bet · H801KU10 · 2020-11-30 00:00:00 — Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Till grund för den granskning som redovisas har utskottet haft tillgång till bl.a. material som har tagits fram av utskottets kansli och av . Delar av det skriftliga utredningsmaterialet redovisas i bilaga A1.1.1–5.11.3. För att inhämta ytterligare upplysningar har utskottet hållit ett antal utfrågningar. Uppteckningar från utfrågningarna finns i bilaga B1–9. I det följande lämnas först en kort beskrivning av betänkandets disposition och en sammanfattning av resultaten av den genomförda granskningen. De olika granskningsärendena behandlas därefter i betänkandets huvudavsnitt. I betänkandets inledande kapitel redovisas utskottets allmänna, administrativt inriktade granskning, som utskottet lägger fram på eget initiativ. Därefter redovisas i olika kapitel den granskning med anledning av särskilda anmälningar som utskottet bordlade (särsk. prot. 2019/20:35 § 4, 2019/20:37 § 4). I det första av dessa kapitel behandlas vissa frågor om regeringens förhållande till . I de två därpå följande kapitlen behandlas handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. respektive vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen. I det avslutande kapitlet behandlas vissa frågor om statsråds tjänsteutövning. Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Vissa resultat av granskningen I avsnittet Regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation har utskottet fortsatt att följa utvecklingen av antalet tjänstgörande i . Vidare har utskottet gått igenom regeringsprotokoll , bl.a. underprotokollen från och Infrastrukturdepartementet. Utskottet utgår i sitt ställningstagande från att regeringen – i den mån den råder över beslutsprocessen – vidtar nödvändiga planeringsåtgärder för att upprätthålla tiden mellan kungörande och ikraftträdande. I granskningen av förvaltningsärenden har utskottet gått igenom sådana ärenden som handlagts inom Infrastrukturdepartementet. I ställningstagandet understryker utskottet allmänt vikten av att handläggningen av ärenden inte fördröjs i onödan. Utskottet har också på nytt granskat utnämningsmakten. Granskningen är som tidigare inriktad på politisk bakgrund respektive kön. Även s.k. öppna rekryteringsförfaranden, inklusive användningen av externt rekryteringsstöd, uppmärksammas. Andelen utnämnda myndighetschefer i med politisk bakgrund har legat mer eller mindre sedan regeringsskiftet . Detsamma gäller i fråga om andelen utnämnda chefer med politisk bakgrund vid utlandsmyndigheterna. Utskottet framhåller sin tidigare uppfattning, att politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerande vid tillsättningen så länge avseende endast fästs vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Vad som i sådana fall är relevant är inte vilket politiskt parti den person som utnämns har bakgrund inom, utan det faktum att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som ska tillsättas. Andelen kvinnor bland dem som utses till myndighetschefer i har ökat tydligt och ligger strax . Bland utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna har andelen kvinnor också ökat, och den ligger nu på . När det gäller öppna rekryteringsförfaranden är andelen sådana fortfarande hög. Externa rekryteringsstöd i form av s.k. second opinion förekommer också i stor utsträckning. I ställningstagandet framhåller utskottet att det ser positivt på den utveckling som varit i fråga om andelen kvinnor bland de utnämnda myndighetscheferna, som är ungefär lika stor som andelen män. Vissa frågor om regeringens förhållande till Utskottet har granskat förankringen av position när det gäller EU:s upphovsrättsdirektiv. Regeringen har ingen skyldighet att samråda med inför möten i Coreper, utan i stället bör utskotten bevaka skedena före rådsmötena. Det finns enligt utskottet skäl att från både regeringens och de olika utskottens sida vara uppmärksamma på när beslutsgången inom EU i ett visst ärende avviker från den som vanligtvis gäller på så sätt att frågan inte tas upp på ett rådsmöte, och därmed inte heller blir föremål för samråd med . Vad som framkommit i granskningen ger inte underlag för någon annan slutsats än att regeringen har fullgjort sin informations- och samrådsskyldighet. Vidare har utskottet granskat regeringens samråd inför rådets beslut om EU:s årsbudget. I det aktuella ärendet kunde inte ställa sig bakom det slutliga förslaget till årsbudget när frågan kom upp i rådet. Enligt utskottet får regeringens agerande sägas ligga i linje med det som den hade anfört i , nämligen att den slutligt antagna budgeten skulle vara så restriktiv som