bet · H701UbU16 · 2020-04-23 00:00:00 — De båda myndigheterna ska samråda med varandra. ska dessutom begära in synpunkter från Kungl. , universitet och högskolor samt när det genomför sitt uppdrag. Uppdraget ska redovisas i myndigheternas årsredovisning . redovisade sitt uppdrag att ta fram kriterier för att bedöma om forskningsdata uppfyller de s.k. FAIR-principerna, som uttrycker ledorden för god datahantering och öppen tillgång till forskningsdata. FAIR-principerna innebär att forskningsdata ska vara sökbara (Findable), tillgängliga (Accessible), interoperabla (Interoperable) och återanvändningsbara (Reusable). har samrått med Kungl. , som haft ett parallellt uppdrag om vetenskapliga publikationer, samt begärt in synpunkter från universitets- och högskoleförbunds (SUHF) nationella arbetsgrupp för forskningsdata. Nationell referenspunkt för öppen tillgång har utfärdat en rekommendation om öppen tillgång till forskningsdata och bevarande av vetenskaplig information (2018/790). har rollen som nationell referenspunkt i (National Point of Reference on Scientific Information). Myndigheten samordnar de åtgärder som anges i rekommendationen nationellt och rapporterar om arbetet som görs i till . Det europeiska öppna forskningsmolnet, Science Cloud (EOSC), är ett initiativ från om en gemensam, öppen och virtuell miljö som ska kunna tillhandahålla tjänster för lagring, hantering, delning, analys och användning av forskningsdata. Initiativet bygger på visionen om ett öppet och tillgängligt innovations- och vetenskapssamhälle i och globalt. Bland intressenterna finns förutom forskare och forskarnätverk även forskningsinfrastrukturer, forskningsfinansiärer, aktörer som tillhandahåller tjänster, lärosäten och institutioner. EOSC är under utveckling och finansieras främst genom EU-projekt som utlyser. Inledningsvis vill utskottet framhålla att en öppen tillgång till forskningsresultat främjar en hög forskningskvalitet. Utskottet noterar att såväl som Kungl. har ett nationellt samordningsansvar för öppen tillgång till data respektive publikationer. Utskottet följer med intresse övergången till en öppen tillgång till forskningsresultat, inte minst utvecklingen på EU-nivå. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2019/20:1071 (M) och 2019/20:3188 (KD) yrkande 60. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övriga forskningsfrågor. Jämför reservation 18 (KD) och 19 (L). I motion 2019/20:828 av m.fl. (M) yrkande 10 förespråkas att på nationell nivå definierar en , dvs. ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, i stället för att enskilda myndigheter gör egna tolkningar. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 57 föreslås att lärosäten i högre grad bör uppmuntras till att samarbeta för att skapa de bästa förutsättningarna för starka forsknings- och utbildningsmiljöer. I kommittémotion 2019/20:3342 av m.fl. (L) yrkande 5 efterfrågas en utveckling av en AI-strategi inklusive ett AI-etiskt ramverk i syfte att kunna ta tillvara de möjligheter som automatisering och AI skapar, som individens behov tillvaratas och den personliga integriteten skyddas. I motion 2019/20:2898 av och (båda MP) yrkande 2 behandlas frågan om pliktlagen. Motionärerna vill se en anpassning av lagen till dagens teknik och beteendemönster för att insamling av material ska kunna fortsätta. Bakgrund och gällande rätt Konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur () För att underlätta gränsöverskridande samverkan inom EU har det skapats överstatliga organisationsformer. Det finns t.ex. en rättslig ram för att inrätta konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur (s.k. Eric-konsortium) i en rådsförordning, (EG) nr 723/2009. Syftet är att underlätta en gemensam drift av forskningsanläggningar av europeiskt intresse mellan flera medlemsstater. Ett Eric-konsortium har status som en juridisk person. Det styrs av EU-lagstiftningen och av lagstiftningen i den stat där det har sitt stadgeenliga säte. Det ska inte ha något vinstintresse men tillåts att ha en begränsad ekonomisk verksamhet. Ett Eric-konsortium är befriat från mervärdesskatt och punktskatt. I förutsätter det att ett avtal om privilegier ingås mellan och konsortiet. Genom avtalet ger konsortiet skattefrihet enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. byggs, ägs och drivs den europeiska forskningsanläggningen (ESS) i av ett Eric-konsortium. har godkänt att regeringen ingår ett sådant avtal med detta konsortium (prop. 2012/13:190, bet. 2013/14:UbU7, rskr. 2013/14:54). Av högskolelagen (1992:1434) framgår att det ska ingå i lärosätenas uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta (1 kap. 2 §). Verket för innovationssystem () har i uppgift att bidra till att stärka och utveckla universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och andra samhällsaktörer samt utveckla samarbetet mellan dessa i viktiga sektorer inom de svenska innovationssystemen (2 § 1 förordningen [2009:1101] med instruktion för Verket för innovationssystem). Detta görs genom olika typer av insatser. För att stärka den svenska högskolesektorns kapacitet för samverkan med det omgivande samhället finansierar satsningen Utveckling av lärosätenas samverkanskapacitet. Satsningen består av 17 projekt (K3-projekten) som behandlar olika frågor kopplade till samverkan. Projekten pågår 