bet · H701NU12 · 2020-03-19 00:00:00 — Statsministern är ordförande för rådet, och ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. har en rådgivande funktion och ska tillföra nya perspektiv på frågor av betydelse för innovationsklimatet och svensk konkurrenskraft på både kort och lång sikt. I budgetpropositionen anger regeringen att grunden för det nationella innovationsrådets verksamhet bör även fortsättningsvis vara rådets möten. Vidare har avsatts –2022 till (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24, bet. 2019/20:NU1). Medlen ska ha en koppling till det nationella innovationsrådet och användas för strategiska insatser inom ramen för rådets arbete och prioriteringar. lade på eget initiativ fram ett förslag till ändringar i statens budget 2020, och beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (bet. 2019/20:FiU49). förslag innebar att ramen för bl.a. utgiftsområde 24 Näringsliv ändrades. Ändringarna resulterade i att de som avsatts inom utgiftsområde 24 till det nationella innovationsrådets verksamhet omfördelades till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstod i betänkandet från ställningstagande och redovisade sina överväganden i ett särskilt yttrande. Ett bidrag från det nämnda är de fem samverkansprogram som regeringen lanserade . Programmen inriktades på fem områden: Nästa generations resor och transporter, Smarta städer, Cirkulär och biobaserad ekonomi, Livsvetenskap samt Uppkopplad industri och nya material. presenterade regeringen den fortsatta inriktningen för samverkansprogrammen. I budgetpropositionen anger regeringen att genom samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det offentliga vill regeringen verka för att lösa problem och överbrygga de utmaningar som samhället står inför. Regeringen anger även att samverkansprogrammen utökas med en internationell dimension som ska koppla insatser och resultat till internationella innovationssamarbeten. Regeringens utsända innovations- och forskningsråd ska underlätta strategiska innovationssamarbeten. Samverkansprogrammen för innevarande mandatperiod inriktas på fyra områden: • Hälsa och livsvetenskap (life science). Enligt regeringen ska vara ledande inom livsvetenskap. Samverkansprogrammet ska lägga en grund för fortsatta framsteg inom livsvetenskap för att hitta nya läkemedel, medicintekniska lösningar och i förlängningen skapa ekonomiskt välstånd, utveckla sjukvården och förbättra hälsan hos befolkningen. • Näringslivets digitala strukturomvandling. Regeringen framför att digitalisering kan skapa förutsättningar för hela industrin att genomgå en digital strukturomvandling för en långsiktigt hållbar konkurrenskraft. • Näringslivets klimatomställning. Regeringen anger att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären och att näringslivet står för en betydande del av utsläppen som de är en avgörande del av lösningen. • Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Regeringen gör bedömningen att den digitala strukturomvandlingen, näringslivets klimatomställning och ambitionen att fortsätta vara ledande inom livsvetenskap ställer stora krav på kompetens, möjligheten för omställning och livslångt lärande för att människor ska fortsätta verka på arbetsmarknaden och utveckla svensk konkurrenskraft. Regeringen gav i uppdrag att stödja arbetet med regeringens samverkansprogram –2022 samt stödja offentliga aktörer i deras arbete med regel- och policyutveckling (N2019/03094/EIN). Uppdraget slutförs i samband med att samverkansprogrammen avslutas och ska slutredovisas till . Av regleringsbrev framgår att myndigheten fått i uppdrag att bistå regeringen med att genomföra regeringens fyra samverkansprogram. ska , , redovisa till regeringen hur myndigheten har bidragit till regeringens samverkansprogram. Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . Strategin syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. I strategin identifierar regeringen följande fyra fokusområden som nödvändiga för industrins konkurrenskraft: • Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. • Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. • Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. • Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka landets industriella produktion av varor och tjänster. presenterade regeringen en handlingsplan med 45 åtgärder på flera politikområden som stöder arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser (N2016/04273/FÖF). Handlingsplanen innehåller åtgärder inom ramen för de fyra fokusområdena och har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademin. presenterade regeringen en andra handlingsplan med 37 nya åtgärder. En utgångspunkt för den andra handlingsplanen är att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen för att skala upp de satsningar som bedöms ha potential att ge goda resultat. I budgetpropositionen anför regeringen att strategi Smart industri ligger fast, och regeringen avser att fortsätta att verka för att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Vidare anför regeringen att inom ramen för strategin har totalt 82 åtgärder initierats. Bland annat gav regeringen i uppdrag att genomföra ett program 2016–2019 för ett digitaliseringslyft riktat till små och medelstora industriföretag samt industrinära tjänsteföretag (N2016/06499/FÖF). Uppdraget syftade till att utveckla den svenska industrins konkurrenskraft genom ökad användning av digital teknik. Uppdraget ska slutredovisas till . Vidare gav regeringen i uppdrag att utveckla ett program för att främja automation och robotisering inom små och medelstora industriföretag (N2018/00533/FÖF). Syftet med uppdraget är att stödja små och medelstora företag i att öka automationen av sin produktion samt därigenom utveckla sitt produktionssystem och sin konkurrenskraft. Programmet löper 2018–2021 och ska slutredovisas till . har även slutfört regeringens uppdrag om att –2018 verka för att nyindustrialiseringsstrategin genomförs på regional nivå och stötta aktörer med regionalt utvecklingsansvar i deras arbete för förnyelse i industrin (N2016/02958/FÖF). I budgetpropositionen anför regeringen att förutsättningarna har stärkts för en smartare industri genom ökad kunskap hos olika aktörer i länen om de små och medelstora företagens behov och utmaningar. Regeringen gör även bedömningen att det i alla län drivs projekt eller insatser som ligger i linje med strategins inriktning. Regeringen menar vidare att resultaten fungerat som ett viktigt kunskapsunderlag inför det fortsatta arbetet med att verka för industrins förnyelse regionalt. Regeringen beslutade därför om att ge ett fortsättningsuppdrag, Smart industri i regionerna (N2018/00532/FÖF). ska enligt uppdraget –2020 främja omställningen mot en smart industri på regional nivå och skapa goda förutsättningar för industrin i hela landet. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav även i uppdrag att stärka förutsättningarna för industrialisering och tillverkning i (N2018/04197/FÖF). Det långsiktiga syftet med uppdraget är att bidra till målet i regeringens strategi Smart industri genom starkare synergier mellan innovativa företag, industri och innovationsmiljöer samt ökade möjligheter för industriföretag att stärka sina affärsmöjligheter genom en breddad kundbas. Uppdraget ska slutredovisas . Industriklivet är regeringens långsiktiga satsning för att minska industrins processrelaterade utsläpp och uppnå negativa utsläpp av växthusgaser. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att ansvara för Industriklivet (M2017/03180/S). Åtgärder inom ramen för initiativet ska bidra till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser eller negativa utsläpp genom avskiljning, transport och geologisk lagring av växthusgaser av biogent ursprung eller som tagits ut ur atmosfären. De stöd som kan sökas rör forsknings- och innovationsprojekt, genomförbarhetsstudier, pilot- och demonstrationsprojekt samt investeringsprojekt. har bl.a. beviljat stöd till Hybrit, som är , och initiativ för fossilfritt stål. Verket för innovationssystem () har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckla effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. Därför gör olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Bland annat finansierar insatser genom projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. har också i uppdrag att lämna statligt stöd till inkubation, där insatserna ska inriktas mot inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapsnivå och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag (N2013/3474/FIN). fick 2017 även i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för stärkt test- och demonstrationsverksamhet som en del av Testbädd (N2017/03280/IFK). Uppdraget innebär bl.a. att ska verka