möjligt. Vad som framkommit ger därför inte grund för någon annan bedömning än att regeringen agerat inom ramarna för mandatet. Mot bakgrund av det som anfördes av statssekreteraren under samrådet om att man skulle kunna komma att ställa sig bakom ett förslag, vill utskottet ändå framhålla att regeringen hade varit oförhindrad att förankra sitt beslut att rösta emot budgetförslaget genom ett skriftligt samråd med , då förslaget till årsbudget var uppsatt som en A-punkt. Ett skriftligt samråd hade i den uppkomna situationen legat i linje med det som kännetecknar ett väl fungerande samråd mellan riksdag och regering. I granskningen av regeringens hantering av budgetbeslut konstaterar utskottet att det i flera fall dröjde innan beslut genomfördes. rådde särskilda omständigheter vid budgetbehandlingen . Den långa regeringsbildningen och det faktum att budgetpropositionen från övergångsregeringen förlorade i omröstningen i innebar att det blev kort om tid för att förbereda genomförandet av budgeten. Mot den bakgrunden är det förståeligt att regeringen behövde göra prioriteringar i arbetet med genomförandet av budgeten och att vissa beslut därför kom att saknas i regleringsbreven . En annan granskning gäller regeringens återrapportering av Klimatklivet. Utskottet framhåller att det är av största vikt att återrapporteringen till är så saklig och korrekt som möjligt samt att urvalet av uppgifter som tas med i redovisningarna svarar mot kravet att information till ska ge en rättvisande bild. Utskottet noterar att ett nytt klimatpolitiskt ramverk har kommit på plats som syftar till att förbättra rapporteringen till , och det är viktigt att det berörda utskottet och regeringen fortsätter att ha en aktiv dialog om hur resultatredovisningen kan bli bättre och mer fullödig. Utskottet har även granskat regeringens hantering av tillkännagivandet om direktåtkomst till vissa uppgifter. Det tog nära innan regeringen fattade de beslut som innebar att den ansåg att tillkännagivandet kunde ses som slutbehandlat. rörde det sig om komplicerade frågor och pågick beredning inom såväl myndigheter som . Utskottet har tidigare framhållit vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång. Huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Vad som framkommit i granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande av utskottet. Granskningen har även omfattat statsråds svar på skriftliga frågor om utredning av medicinska åldersbedömningar. Utskottet påminner om vikten av att statsråd när de lämnar svar på frågor från riksdagsledamöter gör det inom den reglerade tidsramen och att svaren i den utsträckning det är möjligt innehåller den information som riksdagsledamöterna efterfrågat. Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. En granskning avser intressekonflikter i utredningen för flyget. Den särskilde utredaren var styrelseledamot och hade aktier i ett bolag som utredningen pågick började diskutera ett samarbete med en annan aktör inom ett område med nära koppling till utredningsuppdraget. När den särskilda utredaren utsågs kände departementet till styrelseuppdraget och bedömde då att det var förenligt med utredningsuppdraget. Utskottet understryker vikten av att upprätthålla ordningen att en tilltänkt utredare inte bör ha sådana engagemang att utredningens slutsatser och förslag kan leda till mer betydande effekter för honom eller henne. Att en tilltänkt utredare är styrelseledamot eller äger aktier i ett företag som kan komma att påverkas av utredningens förslag bör i sig aktualisera överväganden om personens lämplighet som utredare, då en sådan situation är svårförenlig med utredningsväsendets integritet. Regeringen har därför ett ansvar för att utröna i vad mån den tilltänkta utredarens uppdrag och ekonomiska intressen kan förväntas vara förenliga med uppdraget. En annan granskning gäller regeringens beslut om undantag från kravet på svenskt medborgarskap för en säkerhetsklassad anställning inom . I det aktuella fallet visade det sig i efterhand att personen saknade uppehållstillstånd, vilket borde ha kontrollerats av den myndighet som begärt undantaget. Utskottet noterar att Kriminalvården efter det inträffade har uppdaterat sina rutiner för kontroll av medborgarskap och uppehålls- och arbetstillstånd före anställning. Ansökan om bearbetningskoncession för Kallak har granskats av utskottet. I det aktuella regeringsärendet vidtogs inga synbara handläggningsåtgärder på närmare . Det innebar en tidsutdräkt som inte är acceptabel, enligt utskottet. Av materialet framgår vidare att sökanden vid ett flertal tillfällen sökt kontakt med med önskemål om att få utveckla sin