2017–2020 och har utvecklats, leds och genomförs av 31 universitet och högskolor. De flesta lärosätena är delaktiga i flera projekt. har vidare beviljat stöd till 13 s.k. inom olika områden. I ett sådant centrum bedriver universitet, högskolor, forskningsinstitut, företag och offentliga aktörer i nära samarbete forskning inom områden som är viktiga för konkurrenskraft. Centrumen beviljas bidrag , med möjlighet till efter en internationell utvärdering. Artificiell intelligens (AI) 2018 publicerade regeringen dokumentet Nationell inriktning för artificiell intelligens (N2018.14), som syftar till att peka ut en övergripande färdriktning för AI-arbetet i och lägga en grund för kommande prioriteringar. redovisade ett uppdrag från regeringen (N2017/07836/FÖF) att genomföra en kartläggning och analys av hur väl artificiell intelligens (AI) och maskininlärning kommer till användning i svensk industri, offentlig sektor och det svenska samhället samt vilken potential som kan realiseras genom att stärka användningen (VR 2018:08). har stärkt arbetet med artificiell intelligens (AI) och säkra data (Årsredovisning 2019). Ett nationellt center för AI har etablerats, AI Innovation of . Ett stort antal organisationer har anslutit sig, och ett antal datalabb har fått finansiering för att bl.a. hjälpa aktörer att använda data i innovationssyfte. har också utvecklat arbetet med att ta fram insatser inom ramen för den nationella inriktningen för artificiell intelligens. Av översikt över miljöer som bidrar till utvecklingen av artificiell intelligens framgår att flera lärosäten, som t.ex. , Kungl. Tekniska högskolan (KTH), , och , medverkar i satsningar på AI (VR 2019:05). (of ) arbetar med ett flertal satsningar på bl.a. tillämpning inom artificiell intelligens. startades det treåriga projektet för . Projektet syftar till att ta fram en färdplan för de AI-initiativ som pågår i samt rekommendationer om bl.a. investeringsbehov och policyutveckling inom områdena forskning, utbildning, näringsliv, offentlig sektor, allmänhet och infrastruktur. I arbetet medverkar aktörer från högskolesektorn, näringslivet, den offentliga sektorn och civilsamhället. publicerade meddelande Artificiell intelligens för (COM(2018) 237). I meddelandet föreslås en strategi för att öka investeringar och garantera ett lämpligt etiskt och rättsligt ramverk för artificiell intelligens. publicerade kommissionen en samordnad plan om artificiell intelligens (COM(2018) 795). Handlingsplanen inbegriper åtgärder för att öka AI-investeringarna och underlätta datadelning, stöd till digital kompetens och avancerad AI-utbildning samt utveckling av etisk och tillförlitlig AI. Medlemsstater uppmanas att senast i mitten av 2019 inrätta nationella AI-strategier eller AI-program. publicerade kommissionen ett meddelande om att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM (2019) 168). Syftet är att komplettera AI-strategin och den samordnade planen bl.a. genom att lansera en övergripande pilotfas som inkluderar många olika aktörer för att testa etiska riktlinjer för utveckling och användning av AI. har överlagt med regeringen om dessa frågor, och det har funnits stöd i utskottet för regeringens ståndpunkt (prot. 2018/19:7, prot. 2018/19:19 och prot. 2018/19:39). presenterade tre meddelanden om AI. Meddelandet Att forma EU:s digitala framtid (COM (2020) 67) är avsett som en övergripande strategi för unionens digitaliseringspolitik, och de två andra, meddelandet om en EU-strategi för data (COM (2020) 66) och vitboken om artificiell intelligens (COM (2020) 65), är led i denna övergripande strategi. I meddelandena presenteras ett antal åtgärder, däribland lagförslag som kommissionen avser att lägga fram . Bland annat innehåller vitboken förslag till åtgärder för att främja utveckling och användning av AI och för att genom ett rättsligt ramverk ta sig an vissa av de risker som finns kopplade till AI-användning. avser att överlägga med regeringen om dessa frågor, och vitboken har hänvisats till utskottet för granskning. Översyn av pliktlagen m.m. Med anledning av den tekniska utvecklingen beslutade regeringen att en särskild utredare ska se över regelverket för pliktleverans av material och Kungl. övriga arbete med att samla in, beskriva, bevara och tillhandahålla material (dir. 2019:84). Översynen ska även omfatta de rättsliga förutsättningarna för behandling av personuppgifter. Utgångspunkten ska vara att ta fram en medie-, teknik- och formatoberoende och därmed långsiktigt hållbar reglering. Uppdraget ska redovisas . • analysera regelverket för pliktexemplar och föreslå ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart nytt regelverk för såväl fysiskt som elektroniskt pliktmaterial • analysera regelverket för Kungl. insamling, beskrivning, bevarande och tillhandahållande av övrigt material och vid behov föreslå förändringar i det • analysera om dataskyddsregleringen behöver kompletteras för att nödvändig personuppgiftsbehandling ska kunna göras på ett ändamålsenligt sätt vid hantering av pliktmaterial enligt det föreslagna regelverket och vid Kungl. övriga arbete med att samla in, beskriva, bevara och tillhandahålla material. Utredaren ska lämna nödvändiga författningsförslag. När det gäller frågan om s.k. Eric-konsortier kan utskottet påminna om att detta är en organisationsform vars status och rättsliga