för framväxten av internationellt attraktiva test- och demonstrationsmiljöer med hög relevans för svensk tillväxt, tillhandahålla information om test- och demonstrationsmiljöer och främja samverkan kring testbäddar mellan olika samhällssektorer som näringsliv, offentlig sektor, berörda intresseorganisationer samt universitet och högskolor. Därtill kan nämnas att 2018 fick i uppdrag att etablera en innovationsscout för innovationssamarbete i för att utgöra en brygga mellan det svenska och det israeliska innovationssystemet (N2018/3930/SUN). Av regleringsbrev framgår att rollen som innovationsscout innebär att hjälpa svenska aktörer att navigera rätt i det israeliska innovationssystemet och stimulera till ökad forsknings- och innovationssamverkan mellan de båda länderna (N2019/01631/EIN). Etableringen inleds som en pilot med möjlighet till förlängning , och en utvärdering ska vara gjord . () är helägt av svenska staten. Enligt ägaranvisningen ska bl.a. bedriva industriforskning i institutsform och skapa förutsättningar för att utveckla verksamheten så att den, med fokus på forskning, utveckling, innovation och därtill kopplade tjänster, väsentligt bidrar till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och verkar för en hållbar tillväxt. gör detta bl.a. genom att främja och utveckla samarbeten, rörlighet och samverkan såväl mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor som inom samt främja näringslivets förmåga och den egna förmågan att medverka i och dra nytta av EU-samarbeten och andra internationella samarbeten. Vidare gäller att stödjer en innovativ utveckling, hållbar tillväxt och förnyelse i små och medelstora företag samt särskilt utvecklar metod- och kunskapsstöd till medelstora företag. ska även bidra till regeringens arbete med Testbädd . etablerade ett nationellt kontor för innovationstävlingar (). Projektet finansierades av och pågick . är en del av tjänsteutbud och har till uppgift att erbjuda stöd till dem som vill arrangera en effektiv innovationstävling. Syftet med kontoret är att bidra till att offentlig sektor i högre utsträckning utnyttjar potentialen med innovationstävlingar. Initialt har stöd fokuserats till offentliga organisationer men avses verksamheten att vidgas till kommersiella aktörer. () är helägt av svenska staten. ska enligt gällande ägaranvisning bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer och erbjuder bl.a. tjänster inom rådgivning och finansiering i huvudsak riktat till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Bolaget erbjuder särskilt anpassade finansieringsformer för utveckling av innovationsprojekt. Bolaget ska vidare eftersträva att samverka med privata aktörer i sitt uppdrag. ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. beslutade i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen att höja anslagsnivå med för att ska kunna verka effektivt och utveckla nya tjänster och erbjudanden riktade till företag. Regeringen anger att med den nya anslagsnivån ska fortsätta utveckla verksamheten med ambitionen att ytterligare öka volym och kvalitet och därigenom bättre bidra till att stärka svensk konkurrenskraft och skapa förutsättningar för fler och växande företag i hela landet. Av instruktion framgår att en av myndighetens huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar näringslivsutveckling. ska bl.a. utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, hållbar tillväxt och utveckling i företag, stärkt konkurrenskraft samt förenkling för företag. Myndigheten har bl.a. stöttat insatser för att stärka kunskapen hos potentiella och befintliga företagare om hur man startar och kan utveckla sitt företag. Myndighetens verksamhetsbidrag har bl.a. gått till rådgivning för nyföretagande och affärsutveckling av kooperativa företag, unga i högre utbildning och företagare med utländsk bakgrund. Bidragen syftar till att fler ska välja att starta företag, att kvaliteten på nyföretagandet ska stärkas och att fler företag ska ta till vara sin utvecklingspotential och växa. Vidare arbetar myndigheten för att främja tillväxt av små och medelstora företag i hela landet, bl.a. genom s.k. affärsutvecklingscheckar för digitalisering, internationalisering och grön tillväxt. driver också tillsammans med och den myndighetsgemensamma portalen . Portalen ska möta företagares behov av samlad information och myndighetsservice på webben. uppdrag