sak vid ett möte, men att departementet då har uppgett att ett möte inte är möjligt eftersom frågan rör ett kommande regeringsbeslut och ett ärende under handläggning. Utskottet konstaterar att departementsledningens besked inte verkar vara i linje med det förhållningssätt som statsministern angett och att det alltså verkar saknas ett gemensamt förhållningssätt inom i fråga om möjligheten för parter i förvaltningsärenden att få till stånd ett möte med det ansvariga departementet. Utskottet har också granskat regeringens hantering av ett tillståndsärende om utbyggnad av raffinaderi i . I det aktuella fallet hade först efter att mark- och meddelat prövningstillstånd underrättat regeringen att den verksamhet som det var fråga om var av sådan karaktär att regeringen borde förbehålla sig tillåtlighetsprövningen. I underrättelsen anfördes att det hade tillkommit omständigheter i ett relativt sent skede av mark- och miljödomstolens prövning. I ställningstagandet anför utskottet att ett beslut av regeringen om att förbehålla sig prövningen bör fattas i processen. Något formellt hinder mot att fatta ett sådant beslut i ett senare skede finns dock inte, t.ex. om nya omständigheter framkommer. Det är dock viktigt att understryka att strävan från regeringens och myndigheternas sida måste vara att frågor om att regeringen ska pröva tillåtligheten väcks redan i första instans. Det finns i ärenden av det aktuella slaget intresseavvägningar som kan motivera en prövning av regeringen, och dessa intresseavvägningar bör som regel vara kända när en ansökan ligger hos en mark- och miljödomstol. Utskottet vill i detta sammanhang därför framhålla principen om domstolarnas självständighet enligt 11 kap. 3 § regeringsformen, och mot bakgrund av denna princip bör regeringen iaktta försiktighet i fråga om att ta över tillåtlighetsprövningen i ett sent skede. Ju högre instans målet behandlas i desto större försiktighet måste iakttas. Vidare har i granskningen framkommit att klimat- och miljöministern uttalat sig om behovet av nya investeringar i fossila bränslen som regeringen har berett frågan om tillåtlighetsprövningen. Även om statsrådets uttalanden syftade till att ge uttryck för partipolitiska åsikter gjordes de på konkret fråga om tillåtlighetsprövningen. Utskottet framhåller att sådana uttalanden under en pågående prövning av regeringen kan ge upphov till tvivel om att prövningen är saklig och opartisk, och utskottet understryker att objektivitetsprincipen i regeringsformen gäller när regeringen prövar förvaltningsärenden. Utskottet tar även upp de kontakter som förekom mellan det aktuella bolaget och innan bolaget återkallade sin ansökan. Det har inte framkommit att en återkallelse av ansökan har diskuterats i dessa kontakter, men formen och innehållet i kontakterna medför att utskottet finner skäl att ifrågasätta lämpligheten i att kommunicera med enskilda på det sätt som skett. Utskottet understryker vikten av en omdömesgill kommunikation i alla sammanhang. Utskottet har också granskat hanteringen av uppgifter om försvarsminister. Av en rapport från den svenska ambassaden i som översändes till , Försvarsdepartementet och Statsrådsberedningen framgick att försvarsministern var svensk medborgare och att det hade ägt rum ett möte mellan honom och ambassadör. Vid mötet, som ägde rum på den irakiske försvarsministerns initiativ, tog han bl.a. upp anklagelser mot honom som cirkulerade i sociala medier i . beslutade regeringen proposition 2019/20:28 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Innehållet i ambassadrapporten bedömdes inte vara av sådan karaktär att det fanns skäl att informera utrikesministern eller försvarsministern, vilka fick information i samband med mediernas rapportering . Mot bakgrund av att hade militär personal i och att frågan om att förlänga mandatet för den svenska insatsen vid den aktuella tidpunkten låg på regeringens bord, ställer utskottet sig frågande till den bedömningen. Utskottet framhåller att regeringen och ansvariga statsråd har ett övergripande ansvar för att säkerställa att myndigheter informerar regeringen om den aktuella situationen inom respektive ansvarsområde och att informationshanteringen inom respektive departement leder till att ansvarigt statsråd får relevant och behövlig information. Utskottet uppmärksammar även bestämmelsen i 10 kap. 13 § regeringsformen, enligt vilken utrikesministern ska hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. I granskningsärendet har framkommit uppgifter som det rimligen funnits skäl att underrätta utrikesministern om, bl.a. att en förundersökning inletts mot den irakiske försvarsministern för brott