kapacitet regleras i en rådsförordning. Ett Eric-konsortium styrs av både EU-lagstiftningen och den lagstiftning som gäller för det land som konsortiet är placerat i. Utskottet ser ingen anledning att föreslå några åtgärder för att ändra gällande ordning och avstyrker därmed motion 2019/20:828 (M) yrkande 10. När det gäller frågan om samarbete mellan lärosäten för att stärka forsknings- och utbildningsmiljöer kan utskottet konstatera att det ingår i lärosätenas ordinarie verksamhet att bedriva utbildning och forskning liksom att samverka med samhället. Utskottet vill också uppmärksamma att det pågår ett antal särskilda satsningar för att ytterligare stärka detta, t.ex. via myndigheten . Utskottet finner inte skäl att föreslå några ytterligare åtgärder och avstyrker därmed motion 2019/20:3188 (KD) yrkande 57. När det gäller frågan om AI-strategi och ett etiskt ramverk för AI-frågor vill utskottet påminna om att regeringen har tagit fram en nationell inriktning för AI-arbetet i som ska ligga till grund för kommande prioriteringar. Utskottet vill också påpeka att olika insatser och projekt med bäring på AI pågår genom t.ex. och och att flera lärosäten medverkar i satsningarna. Utskottet vill även framhålla att EU-arbetet med AI fortsätter. Kommissionen har presenterat meddelanden om AI som innehåller förslag för att bl.a. främja utvecklingen och användningen av AI samt utforma ett lämpligt rättsligt ramverk. Utskottet följer arbetet inom EU noga genom överläggningar med regeringen och kommer att granska kommissionens vitbok om artificiell intelligens. Därmed finner utskottet inte skäl att nu föreslå några ytterligare åtgärder på detta område och avstyrker motion 2019/20:3342 (L) yrkande 5. I fråga om pliktlagen kan utskottet konstatera att det pågår en översyn av regelverket för pliktleverans av material och det arbete med insamling, bevarande m.m. av material som Kungl. Översynen syftar till att ta fram en medie-, teknik- och formatoberoende och därmed långsiktigt hållbar reglering, och den särskilde utredaren ska bl. a. föreslå ett nytt regelverk för såväl fysiskt som elektroniskt pliktmaterial. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet bedömer att motionärernas önskemål om en anpassning av pliktlagen till dagens teknik är tillgodosett i och med denna utredning och avstyrker därför motion 2019/20:2898 (MP) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (KD) och 6 (L). I betänkandet behandlas motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /19 har detta gjorts i betänkande 2018/19:UbU14, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att göra någon annan bedömning nu och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Forskare och doktorander, punkt 1 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 6 och 8, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 58 och 59 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17. Forskarrörlighet är en av de viktigaste förutsättningarna för ett starkt och dynamiskt forskningssystem. Det stora värdet av rörlighet och mobilitet bland forskare är en ökad tillgång till internationella kontakter och nätverk, tillgång till avancerade forskningsinfrastrukturer och en ökad forskningsskicklighet. Det är därför oroande att mobiliteten bland forskare på svenska lärosäten är lägre än i andra jämförbara länder. Vi anser att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att ta fram ett analysunderlag med rekommendationer för en ökad forskarmobilitet. Målsättningen ska vara en ökad mobilitet bland svenska forskare, såväl mellan nationella och internationella lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Forskare och doktorander, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 6 och 8 samt 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 58 och 59 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17. På de främsta universiteten i västvärlden viktas undervisning högre än i , där forskning premieras alltför högt på bekostnad av undervisningen. Vi vill därför att fler kombinerade tjänster för forskning och undervisning inrättas. Detta är en mycket viktig parameter för att öka kvaliteten på både forskningen och undervisningen. Vi vill också värna forskarnas akademiska frihet. God kvalitet på forskningen hänger oundvikligen ihop med att forskningen är fri. Forskningsmedel från forskningsråd kan innebära politisk styrning av vilken forskning som ska göras. Vi anser att det är bättre om medlen går direkt till lärosätena. En sund jämställdhet ska råda inom akademin genom att man ger alla samma förutsättningar. All form av kvotering och särbehandling ska avskaffas eftersom det innebär att lägre krav ställs på de inkvoterade grupperna. Det är också viktigt att säkerställa hög kvalitet på forskningen utan att tumma på forskningsfriheten. Det råder inte någon motsättning mellan hög kvalitet på forskningen och att värna om forskningsfriheten, utan denna frihet är en förutsättning för hög kvalitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Forskare och doktorander, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 6 och 8, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 58 och 59. Det är viktigt med mobilitet mellan akademin och näringslivet, och detta bör underlättas. är små forskningsintensiva företag samt enskilda uppfinnare och företagare, snarare