bet · H701SkU22 · 2020-04-27 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 om frågor på punktskatteområdet. Motionerna innehåller bl.a. förslag som gäller skatten på elektrisk kraft, skatten på drivmedel, fordonsskatten, trängselskatten, kemikalieskatten, flygskatten, spelskatten, reklamskatten, skatten på avfall, skatten på bekämpningsmedel och skatterna på alkohol och tobak. Vidare behandlas frågor om att införa en turistavgift, skatt på handelsgödsel, skatt på socker, skatt på enskilda avlopp som inte åtgärdats och en särskild skatt på gruvor och naturresurser. I betänkandet finns 29 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och tre särskilda yttranden (M, KD). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nedsatt elskatt för tunga fordon Skatt på drivmedel m.m. 1.Energiskatt, punkt 1 (M) 2.Energiskatt, punkt 1 (SD) 3.Energiskatt, punkt 1 (C) 4.Energiskatt, punkt 1 (L) 5.Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (M) 6.Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (C) 7.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (SD) 8.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (KD) 9.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) 10.Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (C) 11.Vägskatt, punkt 5 (SD) 12.Vägskatt, punkt 5 (C) 13.Vägskatt, punkt 5 (V) 14.Vägskatt, punkt 5 (KD) 15.Fordonsskatt, punkt 6 (C) 16.Bonus–malus-system, punkt 7 (M) 17.Bonus–malus-system, punkt 7 (KD) 18.Kemikalieskatt, punkt 10 (SD) 19.Alkohol, punkt 11 (M) 20.Flygets beskattning, punkt 13 (M) 21.Flygets beskattning, punkt 13 (SD) 22.Flygets beskattning, punkt 13 (KD) 23.Flygets beskattning, punkt 13 (L) 24.Reklamskatt, punkt 15 (KD) 25.Skatt på avfall, punkt 16 (M) 26.Skatt på bekämpningsmedel, punkt 17 (SD) 27.Skatt på bekämpningsmedel, punkt 17 (V) 28.Skatt på gödselmedel, punkt 18 (SD) 29.Avloppsskatt, punkt 20 (KD) 1.Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (M) 2.Kemikalieskatt, punkt 10 (M) 3.Kemikalieskatt, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:548 av m.fl. (SD), 2019/20:1218 av (S), 2019/20:2095 av (L), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 18, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 36, 38 och 39 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Nedsatt elskatt för tunga fordon 2019/20:730 av (S), 2019/20:2838 av m.fl. (M) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Skatt på drivmedel m.m. 2019/20:205 av (KD), 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2019/20:877 av (M), 2019/20:957 av Per (SD), 2019/20:1014 av (M), 2019/20:1028 av (M), 2019/20:1029 av (M), 2019/20:1474 av (M), 2019/20:1475 av (M) yrkande 2, 2019/20:1554 av (M), 2019/20:1934 av (M), 2019/20:2519 av (M), 2019/20:2571 av och (båda M), 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2019/20:2934 av (M), 2019/20:2997 av (M) och 2019/20:2999 av (M). Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) 2019/20:18 av (SD), 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2019/20:1578 av (M) och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) 2019/20:1058 av (SD) och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 15 (C) 2019/20:839 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:1901 av (M), 2019/20:2476 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 9, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 13, 2019/20:2671 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 7–9, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 9–11 och 2019/20:3365 av m.fl. (M). Reservation 16 (M) Reservation 17 (KD) 2019/20:729 av (S), 2019/20:2371 av (M), 2019/20:2403 av (M) yrkande 3 och 2019/20:3166 av (SD) yrkande 4. 2019/20:1185 av (S). 2019/20:374 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:517 av och (båda KD), 2019/20:610 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:626 av (KD) och 2019/20:2406 av och (båda M). Reservation 18 (SD) 2019/20:1569 av och (båda M) och 2019/20:2674 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 19 (M) 2019/20:406 av (C) yrkande 3 och 2019/20:1162 av (M). 2019/20:612 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1100 av och (båda MP) yrkande 3, 2019/20:1900 av (M), 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 34, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 27, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 77 och 2019/20:3000 av (M). Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) Reservation 22 (KD) Reservation 23 (L) 2019/20:1559 av m.fl. (M). 2019/20:2593 av och (båda M), 2019/20:2661 av (M) och 2019/20:3241 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 24 (KD) 2019/20:1109 av (MP) yrkande 3 och 2019/20:2663 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 25 (M) 2019/20:610 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 26 (SD) Reservation 27 (V) 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 28 (SD) 2019/20:81 av (SD) och 2019/20:860 av (SD). 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 49. Reservation 29 (KD) 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 11. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (SD), (S), (S), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (V), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som tar upp frågor om ändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller bl.a. förslag som gäller skatten på elektrisk kraft, skatten på drivmedel, fordonsskatten, trängselskatten, kemikalieskatten, flygskatten, spelskatten, reklamskatten, skatten på avfall, skatten på bekämpningsmedel och skatterna på alkohol och tobak. Vidare behandlas förslag som gäller införande av en turistavgift, skatt på handelsgödsel, skatt på socker, skatt på enskilda avlopp som inte åtgärdats och en särskild skatt på gruvor och naturresurser. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2018/19:SkU12. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som gäller skattereduktionen för mikroproduktion av el, skatten på solel, skattenedsättningen för serverhallar, återbetalning av elskatt, en flexibel elskatt, en koldioxidskatt som betalas ut till alla medborgare, subventioner av fossila bränslen, ekonomiska styrmedel, en konkurrensneutral beskattning och principerna för beskattningen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur EU:s medlemsstater ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimiskattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Energi- och koldioxidskattesatserna på fossila bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE. finns regler i LSE om att räkna om energiskattesatserna för elektrisk kraft samt energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen i form av historiska prisförändringar i konsumentprisindex (KPI-omräkning). All elektrisk kraft som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för elektrisk kraft när kraften levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Energiskatten på elektrisk kraft har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men är skatten ett kostnadseffektivt och viktigt styrmedel för att uppnå målen för effektivare energianvändning. Styrningen mot en effektivare användning av resurser sker genom att skatten påverkar priserna. Den nuvarande energiskatten på elektrisk kraft är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vem som förbrukar den. betalar servicesektorn samma energiskatt på elektrisk kraft som hushållen, medan tillverkningsindustrin samt jord-, skogs- och vattenbruket är lågt beskattade. Möjligheten för att fritt utforma energiskatten på elektrisk kraft är unionsrättsligt begränsad genom bl.a. energiskattedirektivet och . gäller ytterligare en skattenedsättning på egenproducerad förnybar el. Energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17: SkU30, rskr. 2016/17:267). Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Regeringen föreslog i en lagrådsremiss att energiskatten slopas helt på el som framställs i små anläggningar på den plats där den förbrukas. Förslaget har anmälts till kommissionen och avvaktar nu besked. Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el En skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el infördes . Skattereduktionen uppgår till för levererad el. Underlaget för skattereduktionen får inte överstiga det antal kilowattimmar som tagits ut från nätet och det får högst uppgå till . I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att man avsåg att utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. om det samlade stödet till solel har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. har också granskat om regeringen och berörda myndigheter i tillräcklig omfattning har tagit fram samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet som underlag för beslut om styrmedel för stöd till solel och om dessa underlag rapporterats på ett transpa-rent sätt. Granskningen har redovisats i rapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29). Regeringen har redovisat sin bedömning av iakttagelser i skrivelse 2017/18:181 (Jfr bet. 2017/18: NU18). Nedsatt energiskatt för serverhallar El som förbrukas i en datorhall beskattas med . Med datorhall menas en anläggning där en näringsidkare bedriver informationstjänstverksamhet, informationsbehandling eller uthyrning av serverutrymme med en sammanlagd installerad effekt på . Effektgränsen om har bara betydelse för frågan om en anläggning är en datorhall. Utrustningen kan ägas av den som driver datorhallen eller av dennes kunder. Det sistnämnda är vanligt vid samlokaliseing, där företagen i fråga (s.k. colocationföretag) hyr ut serverutrymme och därtill hörande tjänster till olika externa kunder. Det är den som förfogar över utrustningen som är berättigad till nedsättningen. Nedsatt energiskatt på el endast genom avdrag eller återbetalning gäller att den lägre beskattningsnivån vid förbrukning för vissa ändamål endast uppnås genom avdrag eller återbetalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling uppnås endast genom återbetalning. Som huvudregel gäller att statligt stöd förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är den stödgivande myndigheten. Återbetalning medges om beloppet uppgår till för ett kalenderår. Om årsförbrukningen beräknas uppgå till kan man söka återbetalning . I kommittémotion 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att inte längre återbetalar energiskatt till de företag som driver serverhallar utan att äga utrustningen. tolkning av reglerna gör att det finns en risk att serverhallsföretag läggs ned och att går miste om framtida investeringar i branschen. Regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till att skatt ska kunna återbetalas oavsett vem som äger utrustningen. I kommittémotion 2019/20:548 av m.fl. (SD) anförs att solceller producerar som bäst och några månader framåt