bet · H801FiU11 · 2020-11-19 00:00:00 — Anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet används bl.a. för utgifter enligt lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd, för konsulära insatser vid en kris eller katastrof utomlands enligt lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser eller vid liknande händelser. Virusutbrottet har ökat behovet av konsulärt bistånd med mer än vad som har beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap De insatser som genomfördes för att bekämpa skogsbränder i flera delar av landet medförde omfattande kostnader för de drabbade kommunerna. För att betala ut den ersättning som kommunerna är berättigade till bör anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/Dac). Kostnader för att ta emot asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår, i enlighet med /Dac:s riktlinjer, i biståndsramen. Dessa kostnader återfinns inom utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Till följd av spridningen av covid-19 väntas antalet nya asylsökande minska , vilket även leder till att de kostnader som klassificeras som bistånd minskar jämfört med vad som har antagits. Dessa medel bör återföras till biståndsanslaget. Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 minskas anslaget med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Medel har tillförts anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård i flera extra ändringsbudgetar . Nya beräkningar visar att de tillförda medlen inte är tillräckliga för att täcka kommunernas och regionernas merkostnader till följd av covid-19. Anslaget bör därför ökas med 5 . För att säkra den nationella tillgången till utrustning, materiel och läkemedel som köps in till följd av spridningen av covid-19, och möjliggöra lagerhållning, bör anslaget ökas med . Personal som arbetar inom hälso- och sjukvården, och som med anledning av sitt arbete har påverkats av spridningen av covid-19, bör kunna erbjudas ett förstärkt stöd av regionerna i form av krisstöd, samtalsstöd och traumastöd m.m. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget därmed ökas med 5 . Personal som arbetar inom hälso- och sjukvård och äldre-omsorg, och som i sitt arbete har påverkats av spridningen av covid-19, bör kunna erbjudas ett förstärkt stöd av kommunerna. Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet bör därför ökas med . Regeringen föreslår att godkänner att anslaget får användas för utgifter för förstärkt stöd i form av krisstöd, samtalsstöd och traumastöd m.m. till personal inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg som med anledning av sitt arbete har påverkats av sjukdomen covid-19. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning När det gäller anslaget 2:1 anför regeringen att på grund av den pågående spridningen av covid-19 har inflödet av ärenden ökat kraftigt för flera förmåner, och flera reformer har genomförts med anledning av pandemin. Det medför ökad administration och behov av att stärka tekniska system i en större omfattning än vad som har beräknats. Anslaget bör därför ökas med . För att socialförsäkringssystemet ska uppfattas som trovärdigt krävs att ersättningar som betalas ut kommer rätt person eller rätt företag till del. kontrollarbete bör stärkas. Det medför även en ökad administration av återkrav. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom arbete med anledning av införandet av en ny socialförsäkringsförmån i form av ett tillägg till den inkomstgrundade ålders-pensionen, det s.k. inkomstpensionstillägget, har visat sig vara förknippat med högre utgifter än vad som har beräknats. Anslaget 2:1 bör därför ökas med . Genomförandet av Pensionsgruppens överenskommelse om justerade pensionsåldrar medför vidare ökad administration och behov av systemutveckling hos . Utgifterna för systemutveckling bedöms nu bli högre än vad som har beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget 2:1 ökas med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Fler hushåll har rätt till bostadsbidrag till följd av minskade inkomster exempelvis på grund av arbetslöshet. Det har medfört att utgifterna för bostadsbidrag har varit högre än vad som har beräknats. Vidare utnyttjades anslagskrediten 2019, vilket minskar utrymmet på anslaget 2020. Anslaget 1:8 Bostadsbidrag bör därför ökas med . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Antalet arbetslösa bedöms öka ytterligare jämfört med tidigare bedömningar. Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen och behovet av arbetsmarknads-politiska insatser förväntas därmed öka. Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör därför ökas med 3 . Ingångna avtal med matchningsaktörer innebär ekonomiska åtaganden och därmed utgifter för kommande budgetår. Den del av ersättningen till fristående matchningsaktörer som enligt dessa avtal är resultatbaserad och utbetalas i efterhand väntas öka mer än vad som har beräknats. Därutöver förväntas även utgifterna för extratjänster och introduktionsjobb där programperioden sträcker sig över öka jämfört med vad som har beräknats. Bemyndigandet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads-politiska program och insatser bör därför ökas med 4 . Antalet konkurser och rekonstruktioner till följd av spridningen av covid-19 bedöms öka mer än vad som har beräknats och anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning bör därför ökas med . Upplåningen för studielån och kapitaliserade räntor har ökat mer än vad som har beräknats, vilket i huvudsak beror på ökningen av antalet som studerar och erhåller studiemedel till följd av den pågående spridningen av covid-19. Låneramen i för studielån bör därför ökas med 2 till 240 . På grund av ökningen av studerande till följd av spridningen av covid-19 har efterfrågan på inläst litteratur varit större än vad som har beräknats. Anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål bör därför ökas med . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. används bl.a. för utgifter för statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning, ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever och statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . Antalet elever har ökat i flera av de målgrupper som omfattas av de bidragen och stöden. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Fortsatta insatser behövs för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av virusutbrottet. Ytterligare medel behöver därför tillföras , , och . Medlen ska bl.a. täcka intäktsbortfall i verksamhet som helt finansieras med avgiftsintäkter. Därutöver bör medel även tillföras för kostnader kopplade till renoveringen av Botanhuset. Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter bör därför ökas med . Stiftelsen Maskinhallen har ett omfattan-de renoveringsbehov. Detta har medfört oförutsedda kostnader för stiftelsen. Anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser bör därför ökas med . Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik har en ökad ärendetillströmning med ett mycket stort antal ärenden till följd av spridningen av covid-19. För att hantera de tillkommande ärendena, och för att klara de krav som och rådets direktiv /11/EU av om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv /22/EG (direktiv om alternativ tvistlösning) ställer på myndig-hetens handläggningstider, bör anslaget 2:2 ökas med . Finansiering sker genom att anslagen 1:1 Statskontoret och 1:9 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslaget 2:1 minskas med vardera. Minskningarna bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslagen. Utgiftsområde 19 Regional utveckling Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Utbetalningstakten inom programmen har minskat på grund av spridningen av covid-19, vilket innebär att åtagandena inte har infriats i den omfattning som var planerat. Detta kommer i stället att ske . Bemyndigandet för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden bör därför ökas med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Antalet klimatbonusbilar har ökat mer än vad som hade beräknats . För att täcka årets utbetalningar av klimatbonusen behöver ytterligare medel tillföras, och anslaget 1:8 Klimatbonus bör därför ökas med . Anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar används bl.a. för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar samt för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till att öka ambitionen i genomförandet av . Verksamheten omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter under kommande budgetår. De fleråriga projekt som har blivit aktuella hos multinationella utvecklings-banker omfattar större belopp än vad som har beräknats. Bemyndigandet bör därför ökas med och förlängas till 2032. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar används bl.a. för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Ett ökat och förlängt bemyndigande skulle innebära ökade möjlig-heter att ingå åtaganden om större och långsiktiga projekt, som även främjar en grön återhämtning efter pandemin. Bemyndigandet bör därför ökas med 2 och förlängas till 2026. elnät behöver byggas ut i en snabbare takt för att säkerställa försörjningen i hela landet. Av denna anledning bör bl.a. Energimarknads-inspektionens handläggningstider för tillståndsprocesser förkortas. För att möjliggöra detta behöver anslaget 1:6 tillföras . Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används bl.a. för utgifter för utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader. Ersättningskraven på staten har blivit högre än vad som har beräknats och anslaget bör därför ökas med . är i behov av ytterligare medel för att betala skatt för förbrukning av el inom järnvägssektorn för perioden fr.o.m. t.o.m. . Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör därför ökas med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel På grund av förändrade regler och rutiner för stödhanteringen har utbetalningar av framför allt skolmjölksstöd försenats. För att möjliggöra utbetalning av stöd till skolmjölk och producentorganisationer för frukt och grönt behöver anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. tillföras . Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur används bl.a. för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för 2014–2020. EU:s finansieringsandel har ökat. Programmets totala budget är oförändrad, efter-som den svenska medfinansieringen minskar med motsvarande belopp. För att kunna utnyttja de tilldelade EU-medlen för programperioden bör anslaget ökas med . of () är ett s.k. anmält organ i för certifiering av medicintekniska produkter enligt gällande regelverk. EU har beslutat om ett nytt, mer omfattande regelverk som ska börja tillämpas . För att säkerställa att också enligt det nya regelverket har ett anmält organ för certifiering av medicintekniska produkter måste ansöka om att kvarstå som anmält organ, vilket medför ökade utgifter. Spridningen av covid-19 understryker vikten av att ett sådant organ finns i även i fortsättningen. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. I budgetpropositionen föreslår regeringen att arbetsgivare inom ramen för systemet med korttidsarbete ska kunna få ersättning för kompetensinsatser som arbetstagaren får ta del av under korttidsarbetet (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24 avsnitt 4.7). För att förbereda införandet av ersättning för kompetensinsatser vid korttidsarbete behöver tillföras ytterligare resurser, och anslaget 1:4 bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:3 Institutens strategiska kom-petensmedel minskas som framgått anslaget 1:5 Näringslivsutveckling med . Vidare minskas anslaget 1:5 med för att bidra till finansieringen av anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag. Sammantaget bör därmed anslaget 1:5 Näringslivs-utveckling minskas med . Minskningen bedöms innebära att vissa planerade insatser inte kommer att kunna genomföras under innevarande år. Spridningen av covid-19 har haft en stor påverkan på ett antal bolag med statligt ägande. har därför bemyndigat regeringen att delta i rekapitaliseringen av samt besluta om kapitaltillskott till och (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). För att säkerställa att kapitaltillskotten inte strider mot inhämtas utlåtanden från externa rådgivare. Externa rådgivare har även anlitats för att tillvarata statens intressen i rekapitaliseringen av . Med anledning av detta beräknas utgifterna för extern rådgivning bli högre än beräknat. Anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslagen 1:5 Näringslivsutveckling och 1:11 minskas med respektive . Minskningen av anslaget 1:11 bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. På grund av spridningen av covid-19 har i senarelagts med . Dessutom har bygget av den svenska paviljongen fördyrats. Det medför ökade kostnader för det svenska deltagandet, och anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner De slutliga beräkningarna av LSS-kostnaderna visar att bidragen till kommunerna kommer att överstiga anvisade medel . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader bör därför ökas med . Den utjämningsavgift som vissa kommuner betalar till staten ökar med motsvarande belopp och redovisas mot inkomsttitel. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag har fått ökade möjligheter att göra avsättningar till periodiseringsfonder (prop. 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, rskr. 2019/20:204). Detta påverkar kommunsektorns skatteunderlag. Underlaget minskar , men ökar 2020–2025 när avsättningarna till periodiseringsfonder återförs till beskattning. Över tid kommer de ändrade reglerna att vara neutrala för kommunsektorn. Kommunsektorns skatteintäkter och därmed resultat kommer dock att minska med 1 . Anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden bör därför ökas med 1 . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen avgift till Europeiska unionens allmänna budget beräknas öka jämfört med tidigare beräkningar och uppgå till 44 . Ökningen beror bl.a. på att EU har beslutat om flera ändringsbudgetar . Ändringsbudgetarna beror främst på den pågående kris som har orsakats av spridningen av covid-19 och som medför betydande konsekvenser för EU:s budget. Anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen bör därför ökas med 2 . Proposition 2020/21:45 Extra ändringsbudget – Ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall I proposition 2020/21:45 Extra ändringsbudget – Ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall lämnar regeringen förslag till ytterligare åtgärder med anledning av spridning-en av sjukdomen covid-19. Enligt regeringens förslag i propositionen ska förmån av fri kost skattebefrias, under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och måltiden lämnas utan krav på motprestation. Förslaget syftar till att från förmånsbeskattning undanta måltider som lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd. Det innebär att förmån av fri kost som har lämnats efter under sådana förhållanden inte ska tas upp till beskattning. Förslaget medför ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229), som föreslås träda i kraft . Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Förslaget redovisas nedan, liksom övriga förslag i propositionen som avser ändringar i statens budget . Inledningsvis redovisas vad regeringen anför i propositionen om sin behandling av ett tillkännagivande från finansutskottet. har tillkännagett för regeringen som sin mening det som finans-utskottet anfört om att regeringen möjligt bör återkomma med förslag om ändringar i lagstiftningen för att säkerställa att förmåner som lämnas efter och t.o.m. i form av transporter till och från arbetet och fria måltider i anslutning till arbetet för personal i vård- och omsorgsverksamhet undantas från beskattning (bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). Förslaget i den aktuella propositionen innebär att den del av tillkännagivande som avser undantag från beskattning av förmån i form av fria måltider i anslutning till arbetet tillgodoses. Propositionen innehåller dock inte något förslag när det gäller den del av tillkännagivandet som avser att i lagstiftning införa undantag från beskattning av förmån i form av fria transporter till och från arbetet för vård- och omsorgspersonal. klargjorde i ett ställningstagande (dnr 8-328995) att om en anställd under en pågående pandemi, i syfte att minska risken för smittspridning, får taxiresor eller en liknande reseförmån av sin arbetsgivare, bör förmånen