än akademin, en allt viktigare källa till innovationer. Det är därför nödvändigt att det blir både lättare och mer förtjänstfullt att gå från forskningsvärlden till näringslivet och vice versa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Forskare och doktorander, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 6 och 8, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 58 och 59 samt 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17. Osäkra anställningsförhållanden är ett stort problem på den svenska arbetsmarknaden, och det är särskilt stort inom högskolesektorn. Regeringen bör därför vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander. Det bör sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning. Den övre tidsgränsen bör vara maximalt 24 månader . Stipendiefinansiering under forskarutbildningen innebär en rad nackdelar. Regeringen bör därför gå vidare med förslag om bättre villkor för doktorander med stipendier (SOU 2016:29). Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Forskare och doktorander, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkandena 58 och 59 samt 2019/20:284 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2019/20:618 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2019/20:620 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 6 och 8, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 17. Nationella strategier för internationalisering av utbildning och forskning bör skapas för att främja svenska forskares deltagande i internationella samarbeten. Det är viktigt att säkra tydliga och förutsägbara karriärvägar som är baserade på meriteringsanställningar inom akademin. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda forskningsområden, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 22, 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:402 av (C) yrkande 2, 2019/20:410 av (C) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 41, 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 60 och 61, 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1515 av (MP), 2019/20:2241 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3, 2019/20:2931 av och (båda SD) yrkande 1, 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 1, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2019/20:3338 av m.fl. (L) yrkande 10, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 76 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi vill här uppmärksamma ett antal områden som är viktiga att satsa ytterligare på. Elflyg är avgörande för att minska flygets klimatpåverkan. gäller det att accelerera utvecklingen mot en minskning av flygets klimatpåverkan genom stöd till forskning och utveckling med ny teknik. Vidare är det centralt att långsiktigt stärka forskning och digital utveckling inom cancervården. Vi menar också att rymdforskning är ett forskningsområde som måste prioriteras. Fortsatta satsningar behöver göras inom området för att ska fortsätta att hålla en hög nivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda forskningsområden, punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 41, 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 60 och 61, 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 76 och 2019/20:402 av (C) yrkande 2, 2019/20:410 av (C) yrkande 3, 2019/20:1515 av (MP), 2019/20:2241 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 22, 2019/20:2916 av m.fl. (M) yrkande 31, 2019/20:2931 av och (båda SD) yrkande 1, 2019/20:3090 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3227 av och (båda SD) yrkande 1, 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24, 2019/20:3277 av Amineh Kakabaveh (-) yrkande 2, 2019/20:3338 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi vill i detta sammanhang uppmärksamma följande särskilda områden. Forskning och utveckling kopplat till gruvnäringens behov behöver öka. För att främja gruvnäringen bör mer resurser avsättas både för grundforskning och tillämpad forskning med inriktning mot gruvindustrin. Vidare krävs det en ökad satsning på forskning och utveckling av modern träbyggnadsteknik. Mer forskningsresurser bör omfördelas till aktiv skogsskötsel och utveckling av nya träbaserade produkter. Vi menar också att forskningen om elflyg bör bevakas. Forskning om nya byggmetoder för järnväg bör öka, liksom forskning och utveckling inom området förarlösa tåg. Vi vill även se en ökning av forskning om våld mot äldre eftersom det finns en bristande kunskap inom äldreomsorgen om våld i nära relationer. Dessutom bör det inrättas ett nationellt forskningsprogram inom området psykisk hälsa. På så sätt kan en god kontinuitet och en hållbar kunskapsutveckling inom området uppnås. Slutligen vill vi att reell miljöforskning ska premieras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda forskningsområden, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkandena 23 och 24 samt 2019/20:366 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:402 av (C) yrkande 2, 2019/20:410 av (C) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkandena 36 och 41, 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2019/20:615 av m.fl. (SD) yrkandena 60 och 61, 2019/20:820 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2019/20:825 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1515 av (MP),