bet · H801NU4 · 2020-12-18 00:00:00 — Grunder för förvaltningen av statliga företag beslutar om grunderna för hur statens tillgångar ska förvaltas och förfogas över, vilket innefattar de statligt ägda bolagen. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångs-punkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens till-gångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Regeringens årliga skrivelse till har beslutat om att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för bolag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i bolag med statligt ägande. Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör huvuddelen i regeringens årliga skrivelse. Under beredningen av regeringens årliga skrivelse de senaste riksmötena har ett enigt utskott framhållit vikten av att regeringen lämnar denna skrivelse till . Utskottet har i sammanhanget påpekat att skrivelsen är ett viktigt underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de statliga företagen. Liksom framförde utskottet vid den senaste behandlingen, (bet. 2019/20:NU4), att det välkomnar att regeringen har utvecklat innehållet i skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Utskottet underströk även vikten av att detta arbete fortsätter. I Statens ägarpolicy för bolag med statligt ägande redogörs för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor när det gäller bolags-styrningen. I ägarpolicyn ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Ägarpolicyn ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. När det gäller övriga bolag där staten är delägare anges i ägarpolicyn att staten verkar i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Även regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare ingår i ägarpolicyn. Regeringen beslutade om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande vilken ersätter den tidigare ägarpolicyn . I den nya ägarpolicyn finns nya riktlinjer när det gäller hållbart värdeskapande och strategiska mål, krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp samt systematiskt säkerhetsarbete. Policyn anger att styrelserna i de statligt ägda bolagen ska sätta tydliga strategiska mål i riktning mot ett långsiktigt hållbart värdeskapande och ställa ytterligare krav på klimatområdet som innebär att bolagen ska hantera och transparent redogöra för verksamhetens klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter. När det gäller krav på arbetsrättsliga villkor vid inköp kan nämnas att 2018 gav en utredare (generaldirektör ) i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ställa krav på kollektivavtalsliknande avtalsvillkor i samband med inköp för bolag med statligt ägande. Utredningen bedömde att det fanns behov av en reglering av arbetsrättsliga krav på leverantörer som syftar till att motverka oskäliga arbetsvillkor och som bidrar till ökad enhetlighet mellan de bolag med statligt ägande som är upphandlande myndigheter eller enheter respektive de som inte omfattas av upphandlingslagstiftningen. Enligt den nya ägarpolicyn ska bolagen med statligt ägande därför vid inköp som överstiger ett tröskelvärde som uppgår till ca , när det är nödvändigt ställa vissa krav på leverantörers arbetsvillkor när det gäller lön, arbetstid och semester. I regeringens skrivelse med redogörelse för de statligt ägda företagen anges att de nya kraven innebär ett förtydligande av de ambitioner som regeringen har haft när det gäller att bolagen med statligt ägande ska arbeta för bl.a. en sund och säker arbetsmiljö, respekt för mänskliga rättigheter samt goda och anständiga arbetsvillkor. När det vidare gäller systematiskt säkerhetsarbete ställs i den nya ägarpolicyn krav på att bolagen ska bedriva ett aktivt och systematiskt säkerhetsarbete för att bidra till att skapa långsiktigt hållbara bolag som säkrar viktiga funktioner för samhället. Bolagen ska enligt ägarpolicyn noggrant följa säkerhetsskyddslagen (2018:585) som gäller för verksamheter – eller delar av verksamheter – som har betydelse för säkerhet. Utöver de förändringar som redogörs för ovan har även regeringens principer för ersättningar och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare uppdaterats mot bakgrund av nya regler i aktiebolagslagen (2005:551) och Svensk kod för bolagsstyrning om ersättningar till ledande befattningshavare vilka följer av genomförandet av EU-direktiv. beslutas ägarpolicyn vid årsstämman i de statligt helägda bolagen vilket innebär att policyn i dessa fall är en bolagsrättsligt bindande instruktion (ägaranvisning) till bolagets styrelse. Övergripande om styrning av de statliga företagen Liksom privata aktiebolag regleras statliga aktiebolag av aktiebolagslagen (2005:551). I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Innebörden av detta är bl.a. att ägarinflytandet utövas i bolagets beslutande organ, bolagsstämman. Bortsett från arbetstagarrepresentanterna utser stämman styrelsens ledamöter, vilka i ett helägt statligt företag representerar staten som ägare. Styrelsen utser i sin tur vd. Genom bl.a. valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskilda bestämmelser kan statens representanter påverka inriktningen av bolagets verksamhet på bolagsstämman. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. Styrelsen i bolag med statligt ägande ska genom styrelseordföranden sam-ordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden (ägarsamordning). Vid regelbundna möten mellan företrädare för bolag respektive ägare (ägardialog) följs bl.a. målen för bolagen upp. Av ägarpolicyn framgår att förvaltningen styrs av om statligt stöd samt redovisning av allmänna medel, konkurrenslagstiftningen, lagen om offentlighet och sekretess samt riktlinjer för statligt ägda företag. De sistnämnda riktlinjerna ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsebart ramverk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag verkar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten agerar som en passiv ägare eller som en överdrivet ingripande ägare. Uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår från aktiebolagslagens regler för bolag med aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolags-styrning och statens ägarpolicy. Genom ägaranvisningar ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag och befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämma. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det av den tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. I ägarpolicyn anges att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I det fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att göra det möjligt att utvärdera hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. I ägarpolicyn anges att uppdragsmål och ekonomiska mål följs upp vid ägardialog mellan företrädare för ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål inom området hållbart företagande som styrelsen fastställt följs upp inom ramen för ägardialogen. Väsentligt förändrade förutsättningar ska enligt policyn kunna aktualisera en översyn av målen. I ägarpolicyn anges att ekonomiska mål vanligtvis tas fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att • säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och dokumenteras i stämmoprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslutas av bolagsstämman. Uppdragsmål för bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag För att kunna utvärdera och följa upp hur de särskilt beslutade samhällsupp-dragen utförs fastställs i relevanta fall uppdragsmål. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är enligt ägarpolicyn att • säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl • tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen • möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter • klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Utgångspunkter när uppdragsmål fastställs ska vidare vara dels föremålet för bolagets verksamhet, dels verksamhetens syfte, dvs. de önskvärda effekterna av bolagets verksamhet. Eftersom ett bolags möjligheter att utföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag och att generera avkastning kan vara inbördes beroende ska uppdragsmål och ekonomiska mål i normalfallet tas fram samordnat. Då kan ambitionsnivån för uppdragsmålen vägas mot den kostnad i termer av påverkan på risk och avkastning som en viss nivå för ett uppdragsmål innebär. Uppdragsmål beslutas av bolagsstämman genom en ägaranvisning till bolaget. pågår ett arbete inom med att de bolag som har samhällsuppdrag i relevanta fall även ska få uppdragsmål. De elva bolag som har fått uppdragsmål genom den pågående översynen är , kanalbolag, (), (), SOS Alarm, (, SSC), , , , och Systembolaget. När det gäller frågan om att statligt ägda bolag inte ska snedvrida konkurrensen på marknader kan det nämnas att de statliga bolagen, med undantag för vad som anges nedan, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagen samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Det finns inte några särregler för bolag med statligt ägande, frånsett att har rätt att utse revisorer i de bolag som staten har ett bestämmande inflytande i och i bolag vars verksamhet regleras i författning. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. De statligt ägda bolagen, liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor, kan exempelvis också lyda under en särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De bolag med statligt ägande där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande omfattas av konkurrenslagen (2008:579) där konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet regleras i 3 kap. 27–32 §§. Innebörden är att en domstol kan förbjuda staten, kommuner och regioner att sälja varor och tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. utreder om ett konkurrensbegränsande beteende skadar förutsättningarna för en effektiv konkurrens. Utgångspunkten för bedömningen är om konkurrenstrycket på den aktuella marknaden ökar eller minskar till följd av en offentlig aktörs beteende. Ett ökat konkurrenstryck leder till att samhällets resurser används mer effektivt. Ett minskat konkurrenstryck kan bero på att en offentlig aktör snedvrider eller hämmar förutsättningarna för en effektiv konkurrens. får väcka talan hos Patent- och om att förbjuda staten, kommuner eller regioner att agera på ett visst sätt i samband med sin försäljning eller uthyrning av varor och tjänster. Om beslutar att inte väcka talan mot staten, kommuner eller landsting får de företag som själva berörs av förfarandet eller verksamheten väcka talan i domstol. Vidare gäller om statligt stöd för allt stöd från staten till såväl statligt som privat ägda företag. Syftet med reglerna är att förhindra att en medlemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Enligt ska den s.k. Principen om en privat aktör i en marknadsekonomi (MEOP – Market economy operator principle) tillämpas bl.a. vid kapitaltillskott i bolag med statligt ägande. Normalt har denna marknadsekonomiska investerarprincip tillämpats om kapitaltillskott lämnas på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepterats av en privat investerare. kommer att behandla en proposition som syftar till att öka befogenheter för att säkerställa en effektiv konkurrens (prop. 2020/21:51). Frågor som övergripande rör styrningen av de statliga bolagen, såsom de statliga bolagens ansvar för samhället, bostadsbyggande, miljö eller regionala förhållanden, har behandlats och avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen, (bet. 2019/20:NU4). Utskottet har vid samtliga tillfällen hänvisat till de regelverk som sätter ramarna för hur statliga bolag styrs. Avvikande uppfattningar har framförts i reservationer i olika typer av frågor inom detta område, bl.a. av företrädare i utskottet för och . I sammanhanget kan även nämnas att finansutskottet behandlade och avstyrkte motionsyrkanden om att ändra uppdrag för att åstadkomma bättre service i hela landet (bet. 2019/29:FiU22). framförde att har en viktig roll för att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad gentemot sina kunder, oavsett var i landet de bor. Finansutskottet nämnde i sammanhanget att redovisat förslag på kostnadseffektiva statliga åtgärder som underlättar finansieringen av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden och att förslagen bereds inom . Företrädaren för i finansutskottet reserverade sig mot utskottets förslag till beslut. När det gäller de statligt ägda bolagens ansvar på andra områden kan nämnas att beslutade om ett tillkännagivande om att uppdrag bör ses över (bet. 2019/20:AU4). Ett enigt arbetsmarknadsutskott framförde i sitt betänkande att sedan starten har spelat en viktig roll för många människor med olika typer av funktionsnedsättning och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken och att det är angeläget att värna och utveckla verksamheten. Utskottet ställde sig bakom motioner om att tydligt ska vara till för dem som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. Utskottet ansåg att regeringen ska göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysisk och intellektuell funktionsnedsättning. Tillkännagivandet är ännu inte slutbehandlat. Med anledning av en fråga från (V) om olycksfall och systematiskt arbetsmiljöarbete på framhöll näringsminister följande i en interpellationsdebatt (ip. 2019/20:440): Regeringen ser i ett viktigt och väl fungerande verktyg för att personer med funktionsnedsättning som står utanför arbetsmarknaden och som inte kan få annat arbete eller stöd genom andra insatser ska kunna ges möjlighet till jobb. Jag instämmer i uppfattning att det på arbetar människor med särskilda utmaningar och att det är extra viktigt med arbetsgivarens ansvar för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Vi följer bolaget i dessa frågor, och som ett led i att ytterligare tydliggöra vårt engagemang beslutades det på årsstämman om ett direkt uppdragsmål gällande mätning av engagemangsindex hos medarbetarna. Vi har också en dialog med bolaget kring arbetet med arbetsmiljöfrågor. Min uppfattning är vidare att arbetar löpande med arbetsmiljön och har ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Angående hanteringen av covid-19 har bolaget tydliga riktlinjer och har genomfört riskbedömningar på central och lokal nivå i verksamheten. Arbetsmiljö och säkerhet ska