inte värderas till en högre kostnad än som motsvarar vad en resa inom kollektivtrafiken hade kostat. Ställningstagandet skulle tillämpas fr.o.m. och så länge som rekommendationer om begränsningar för att minska smittspridningen i kollektivtrafiken kvarstod. Regeringen anser, mot bakgrund av de relativt låga förmånsvärden som aktualiseras för fria taxiresor och liknande reseförmåner samt med hänsyn till den begränsade tidsperiod som det i praktiken är fråga om, att det inte finns skäl att vidta några lagstiftningsåtgärder när det gäller förmån av fria transporter till och från arbetet. Regeringen har därvid också beaktat att det är svårt att i lagstiftning, på ett tillräckligt träffsäkert sätt, avgränsa skatteregler till vissa specifika yrkeskategorier eller särskilda arbetsplatser. Något förslag om ändrad lagstiftning lämnas således inte i denna del. Regeringen anser att tillkännagivande därmed är slutbehandlat. Ändrade regler för kostförmån i särskilda fall Regeringen anför att de senaste månadernas mycket speciella situation i med spridningen av det nya coronaviruset har inneburit påfrestningar för många. För några av dem som har arbetat , bl.a. personal inom vård- och omsorgsverksamhet, har arbetsbelastningen varit ansträngd. Det arbete som ändå måste utföras under ibland svåra förhållanden har uppmärksammats och lovordats, och det har tagits många initiativ runt om i landet för att på olika sätt visa stöd och uppskattning. En sådan åtgärd har varit att skänka mat till personal som arbetar inom sjukvården. har det varit fråga om att privatpersoner har skänkt enklare förtäring i form av exempelvis smörgåsar, men det har även förekommit att företag och organisationer i mer organiserad form har samlat in och donerat t.ex. matlådor. Liknande initiativ förekom även i samband med skogsbränderna , då brandmännen uppmärksammades för sina insatser genom matgåvor från privatpersoner och företag i den då rådande situationen. Viljan att skänka måltider har visat sig vara stor. Mycket talar också för att matgåvor från allmänheten som tecken på uppskattning och stöd är ett fenomen som kommit för att stanna. Överlämnandet av matgåvorna sker på olika sätt. I vissa fall har gåvorna lämnats direkt till de anställda och i vissa fall till arbetsgivaren för administration och vidare fördelning till personalen. Detta har i sin tur aktualiserat frågan hur sådana matgåvor ska behandlas i förhållande till reglerna om beskattning av förmån av fri kost som erhålls på grund av tjänst. Enligt huvudregeln i 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), för-kortad IL, ska löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst tas upp som intäkt. Fri kost som erhålls på grund av tjänst är som utgångpunkt skattepliktig enligt denna huvudregel. En förmån av fri kost är i vissa fall undantagen från förmånsbeskattning. Detta gäller exempelvis en förmån av fri kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa, fri frukost på hotell och liknande inrättningar i samband med övernattning samt en förmån av fri kost vid representation i vissa fall (11 kap. 2 § IL). I propositionen påpekas att enklare förtäring i form av smörgåsar, frukt, fikabröd och godis som erhålls på grund av tjänst inte utgör en skattepliktig kostförmån utan är skattefri enligt bestämmelserna om personalvårds-förmåner. Däremot utgör hela måltider, i form av frukostar, luncher och middagar, som erhålls på grund av tjänst en skattepliktig kostförmån enligt gällande bestämmelser. När det gäller matgåvor som en anställd har fått från någon annan än arbetsgivaren följer det av praxis att det ska finnas en ekonomisk intressegemenskap eller något annat samband mellan arbetsgivaren och den som har lämnat förmånen för att sådana gåvor ska anses komma från anställningen och utgöra skattepliktig kostförmån. Allmänheten har i olika krissituationer velat skänka matgåvor till anställda runt om i landet, och de har, förutom gåvor i form av enklare förtäring, även omfattat gåvor i form av hela måltider. Matgåvorna har ofta lämnats till de anställdas arbetsgivare för administration och vidare fördelning till de anställda, men i vissa fall även direkt till de anställda. Frågan hur dessa matgåvor ska behandlas skattemässigt har uppmärksammats , och det har från olika håll framhållits att det inte är rimligt att dessa gåvor förmånsbeskattas och att det finns ett behov av att se över bestämmelserna. En del matgåvor som lämnas av allmänheten torde vara undantagna från förmånsbeskattning redan med stöd av gällande praxis. Det kan dock vara svårt att veta hur involverad en arbetsgivare kan vara i administrationen och distributionen av matgåvor utan att gåvorna kommer att anses utgöra en skattepliktig kostförmån. Det finns ett klart behov av förtydligande när det gäller den skattemässiga behandlingen av dessa matgåvor, och det är inte rimligt att denna typ av matgåvor förmånsbeskattas. För att regelsystemet ska bli enkelt, tydligt och förutsebart både för dem som lämnar gåvorna och för arbetsgivare och anställda bör det därför i lagtext införas en bestämmelse som undantar förmån av fri kost i särskilda fall från beskattning. Ett av syftena med det svenska skattesystemet är att reglerna ska vara generella och inte undanta exempelvis vissa grupper av anställda från beskattning. Som utgångspunkt ska samma skatteregler gälla för alla personer med en viss typ av inkomst. Ett undantag från förmånsbeskattning av kost i särskilda fall bör därför enligt regeringens mening inte vara avgränsat till vissa yrkeskategorier.