och i princip ingenting årets mörkaste och kallaste månader. De kan inte ersätta någonting annat i energisystemet eftersom vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som störst. Skattereduktionen för mikroproduktion av el innebär därför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig måste man också vara resurseffektiv. Skattereduktionen för mikroproduktion av el bör tas bort. I motion 2019/20:1218 av (S) föreslås att det införs en extraskatt på fossila bränslen som betalas tillbaka till alla medborgare. De med låg inkomst som också orsakar låga utsläpp får lika mycket i återbäring som de med hög inkomst som orsakat större utsläpp. I detta liknar skatten och återbäringen delvis en medborgarlön eller basinkomst. Skatten får alltså en fördelningspolitisk effekt. Skattemodellen är främst riktad mot energisektorn och fordonsbränslen. I motion 2019/20:2095 av (L) föreslås ett svenskt avgifts- och utdelningssystem för minskade koldioxidutsläpp. I kommittémotion 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att företagare med elintensiv industriproduktion som vill ha energiskatten återbetald måste ansöka hos . Företag med stor förbrukning, kan ansöka om återbetalning – medan små företag bara får ansöka en gång . Det gör att småföretagare får ligga ut med större summor sett till sin omsättning, vilket kan hota likviditeten. Även små företag bör kunna ansöka om återbetalning kvartalsvis. Det är en märklig och onödigt administrativt betungande ordning att små och medelstora företag ska behöva ligga ute med stora summor för att sedan äska tillbaka delar av det som företaget betalat in till . Det här är ett typexempel på en onödigt betungande regelbörda som saknar ett rimligt syfte. I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkanden 7 anförs att subventioner till fossila bränslen bör fasas ut. I partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 11 anförs att en större andel väderberoende kraftproduktion ökar behovet av en mer flexibel elanvändning. Genom en elskatt som varierar med efterfrågan kan belastningen minskas när trycket är som hårdast. Möjligheten att införa en mer flexibel elskatt som varierar med efterfrågan bör därför utredas. I kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att ska vara ledande i det globala, europeiska och regionala miljöarbetet genom att främja olika regelverk för att ekonomiska styrmedel effektivt ska kunna användas för resurseffektivitet och en giftfri vardag. I kommittémotion 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 18 anförs att subventioner och avgifter inom den digitala sektorn slår snett. Globala jättar får tillgång till avgiftsfri energi till sina servrar medan svenska bolag får betala avgifter. Elektronik beläggs med kraftiga avgifter utifrån en förlegad syn på hur elektroniskt minne används. En översyn av skatter, avgifter och avdrag bör enligt motionärerna göras för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning. I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) anförs att möjligheten till en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan bör utredas i syfte att minska belastningen på elnätet när efterfrågan på el är som störst (yrkande 36). Vidare bör skatten för användning av egenproducerad solel tas bort för att stärka incitamenten och möjligheterna för att producera solel (yrkande 38). Motionärerna anför i yrkande 39 att förutsättningarna för mikroproduktion av förnybar el bör förbättras, bl.a. genom att underlätta för den som bor i lägenhet att vara andelsägare i en mikroproduktionsanläggning. I partimotion 2019/20:3351 av m.fl. (L) anförs att principen om att förorenaren ska betala innebär att olika verksamheter i högre grad ska stå för sina klimatkostnader. kan höjda skatter på utsläpp och miljöskadlig verksamhet kompenseras med sänkta skatter på arbete och företagande (yrkande 1). Motionärerna anför vidare i yrkande 3 att ska driva på för att EU ska ha en gemensam politik som bidrar till att alla EU-länder minskar sina koldioxidutsläpp. De anser att bör verka för en gemensam europeisk koldioxidskatt. Regeringen har tidigare uttalat att det krävs en mer ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik och att den kommer att verka för att regelverket på energi-, miljöskatte- och statsstödsområdena ses över för att möjliggöra effektiva ekonomiska styrmedel för att sänka utsläppen och klara klimatkrisen och artkrisen. Viktiga steg har redan tagits och lagstiftning på framför allt miljö-, klimat- och energiområdet har förhandlats och håller på att förhandlas för att ska kunna ställa om till ett mer hållbart samhälle. Främst har politiska åtgärder vidtagits för att tackla klimatkrisen: ett klimatpolitiskt ramverk som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd infördes . För att jobba framgångsrikt med hållbarhetsfrågan måste samtliga 16 miljömål dock uppfyllas. För att minska utsläpp från transportsektorn har ett reduktionspliktssystem, ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och en flygskatt införts. Regeringen har vidare uttalat att man bl.a. kommer att verka för att EU:s lagstiftning säkerställer att målen för förnybar energi och energieffektivisering nås samt skapar goda förutsättningar för hållbar bioenergi. I proposition 2019/20:65 redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklusive de beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. Regeringen