mot mänskligheten, men någon underrättelse enligt 10 kap. 13 § regeringsformen har inte skett. En annan granskning gäller hanteringen av information om en officer, som av bedömts vara olämplig ur säkerhetssynpunkt. Personen, som varit anställd vid Försvarsmakten, hade inte varit sanningsenlig gällande vissa meriter. meddelade sin bedömning och att Försvarsmakten var informerad. Mot bakgrund av bedömningen att personen i fråga var olämplig ur säkerhetssynpunkt, samt att det saknades en heltäckande bild i ärendet, hade det enligt utskottet varit en naturlig åtgärd att frågan följdes upp i kontakterna mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. Om så skett kan i efterhand konstateras att uppgiften om personens tidigare uppdrag vid bl.a. Natos militära högkvarter hade kommit till del än vad som blev fallet, i samband med medierapporteringen. Det är enligt utskottet rimligt att såväl försvarsministern som utrikesministern möjligt får kännedom om uppgifter av detta slag. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen I granskningen Lotteriinspektionens tillsyn av Casino Cosmopol noterar utskottet bl.a. att fick information från Lotteriinspektionen om att myndigheten identifierat brister i Casino Cosmopols spelansvarsarbete. Av propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220), som beslutades av regeringen , framgår det emellertid inte att några sådana brister hade identifierats. Utskottet konstaterar att regeringen har ett ansvar för att beredningen av regeringsbeslut resulterar i ett fullgott beslutsunderlag. Utskottet har även granskat regeringens styrning av Arbetsförmedlingen efter budgetbeslut . Enligt utskottet måste beaktas att regeringen efter valet fungerade som en övergångsregering, vilket påverkade förutsättningarna för att styra myndigheten och delar av . Utskottet har tidigare framhållit att en övergångsregerings beslut om regleringsbrev endast bör innehålla sådant som är en direkt följd av budgetbeslut och inte uppgifter som bedöms vara politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. Även om innehållet i Arbetsförmedlingens regleringsbrev för inledningsvis alltså borde begränsas är frågan i granskningen om det i övrigt fattades några beslut eller om det förekom någon dialog mellan och Arbetsförmedlingen med anledning av den minskning av myndighetens förvaltningsanslag som hade beslutats av . Granskningen visar att Arbetsförmedlingen i ett tidigt skede informerade om att anslagsminskningen skulle få konsekvenser för myndighetens organisation och verksamhet. Personal behövde sägas upp och lokala kontor läggas ned. Dessa frågor togs upp mellan och Arbetsförmedlingen –. Dåvarande arbetsmarknadsministern uttryckte förståelse för behovet av att varsla och säga upp personal och hon var inte heller emot att kontor lades ned, men det rådde olika meningar kring processen om vilka kontor som skulle stängas. Utskottet anför att regeringen och framåt i princip var oförhindrad att fatta de regeringsbeslut den ansåg nödvändiga i förhållande till myndigheten, om dialogen med den visade sig otillräcklig. Det kan enligt utskottet diskuteras om regeringen fattade de beslut som hade behövts sett till den situation som kom att uppstå. vidtog regeringen flera åtgärder kopplade till reformeringen av Arbetsförmedlingen och vad som framkommit i den delen av granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Granskningen Brottsförebyggande rådets rapporter ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning Utskottet har granskat finansmarknads- och bostadsministerns agerande i fråga om amerikanska sanktioner mot en svensk bank. Utskottet anför att det är svårt att avgöra om statsrådets uttalanden om amerikanska sanktioner varit korrekta eftersom han inte närmare preciserat vad som legat till grund för uttalandena. Något som motsäger uppgifterna i hans uttalande har dock inte framkommit i granskningen. Vidare konstateras i granskningen att statsrådets uttalande skedde som utredde om det fanns brister i bankens arbete för att motverka penningtvätt. Frågan är om uttalandet griper in i den process som var aktuell hos . Som framgått av granskningen finns ett internationellt samarbete mellan nationella myndigheter inom penningtvättsområdet. Ett uttalande som tar sikte på utfallet av amerikanska myndigheters tillsyn mot en svensk bank kan indirekt komma att röra frågor som är av betydelse för den svenska tillsynsmyndighetens prövning, vilket skulle riskera att komma i konflikt med bestämmelsen om myndigheternas självständighet i 12 kap. 2 § regeringsformen. fanns ett intresse av att statsrådet med ansvar för finansmarknadsfrågor skulle