alltid vara prioriterat och utgör ingen motsättning mot bolagets avkastningsmål och en ekonomi i balans. Målen ska dock vara realistiska och långsiktiga. Som en del i en översyn av bolagets ekonomiska mål beslutade regeringen på årsstämman att sänka det marknadsmässiga avkastningsmålet från 7 procents avkastning på eget kapital till . Utskottet har även vid ett flertal tillfällen behandlat frågor som rör statens långsiktiga ägande och förvaltning av företag. Under det föregående avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden om att staten bör avveckla sitt ägande i bolag som inte har ett samhällsuppdrag som är svårt för staten att klara på annat sätt eller i bolag som inte är viktiga ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv (bet. 2019/20:NU4). Yrkandena berörde även frågor om att staten bör säkerställa en effektiv konkurrens på marknader där statligt ägda bolag verkar. Utskottet anförde bl.a. att det för staten som ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt bolagsägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Utskottet menade även att samhällsuppdrag i ett flertal av bolagen dock motiverar att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. En avvikande uppfattning framfördes i en reservation som företrädare i utskottet för , , och Liberalerna stod bakom. Under det föregående avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att avskaffa kravet på av vartdera könet i statligt ägda bolags styrelser (bet. 2019/20:NU4). Utskottet anförde att det framgår av statens ägarpolicy att enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande ska tillämpas och att andelen kvinnor respektive män i styrelserna ska vara . En avvikande uppfattning framfördes i en reservation av företrädare i utskottet för . Även motionsyrkanden om att statligt ägda bolag inte ska verka i opinionsbildande syfte avstyrktes av utskottet under det föregående . Företrädaren för i utskottet reserverade sig mot utskottets förslag till riksdagsbeslut. Utskottets ställningstagande när det gäller frågor som övergripande rör statens ägande och förvaltning av företag redovisas under följande rubriker: – Statens långsiktiga företagsägande – Övergripande om förvaltning och uppdrag – Statligt ägda företags påverkansarbete – Företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor. Utskottet vill inledningsvis anföra att bolag med statligt ägande utgör en betydande del av det svenska näringslivet. I den statliga bolagsportföljen finns 46 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Den skrivelse som utskottet behandlar i detta betänkande innefattar en redogörelse för aktiviteter som till övervägande del ägde rum före coronapandemins utbrott. Till följd av de restriktioner och beteendeförändringar som pandemin medfört har den ekonomiska aktiviteten i världen minskat kraftigt . Även i har den ekonomiska aktiviteten fallit kraftigt för att sakta återhämta sig. Eftersom de statligt ägda bolagen är en betydande del av det svenska näringslivet har dessa inte varit opåverkade av nedgången. har därför beslutat om kapitaltillskott till ett flertal statligt ägda bolag för att dessa inte ska hamna på obestånd. Som utskottet vid ett flertal tillfällen framhållit är det av stor vikt att regeringen lämnar en skrivelse till med en redogörelse för företagen med statligt ägande. Detta för att ska kunna följa utvecklingen i bolagsportföljen och regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Mot bakgrund av coronapandemins påverkan på den statliga bolagsportföljen vill utskottet framhålla att det är än mer angeläget att regeringen fortsätter sitt arbete med att utveckla skrivelsen till både form och innehåll. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Tillkännagivanden i frågor som rör statens långsiktiga företagsägande förordas i motionerna 2020/21:148 (KD), 2020/21:3228 (L) och 2020/21:3483 (M). Inriktningen i dessa motioner är att staten i princip inte bör äga företag och att regeringen därför bör titta närmare på vilka bolag som kan säljas. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis anföra att bolag med statligt ägande ytterst ägs av svenska folket och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Därför ska staten vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att ge bolagen med statligt ägande möjlighet att utvecklas, växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska bedrivas på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Utskottet vill vidare framhålla att de statligt ägda bolagen ofta spelar en viktig roll i det svenska samhället, där de i ett flertal fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i en myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats för att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av .