föreslår att ökade ansträngningar görs för att integrera klimatpolitiken i alla relevanta politikområden för att det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet kan nås. Att sätta ett pris på utsläppen, dvs. principen att förorenaren betalar, är grundläggande för klimatpolitiken. Energi- och koldioxidskatterna har en särställning i termer av påverkan på utsläppsutvecklingen i och är fortfarande av grundläggande betydelse för utsläppen från exempelvis transporter, fjärrvärmeproduktion och industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Priset på utsläpp bidrar till att kostnadseffektivt styra mot uppsatta politiska mål. Utsläppspriset ger en styrsignal till alla aktörer och förbättrar klimatsmarta alternativs konkurrenskraft. Det är viktigt att verka för skärpta åtaganden för alla länder med stora utsläpp för att främja en global prissättning av växthusgasutsläpp. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller inriktningen av det arbete som krävs för att klara klimatkrisen. Utskottet ser inte någon anledning att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om nya inslag i lagstiftningen om energiskatter eller om allmänna principer vid utformningen av energibeskattningen. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel. De medel som avsattes för investeringsstödet för solel 2017 var åtta gånger högre än 2015. I budgetpropositionen uttalade regeringen att den anser att solelen behöver främjas ytterligare och att man därför skyndsamt skulle se över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet elektricitet producerad med solceller och den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. infördes därför en ytterligare skattenedsättning på egenproducerad förnybar el, som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att man fortsatte att stimulera utbyggnaden av solceller och att solcellsstödet därför skulle tillföras ytterligare medel. Regeringen uttalade också att åtgärder skulle vidtas för att öka intresset för stödet, främst bland privatpersoner, och för att effektivisera stödgivningen. Regeringen avsåg bl.a. att utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Regeringen föreslog sedan i en lagrådsremiss att energiskatten skulle slopas helt på el som framställs i små anläggningar på den plats där den förbrukas. Förslaget avvaktar ett godkännande från Europeiska kommissionen. Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen genomfört i syfte att främja solel och ser inte något behov av tillkännagivanden till regeringen med denna inriktning. Utskottet är inte heller berett att styrka förslagen om att skattereduktionen för mikroproduktion av el ska tas bort. Regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar. Efter förslag från regeringen har energiskatten först sänkts för den som förbrukar el i en datorhall och därefter har definitionen av datorhall utvidgats. Skattesänkningen och utvidgningen har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. har i ett ställningstagande klargjort att de regler som gäller på området innebär att det är den som förfogar över den aktuella utrustningen som ska söka nedsättning för den el som förbrukas i en datorhall. Finansministern har uppgett att hon kommer att följa frågan om de administrativa effekterna för företagen. Utskottet är inte berett att tillstyrka de motionsförslag som gäller återbetalning av energiskatt till företag som driver datorhallar. gäller att den lägre beskattningsnivån vid förbrukning för vissa ändamål endast uppnås genom avdrag eller återbetalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling uppnås endast genom återbetalning. Som huvudregel gäller att statligt stöd förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är den stödgivande myndigheten. Återbetalning medges om beloppet uppgår till för ett kalenderår. Om årsförbrukningen beräknas uppgå till kan man söka återbetalning . Bestämmelserna om återbetalning har sin grund i att utbetalning av stöd kräver en direkt kontakt mellan den stödgivande myndigheten och stödmottagaren. Gränsen för återbetalning har satts efter en avvägning mellan den enskildes intresse och den kostnad som uppkommer vid hanteringen. Utskottet är inte berett att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om utformningen av dessa regler. Med det anförda och då utskottet inte heller i övrigt är berett att ställa sig bakom de förslag som läggs fram i motionerna avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Nedsatt elskatt för tunga fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om nedsatt elskatt för båtar och bussar som går på el. Jämför reservation 5 (M) och 6 (C). Den som är skattskyldig för energiskatt på el får göra avdrag för skatt på el som förbrukats hos den skattskyldiga i tåg eller annat spårbundet transportmedel eller för motordrift eller uppvärmning i samband med en sådan förbrukning (11 kap. 9 § första stycket 1 LSE). I motion 2019/20:730 av (S) anförs att kollektivtrafikfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn är undantagna från skatt på energin de använder. Detta gäller dock inte för elektrifierade bussar. Rimligen borde skattelagstiftningen gälla lika för all elektrifierad kollektivtrafik oavsett om den är rälsbunden eller inte, anser motionären. I motion 2019/20:2838 av m.fl. (M) anförs att möjligheten att sätta elskatten för elbussar till samma nivå som för spårbunden kollektivtrafik bör ses över.