uttala sig. Utskottet vill dock understryka vikten av att statsråd i uttalanden av det aktuella slaget tar i beaktande att det pågår en nationell tillsyn som inte är helt väsensskild från den som bedrivs av den utländska myndigheten. Det finns därför skäl till viss återhållsamhet även när det gäller uttalanden som tar sikte på den utländska myndigheten. I granskningen tas även upp den dialog som statsrådet sagt sig ha med svenska myndigheter. Någon dialog mellan statsrådet och svenska myndigheter som riskerat att komma i konflikt med myndigheternas självständighet synes det inte ha varit fråga om, enligt utskottet. Vidare har utskottet granskat inrikesministerns uttalanden om MSB:s helikopterupphandling. MSB hade förmedlat en felaktig uppgift om antalet upphandlade helikoptrar. Uppgiften korrigerades senare av MSB. Eftersom inrikesministern förmedlat den felaktiga uppgiften vidare hade även han på lämpligt sätt kunnat låta korrigera den, vilket inte gjorts. I granskningen Statsministerns uttalanden om ställningstagande konstaterar utskottet att statsministern vid en pressträff valde att lyfta fram vissa delar av utskottets ställningstagande. Vid utfrågningen med statsministern underströk han att det är utskottets ställningstagande som gäller. Utskottet har även granskat bl.a. inrikesministerns uttalande om antalet poliser. Av granskningen framgår att nettoökningen med hänsyn till personalomsättning var klart mindre än uppgiften i ett av uttalandena, varför det får sägas vara missvisande att, som gjordes, hänvisa till att polisen stärkts med många fler poliser. En annan granskning avser statsministerns uttalande om EU-stöd till . Av granskningen framgår att inga pengar har gått till den turkiska statsbudgeten men i vissa fall har turkiska departement eller myndigheter fått ersättning för sina utgifter baserat på verifierade kostnader som de haft för att utföra de projekt som beslutats. Statsministerns uttalande kan till sin ordalydelse inte anses vara en fullt ut rättvisande beskrivning. Det gjordes dock i en debattsituation och kan förstås som en beskrivning av det faktum att varken den turkiska regeringen eller turkiska myndigheter kan bestämma vilka projekt som ska tilldelas medel eller hur medlen ska användas. När det gäller granskningen av statsråds uttalanden om export av krigsmateriel konstaterar utskottet att delar av utrikesministerns uttalande var felaktiga. Det är enligt utskottet en självklar utgångspunkt att statsråds uttalanden ska vara korrekta. Även justitie- och migrationsministerns uttalande om beviljade uppehållstillstånd på grund av anknytning har granskats. Uttalandet avsåg hur antalet ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning hade påverkats av lagändringar om familjeåterförening. Av utredningen framgår att den statistik som statsrådet redovisade i sitt uttalande inte, mer än i möjligen begränsad utsträckning, gav underlag för några slutsatser om den aktuella lagändringens effekter. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Energi- och digitaliseringsministerns uttalanden om rostskador på har också granskats. De fotografier som funnits med i statsrådets Twittermeddelanden visade enligt granskningen skador som redan hade reparerats, även om vissa grundare skador alltjämt kvarstod. Statsrådets Twittermeddelanden gav en bild som inte var korrekt, enligt utskottet. I granskningen av inrikesministerns uttalanden om ett inkommet förslag till åtgärder mot gängbrottsligheten konstaterar utskottet att inrikesministern uttalat att ett riksdagsparti kommit till blocköverskridande samtal om åtgärder mot gängbrottslighet utan ett enda brottsförebyggande åtgärdsförslag, men av en handling som inkommit till framgår det att riksdagspartiet hade fört fram ett antal sådana förslag. Uttalandet var alltså inte korrekt och har inte heller korrigerats. Granskningarna av dåvarande socialförsäkringsministerns agerande med anledning av utlämnande av handling, statsministerns uttalande om arbetskraftsinvandringen och statsministerns uttalande om migrationspolitiken ger inte anledning till några uttalanden av utskottet. 1 Administrativt inriktad granskning 1.1 Regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation 2 Vissa frågor om regeringens förhållande till 2.1 Förankring av position när det gäller EU:s upphovsrättsdirektiv 2.2 Samråd inför rådets beslut om EU:s årsbudget 2.3 Regeringens hantering av budgetbeslut 2.4 Regeringens återapportering av Klimatklivet 2.5 Tillkännagivande om direktåtkomst till vissa uppgifter 2.6 Svar på skriftliga frågor om utredning av medicinska åldersbedömningar 3 Handläggning av vissa regeringsärenden m.m.