustning för digitala arbetssätt. Med målet att öka nyttan av forskningen genom att bidra till att den vetenskapliga kunskap som tas fram är relevant och efterfrågad har Forte i samarbete med social utvärdering (SBU) undersökt vad socialchefer och brukar- och intresseorganisationer anser vara viktiga forskningsfrågor inom , se rapporten för forskning om – perspektiv från brukare, policy och praktik (SBU 2018/55). Enligt rapporten var de tio mest angelägna forskningsfrågorna i följande: – Hur kan arbeta med genomförande, utmönstring och införande av evidensbaserad kunskap? – Vilka metoder kan användas för uppföljning av insatser? – Hur kan brukares och anhörigas delaktighet utvecklas inom för att förbättra situationen för brukare/klienter och arbetssätt? – Vilka är effekterna och upplevelserna när det gäller digitalisering inom ? – Vilka effekter har idéburen välfärd? – Vilka effekter har tidiga insatser (universella)? – Vilka är framgångsfaktorerna och hindren för effektiv och fungerande samverkan? – För vilka problem/behov saknar insatser? – Vilka effekter har befintliga och nya behandlingsmetoder/insatser för att behandla klienters/brukares behov/problem? – Hur tillförlitliga är standardiserade bedömningsmetoder när det gäller att bedöma klienters/brukares och/eller närståendes behov? Resultatet kommer att användas av Forte som underlag inom programmet för tillämpad välfärdsforskning och inom SBU:s verksamhet för att ta fram relevanta forskningssammanställningar. Utredningen socialtjänst (S 2017:03) tillsattes av regeringen (dir. 2017:39), och utvidgade regeringen uppdraget och förlängde utredningstiden till (dir. 2018:69). förlängde regeringen uppdraget till (dir. 2020:46). Den särskilda utredaren ska göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme för att ta till vara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och fokusera på kärnverksamheten. De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för staten eller kommunerna. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovsanpassade insatser med ett förebyggande och evidensbaserat perspektiv. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag i fråga om – tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst – en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser – en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst – möjligheten för kommuner att tillgängliggöra insatser som en jämlik, likvärdig och rättssäker socialtjänst säkerställs – möjligheten att förenkla handläggningen utan att rättssäkerheten och kvaliteten i vården och omsorgen riskeras samt analysera konsekvenserna av en förenkling och redogöra för fördelar och nackdelar med en ändring. Enligt tilläggsdirektivet ska bl.a. barnrättsperspektivet i socialtjänstlagen förtydligas mot bakgrund av att lagen (2018:1197) om konvention om barnens rättigheter trädde i kraft . Utredaren ska även analysera och se över socialnämndens möjlighet att delegera beslutanderätt i ärenden som rör lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) i enlighet med 10 kap. 4 § SoL, men även socialnämndens delegationsmöjlighet i andra avseenden. I delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32) redogjorde utredningen för kunskaper om och möjligheter med att arbeta förebyggande samt för de bedömningar som ligger till grund för arbetet. Utredningen framförde i sitt betänkande bl.a. att det kommer att behövas en kombination av olika åtgärder och styrmedel för att ett förebyggande perspektiv i ska bli verklighet samt att kommunen bör ta ett övergripande och aktivt ansvar för att samordna det förebyggande arbetet i kommunen och för medverkan i samhällsplaneringen. Vidare framfördes att det finns behov av metodutveckling och metodstöd till kommunerna, bl.a. för att integrera ett förebyggande perspektiv och för samhällsekonomiska analyser, och att det finns ett stort behov av samordnad kunskapsutveckling, kunskapsspridning samt utveckling och förvaltning av evidensbaserade förebyggande metoder. Delbetänkandet bereds inom . Den sociala barn- och ungdomsvården Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 123) framgår att har haft i uppdrag att utarbeta och upphandla uppdragsutbildningar inom högskolan för chefer inom individ- och familjeomsorg samt socialsekreterare med erfarenhet av den sociala barn- och ungdomsvården. Det övergripande