är att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga system för registreringsärenden samt arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service. Av instruktion framgår att verket i så stor utsträckning som möjligt ska minimera riskerna för att verkets rutiner utnyttjas för ekonomisk brottslighet. överlämnade till regeringen rapporten arbete (AD 1743/2019). Bakgrunden till rapporten är de två regeringsuppdrag verket fick respektive 2019 (N2017/07675/SUN, N2019/02473/MK) med anledning av regeringens skrivelse Tillsammans mot brott ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126). I rapporten arbete anges att arbetar löpande med att minimera riskerna för att verkets rutiner utnyttjas för ekonomisk brottslighet. Vidare anges att förstärkte sin organisation med en ny enhet, som ansvarar för registret över verkliga huvudmän, registret mot penningtvätt samt vissa andra delar av verkets ekobrottsarbete. I rapporten konstateras även att verket utifrån riskanalyser har identifierat behov av kontroller och skärpta handläggningsrutiner och därför har vidtagit en rad åtgärder. De skärpta kontrollerna gäller bl.a. årsredovisningar, id-handlingar och postadresser. Sammantaget har detta enligt lett till att verket oftare inte registrerar uppgifter som inte är säkerställda samt avregistrerar oriktiga eller falska uppgifter. Vid förekommande fall har verket även anmält misstankar om oegentligheter till polisen. har även stärkt skyddet mot företagskapning i portalen . Enligt tidigare regler kunde en försäljning av ett fåmansföretag till en närstående medföra högre beskattning än om företaget sålts till en utomstående person. För att underlätta för generationsskiften i fåmansföretag föreslog regeringen i propositionen Nya skatteregler för ägarskiften mellan närstående i fåmansföretag att samma skatteregler ska gälla vid en överlåtelse av ett fåmansföretag till en närstående som till en utomstående. godkände förslaget och lagändringen trädde i kraft (prop. 2018/19:54, bet. 2018/19:SkU17). Reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) infördes i konkurrenslagen (2008:579) (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. kan som tillsynsmyndighet väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande i en säljverksamhet. presenterade rapporten i offentlig säljverksamhet (rapport 2018:5). I rapporten redogör för en uppföljning som gjordes av 25 ärenden –2017 som rörde offentlig säljverksamhet. I samtliga fall hade en utredning inletts för att klarlägga om en offentlig aktör brutit mot regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Uppföljningen visar att offentliga aktörer som har utretts av i flera fall har ändrat sitt beteende på ett sådant sätt att risken för konkurrensbegränsande effekter har minskat. konstaterar i rapporten att verkets tillsynsarbete effektivt bidrar till ökad regelefterlevnad och faktiska förändringar på marknaden. presenterade ett informationsmaterial om vad som gäller när offentliga verksamheter konkurrerar med privata företag, med bl.a. en checklista över vad som krävs för ett förbud. har i rapporten genom samverkan – statens satsningar på strategiska samverkans- och innovationsprogram (RiR 2020:6) granskat om staten skapat förutsättningar för effektivitet i satsningarna. Granskningen omfattar regeringen, , , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). gör bedömningen att förutsättningarna för effektivitet är svaga i strategiska samverkansprogram. Bland annat saknas ett systematiskt arbete för att prioritera och följa upp insatser. Satsningen utvärderas heller inte. gör vidare bedömningen att staten skapat bättre förutsättningar i strategiska innovationsprogram, men att det finns brister. Till exempel är avvägningar för programportföljen otydliga när man väljer ut och utvärderar program. I båda programformerna bedömer att måluppfyllelsen riskeras genom att regeringen gett ansvariga myndigheter alltför lite tid att planera genomförandet och genom att externa aktörer har haft betydande och svåra roller. rekommenderar regeringen att tydliggöra uppdragen för strategiska innovationsprogram, utvärdera strategiska samverkansprogram och i framtida innovationssatsningar ge ansvariga myndigheter mer tid att planera genomförandet. rekommenderar myndigheterna som arbetar med strategiska innovationsprogram att utarbeta kriterier för vad programmen ska uppnå, göra och dokumentera egna överväganden utifrån externa bedömares rekommendationer, samt att i högre utsträckning dokumentera sitt arbete. har överlämnat rapporten till regeringen, som senast ska lämna en skrivelse till med anledning av rapporten. genomför en granskning av effektutvärderingar av näringspolitiska insatser. Syftet med granskningen är att undersöka nyttan av näringspolitiska utvärderingar som utförts eller initierats av SCB, Tillväxtanalys, , och . Granskningen fokuserar på utvärderingarnas kvalitet och användning. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . tillkännagav för regeringen att den bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter (bet. 2017/18:NU12). I både budgetpropositionen och i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen att den uppdrog åt Tillväxtanalys att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för utvärdering av offentliga insatser för innovation och företagande kan utvecklas så att bl.a. spridningseffekter täcks in bättre (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 och skr. 2019/20:75). Tillväxtanalys slutredovisade uppdraget (N2017/07224/SSS). Redovisningen belyser bl.a. frågan om utvärderingarnas syfte, och det framgår att utvärderingar kan ha olika syften. Exempelvis kan de genomföras för att utkräva ansvar men också för att öka lärandet. Regeringen anger vidare att den delar syn att oberoende effektutvärderingar är av stor vikt, framför allt när det gäller större insatser. Regeringen framför vidare att den anser att utvärderingar i syfte att öka lärandet hos den genomförande myndigheten även är betydelsefulla. Regeringen menar därmed att utvärderingar kan göras även av de utförande myndigheterna, där det särskilt lämpar sig för utvärderingens syfte och ambition. Regeringen anger att den avser att fortsätta att arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar och att återkomma till med mer information om detta arbete. Avslutningsvis konstaterar regeringen att den med detta anser att tillkännagivande är slutbehandlat. Statsrådet deltog i en interpellationsdebatt med (SD) om offentligt stöd till näringslivet (ip. 2019/20:314). Statsrådet framförde bl.a. att regeringen ständigt behöver förbättra olika typer av offentliga insatser för att möta nya utmaningar och metoderna för att utvärdera nyttan av insatserna. Vidare konstaterade statsrådet att regeringen har tagit initiativ till ett antal åtgärder, exempelvis fick Tillväxtanalys i uppdrag att ta fram förslag för förbättrade utvärderingsmetoder för näringspolitiken, vilket slutrapporterades . Statsrådet menade att detta har lett till ett utvecklingsarbete som pågår inom . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: • Utvärdering av företagsstöden • Översyn av innovationssystemet • Övrigt om företagsfrämjande. I motionerna 2019/20:3107 (C), 2019/20:3258 (C) och 2019/20:3264 (C) efterfrågas att ska tillkännage för regeringen att den bör utlysa innovationstävlingar. Utskottet noterar att 2018 etablerade ett nationellt kontor för innovationstävlingar () som finansierats av . är ett inom och har till uppgift att erbjuda stöd till dem som vill arrangera innovationstävlingar. NIK:s stöd har initialt fokuserats till offentliga organisationer men verksamheten kommer att vidgas till att omfatta även kommersiella aktörer. Utskottet kan därtill konstatera att regeringen bl.a. lanserade två innovationstävlingar inom ramen för initiativ A Challenge from inom områdena Hållbar mobilitet som tjänst och Lokala hållbara energisystem. Utskottet ser därmed inte något behov för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utlysa innovationstävlingar. Därmed avstyrks de behandlade motionsyrkandena. I motionerna 2019/20:2676 (M), 2019/20:2677 (M) och 2019/20:3115 (M) efterfrågas tillkännagivanden om att de olika företagsstöden bör renodlas, förtydligas och utvärderas samt att dagens stöd till entreprenörer bör reformeras. Utskottet instämmer med motionärerna att effektutvärderingar är viktiga. Utskottet noterar att regeringen, mot bakgrund av tidigare tillkännagivande om oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande, har för avsikt att fortsätta att arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar samt återkomma till med mer information om detta arbete. Utskottet konstaterar också att genomför en granskning av effektutvärderingar av näringspolitiska insatser.