målet med utbildningssatsningarna har varit att skapa förutsättningar för ett hållbart ledarskap och en ökad personalstabilitet. Utvärderingen visar att deltagarna generellt är nöjda med respektive utbildning. –2020 har regeringen avsatt medel för stärkt bemanning och till kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469/FST). Medlen syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen bedöms också kunna bidra till en bättre arbetsmiljö för de kvinnor som är i majoritet bland personalen. Slutredovisningen ska lämnas till . användes av statsbidraget till att anställa fler socialsekreterare, till att anställa administratörer och till att anställa arbetsledare. Av kommunernas återrapporteringar framgår att satsningen bidragit till en bättre arbetssituation för personalen i verksamheterna samt kvalitetsutveckling av verksamheten. Personalen upplever en högre grad av trygghet, trivsel och minskad stress och kommuner vittnar om en stabilare personalsituation med fler tjänster, ett ökat antal tillsvidareanställningar och att det har blivit lättare att behålla personal (Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården, redovisning av statsbidrag, ). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 153) anför regeringen att utveckling av kunskapsstyrningen inom är en fortsatt prioriterad fråga. Utveckling av kunskapsstyrningen syftar till att den enskilde ska få vård och insatser som vilar på bästa möjliga kunskap. För att uppnå syftet krävs enligt regeringen att yrkesverksamma får tillgång till kunskap om verksamma insatser men även att beslutsfattare har tillgång till kunskap som kan vägleda inför beslut om t.ex. utveckling och effektivisering av verksamheterna. Det handlar t.ex. om kompetensutveckling av personal, ökad kunskap om förebyggande insatser och införande av effektiva arbetssätt. har fått ökade anslag för att ytterligare utveckla , en nationell webbplats som samlar bästa tillgängliga kunskap samt stöd och vägledningar. Professionen erbjuds också 25 webbutbildningar och länkar till ytterligare 23 utbildningar. Kunskapsguiden har ca 85 000 användare i snitt . I skrivelse 2019/20:61 redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser från rapporten Ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS (RiR 2019:23). Av rapporten framgår att regeringen avser att se över om ej verkställda gynnande domar ska omfattas av kommunernas rapporteringsskyldighet, men när det gäller rekommendationen att se över tidsgränsen för när kommunerna ska rapportera ett ej verkställt beslut görs bedömningen att tidsintervallet mellan beslut och rapporteringsskyldighet inte bör utökas. Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna (2019/20:SoU14). följde utskottet (rskr. 2019/20:216). Forte har inrättat ett tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning inklusive forskarskolor. Utbildning av strategiskt viktiga funktioner som verksamhetsutvecklare och beslutsfattare i att värdera och använda forskning inom socialt arbete förväntas också bidra till att stärka genomslaget för den praktiknära forskningen. Satsning på digital utveckling framfördes i ett pressmeddelande att regeringen tillsammans med SKR antagit en ny strategi för genomförande av Vision e-hälsa 2025. Medel har avsatts för att stärka den digitala utvecklingen inom hälso- och sjukvård, äldreomsorg och socialtjänst . Motionsyrkanden om utveckling och förbättring av arbete, arbete med barn och unga, socialsekreterarens kompetens och ansvar samt förändringar i socialtjänstlagen behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU9 Socialtjänst- och barnfrågor. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:188 och 189). Motionsyrkanden om att stärka avhopparverksamheten och samverkan mellan berörda myndigheter och civilsamhället behandlades senast i betänkande 2017/18:JuU13. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2017/18:192). utgör en central del i den svenska välfärdspolitiken och ska främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet som hänsyn tas till människans ansvar för sin och andras sociala situation. När det gäller motionsyrkanden om att utveckla och förbättra arbete vill utskottet påminna om den pågående utredningen socialtjänst, vars utredningstid förlängts till . Utredningen ska se över socialtjänstlagen och vissa av uppgifter och i uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. I delbetänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst redogjorde utredningen för kunskaper om och möjligheter med att arbeta förebyggande samt för de bedömningar som ligger till grund för arbetet. Där framfördes att det finns ett stort behov av samordnad kunskapsutveckling, kunskapsspridning samt utveckling och förvaltning av evidensbaserade förebyggande metoder. Utskottet följer frågan men mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår anser inte utskottet att det är nödvändigt att ta några initiativ med anledning av förslaget i det aktuella motionsyrkandet. Därmed avstyrks motion 2019/20:2828 (M) yrkande 26. I motion 2019/20:2828 (M) yrkande 27 föreslår motionärerna att Forte ska ges i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av förebyggande arbete. Även här anser utskottet att utredningen socialtjänst bör inväntas och att utskottet inte bör ta initiativ till förändringar av arbete. Därmed avstyrks motion 2019/20:2828 (M) yrkande 27. Utskottet noterar att medel har avsatts för att stärka bemanningen samt till kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2019/20:2828 (M) yrkande 28, där motionärerna föreslår ett tillkännagivande om inrättandet av ett nationellt med fokus på förebyggande arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården. När det gäller övriga motionsyrkanden om arbete vill utskottet återigen påminna om utredningen socialtjänst. Utskottet ser positivt på det arbetet och finner inga skäl att vidta åtgärder med anledning av motionerna 2019/20:203 (C) yrkande 10, 2019/20:821 (SD) yrkande 9, 2019/20:939 (S), 2019/20:2239 (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2828 (M) yrkande 29, 2019/20:3071 (L) samt 2019/20:3352 (L) yrkande 3. Enligt socialtjänstlagen ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vid beslut eller andra åtgärder som rör vårdinsatser för barn ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. Utskottet vill påminna om att är lag i . Mot bakgrund av detta ska barnrättsperspektivet i socialtjänstlagen förtydligas enligt tilläggsdirektivet till utredningen socialtjänst. Utskottet anser att utredningens arbete bör inväntas även i detta fall. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:3249 (C) yrkande 5 och 2019/20:3253 (C) yrkande 20. Översynen av ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Vidare ska lagstiftningen ge utrymme för att ta till vara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och fokusera på kärnverksamheten. Utredningen ska även lämna förslag om en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst. Utskottet vill inte föregå utredningens slutsatser och anser därmed att motionerna 2019/20:2828 (M) yrkande 32 och 2019/20:2925 (M) yrkande 5 bör avslås. Med hänvisning till översynen avstyrks även motionerna 2019/20:2925 (M) yrkande 4 och 2019/20:2925 (M) yrkande 6. Utskottet är inte heller berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2019/20:821 (SD) yrkandena 1–6, 2019/20:824 (SD) yrkande 4, 2019/20:2828 (M) yrkande 30 och 2019/20:2925 (M) yrkandena 2, 3, 8 och 9 som handlar om kompetens och kvalitet inom . Inom ramen för tillsyn lämnar Inspektionen för vård och omsorg råd och ger vägledning, kontrollerar att brister och missförhållanden avhjälps, förmedlar kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen samt informerar och ger råd till allmänheten. Utskottet vill påminna om att en verksamhet beviljas tillstånd endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet och om sökanden bedöms som lämplig. Utskottet anser inte att motionsyrkandet om stärkt tillsyn och uppföljning av ger tillräckliga skäl att ta initiativ. Motion 2019/20:2925 (M) yrkande 15 avstyrks. Som utskottet redan nämnt vill utskottet med hänvisning till pågående arbete med att se över socialtjänstlagen avvakta resultatet av utredningens arbete. Vidare delar utskottet regeringens bedömning i skrivelse 2019/20:61 om ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS, dvs. att tidsintervallet mellan beslut och kommunernas rapporteringsskyldighet vid ej verkställt beslut inte bör utökas. Motionerna 2019/20:932 (S), 2019/20:1903 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2019/20:2925 (M) yrkande 10 bör därmed avslås. När det gäller frågan om digitalisering av delar utskottet åsikten att samverkan kring digitalisering kommer att förändra förutsättningarna för att bedriva socialtjänst. Utskottet välkomnar både digitaliseringens möjligheter och att medel avsatts för att stärka den digitala utvecklingen inom . Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta initiativ med anledning av motion 2019/20:2925 (M) yrkande 13. Av samma skäl anser utskottet att inga initiativ bör tas med anledning av motionsyrkandet om framtagande av en sammanhållen digital struktur. Därmed avstyrks motion 2019/20:2925 (M) yrkande 14. Av socialtjänstlagen framgår att kommunen får samverka med både regionen, och Arbetsförmedlingen för att inom ramen för uppgifter uppnå en effektivare användning av resurser. Vidare är Rådet för styrning med kunskap ett forum för samverkan kring strategiska frågor om bl.a. kunskapsutveckling. Utskottet noterar att det i delbetänkandet Ju förr desto bättre (2018:32) framfördes att kommunen bör ta ett övergripande och aktivt ansvar för att samordna det förebyggande arbetet men att det finns behov av samordnad kunskapsutveckling och kunskapsspridning. Betänkandet bereds inom . Motionerna 2019/20:821 (SD) yrkande 10 och 2019/20:2925 (M) yrkande 11 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. prestationskrav och begränsningar av rätten till försörjningsstöd, barns ekonomiska behov, riksnormen för försörjningsstöd samt ekonomiskt bistånd och jämlikhet. Jämför reservation 19 (M, SD), 20 (V), 21 (M, SD), 22 (V), 23 (M), 24 (C), 25 (V), 26 (C, L), 27 (SD) och 28 (V). Prestationskrav och begränsningar av rätten till försörjningsstöd I partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att oanmälda hembesök hos personer med försörjningsstöd ska tillåtas. I motion 2019/20:2442 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om en begränsning av försörjningsstöd och bidrag till den som inte är svensk medborgare. I kommittémotion 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att bistånd bör bedömas utifrån barns behov. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att barn bör garanteras ekonomisk trygghet. I partimotion 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att riksnormen är det enda som får prövas i försörjningsstödet. I kommittémotion 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att socialbidragsnormen bör ses över. Ekonomiskt bistånd och jämlikhet I kommittémotion 2019/20:3189 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att försörjningsstödet till ett hushåll bör delas och betalas ut till samtliga vuxna i hushållet. I kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att se över nivåerna för och vad som ingår i försörjningsstödet, existensminimum och förbehållsbelopp för äldre i syfte att minska de stora skillnaderna mellan kommuner. I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att skapa ett jämställt försörjningsstöd. I kommittémotion 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning av det ekonomiska biståndet med målet om ökad jämlikhet. Övriga frågor om ekonomiskt bistånd och jämlikhet I kommittémotion 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 39 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av skillnader i nivåer och innehåll i försörjningsstödet samt av vårdavgifter och kostnader för hjälpmedel, i syfte att ta fram gemensamma riktlinjer för att minska de geografiska ojämlikheterna. Övriga frågor om försörjningsstöd I kommittémotion 2019/20:821 av m.fl. (SD) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att utreda och se över vad man kan göra åt att skillnaden mellan bidrag och lön i vissa fall kan vara mycket liten. Vidare föreslås i yrkande 15 ett tillkännagivande om att verka för att regelverket för försörjningsstöd vid deltidsarbete ses över. I kommittémotion 2019/20:744 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att beräkningen av inkomster som påverkar nivån på försörjningsstödet bör ses över. I motion 2019/20:1945 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att vidta åtgärder för att minska den andel av befolkningen som är beroende av försörjningsstöd. Gällande rätt och viss rättspraxis Lagen om FN:s konvention om barnets rättigheter Enligt 1 § lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter ska artiklarna 1–42 i konvention om barnets rättigheter i originaltexternas lydelse gälla som svensk lag. Lagen trädde i kraft .