bet · H701SkU20 · 2020-04-27 00:00:00 — Skattereduktion för gåvor återinfördes fr.o.m. och har utformats i enlighet med tidigare bestämmelser vilket bl.a. innebär att den organisation som är gåvomottagare, en svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund, ska vara inskränkt skattskyldig och ha som sitt ändamål att främja social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriva sådan verksamhet. Utskottet noterar att regeringen i samarbete med och Liberalerna har lämnat en extra ändringsbudget med extra pengar till kultursektorn och idrottsrörelsen. Utskottet är inte berett att stödja förslag på annan utformning av reglerna för gåvoskatteavdrag, varför samtliga aktuella motioner avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade regler för beskattning av styrelsearvoden. Jämför reservation 34 (C) och 35 (L). Beskattning av styrelsearvoden ska enligt HFD:s praxis i regel ske hos styrelseledamoten personligen och som inkomst av tjänst (se bl.a. HFD 2017 ref. 41). Det gäller även om styrelseledamoten bedriver verksamhet i ett bolag och arvodet har betalats ut till detta bolag. Denna presumtion kan enligt praxis endast frångås när det är fråga om ett tidsmässigt avgränsat uppdrag som gäller en specifik insats i ett bolag. HFD meddelade en dom om beskattning av styrelsearvoden. Det rörde sig om en advokat som bedrev verksamhet i ett aktiebolag. Han hade flera uppdrag som styrelseledamot, varav ett som styrelseordförande i ett större bolag. Arvodet för detta uppdrag betalades till hans bolag. Genom en ansökan om förhandsbesked ville han få svar på hur arvodet skulle beskattas. HFD i sin helhet, s.k. plenum, fann att det saknas skäl att avvika från domstolens praxis, i fråga om beskattning av styrelsearvoden, som innebär att ett styrelsearvode som har betalats till en styrelseledamots bolag ska beskattas hos ledamoten personligen och som inkomst av tjänst. I motion 2019/20:429 av (S) anförs att skattelagstiftningen bör ändras så att styrelseuppdrag som faktureras genom aktiebolag betraktas som näringsverksamhet och inte inkomst av tjänst för den som utför styrelse-uppdraget. I motion 2019/20:2508 av (M) anförs att skattelagstiftningen bör förtydligas när det gäller styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode. I motion 2019/20:2534 av (C) anförs att regelverken för att göra det möjligt för styrelseledamöter att fakturera uppdrag bör ses över. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 47 anförs att lagstiftningen bör ses över för att göra det möjligt för styrelseledamöter att fakturera uppdrag. I motion 2019/20:2078 av (L) anförs att skattelagstiftningen bör förtydligas för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode. Beskattning av styrelsearvoden ska enligt HFD:s praxis i regel ske hos styrelseledamoten personligen och som inkomst av tjänst (se bl.a. HFD 2017 ref. 41). Det gäller även om styrelseledamoten bedriver verksamhet i ett bolag och arvodet har betalats ut till detta bolag. Denna presumtion kan enligt praxis endast frångås när det rör sig om ett tidsmässigt avgränsat uppdrag som gäller en specifik insats i ett bolag. HFD meddelade en dom om beskattning av styrelsearvoden. Domstolen fann att det saknades skäl att avvika från domstolens praxis i fråga om beskattning av styrelsearvoden, som innebär att ett styrelsearvode som har betalats till en styrelseledamots bolag ska beskattas hos ledamoten personligen och som inkomst av tjänst. Finansminister har som svar på skriftlig fråga 2019/20:685 anfört att HFD nu fastställt att rättsläget i fråga om hur styrelsearvoden ska beskattas inte har ändrats efter den lagändring som gjordes i inkomstskattelagen 2009. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av beskattningen av styrelsearvoden. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 22 samt 2019/20:118 av i (SD), 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1148 av (M), 2019/20:1163 av (M), 2019/20:2185 av (M), 2019/20:2325 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2680 av (M), 2019/20:2719 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 20, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 17, 2019/20:3285 av m.fl. (S), 2019/20:3310 av och (båda MP) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 18. De ekonomiska drivkrafterna är av avgörande betydelse för att fler ska arbeta. lönar det sig inte tillräckligt mycket att arbeta och många familjer förlorar till och med disponibel inkomst på att gå från bidrag till arbete. För att arbete och ansträngning alltid ska löna sig vill därför sänka skatten på arbete genom att införa ett nytt jobbskatteavdrag med en förstärkning för låga inkomster som innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget från utanförskap till jobb. förutses betydande pensionsavgångar både i välfärden och i privat sektor. finns det en stor efterfrågan på kompetenta och erfarna medarbetare. Kan fler av de som närmar sig pensionen förmås att arbeta längre minskar bristen på arbetskraft på kort sikt som välfärdens finansiering stärks också på när fler arbetar längre. För att åstadkomma detta vill stärka de ekonomiska drivkrafterna för att fler äldre ska jobba längre. Utvärderingar av det nuvarande jobbskatte-avdraget för äldre visar på betydande jobbeffekter av reformen, och en förstärkning kan också förväntas ge goda effekter. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:118 av i (SD), 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:1148 av (M), 2019/20:1163 av (M), 2019/20:2185 av (M), 2019/20:2325 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2680 av (M), 2019/20:2719 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 20, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 22, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 17, 2019/20:3285 av m.fl. (S), 2019/20:3310 av och (båda MP) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 18. befolkning lever allt längre, och med allt bättre hälsa. Fler än någonsin kan numera gå i pension friska och njuta av en lång och gyllene höst av arbete. I takt med att den andel av befolkningen som går i pension ökar blir dock trycket på de som ännu arbetar allt större. Färre måste försörja fler. Allt pekar på att denna tendens kommer att förstärkas . Det är tydligt att en lösning behövs som dels tar vara på de äldres kompetens och goda hälsa, dels tillförsäkrar dem friheten att själva välja hur de vill tillbringa sin tid. föreslår att skattelagstiftningen förändras såtillvida att en person som vid pensionsåldern avstår från att gå i pension, för att istället fortsätta arbeta, ska erbjudas en tillfällig nedsättning av skatten . I praktiken blir detta ett förstärkt grundavdrag. Detta skapar ett nytt incitament för individen att frivilligt skjuta upp pensionen och fortsätta att arbeta till, för att skapa en buffert inför pensionsåren. tjänar man även – i vanlig ordning – in mer till sin kommande pension. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2019/20:118 av i (SD), 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1148 av (M), 2019/20:1163 av (M), 2019/20:2185 av (M), 2019/20:2325 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2680 av (M), 2019/20:2719 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 22, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6, 2019/20:3285 av m.fl. (S), 2019/20:3310 av och (båda MP) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 18. De inkomstskattesänkningar som genomförts inom ramen för jobbskatte-avdragen har varit viktiga inte bara som frihetsreformer utan även för att stärka incitamenten för arbete. Kommande satsningar på sänkta inkomstskatter bör i högre utsträckning vara inriktade på att komma fler till del. Med en möjlighet att tjäna mer innan lönen beskattas skulle framförallt den med lägre inkomster gynnas. I statsbudgeten införs ett höjt grundavdrag inom stödområde A och B. vill se över möjligheten att genomföra ytterligare höjningar av grundavdraget inom dessa områden för att utjämna den orättvisa skillnad i kommunalskatt som finns mellan landsbygds-kommuner och övriga kommuner. Det skulle gynna den som bor utanför de större städerna och stimulera den lokala ekonomin. vill verka för att ingen pensionär ska ha mindre kvar av sin pension än att man klarar sin försörjning när bostadskostnad och skatt är betalda. Kvinnan har ofta utgjort en förutsättning för mannens karriär då hon varit hemma och tagit hand om hem och barn och därmed haft en låg inkomst eller ingen inkomst alls. Många av de pensionärer som sitter med mycket låga pensioner och många av de som ska gå i pension behöver mer rättvisa förutsättningar. anser att har ojämställda pensioner och att vi därför behöver se över hur beskattningen av pensionen kan göras mer rättvis. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2019/20:118 av i (SD), 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1148 av (M), 2019/20:1163 av (M), 2019/20:2185 av (M), 2019/20:2325 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2680 av (M), 2019/20:2719 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 20, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 22, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 17, 2019/20:3285 av m.fl. (S), 2019/20:3310 av och (båda MP) yrkande 2 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 18. En arbetstagare som är anställd av ett utländskt företag och som hyrs ut för att utföra arbete i beskattas enligt dagens regler inte här om vistelsen i är (den s.k. 183-dagarsregeln). Praktiska erfarenheter visar att det finns företag som bedriver permanent utstationering genom att ta korta uppdrag och ständigt byta ut personalen. På så sätt kan företag undvika att betala skatt i och därmed konkurrera med lägre arbetskraftskostnader. Detta är vanligt förekommande inom exempelvis bygg- och anläggningsbranschen. har därför tidigare föreslagit att regeringen ska utreda begränsningar av den s.k. 183-dagarsregeln. Frågan om beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i har därefter utretts av . I en promemoria föreslog att den s.k. 183-dagarsregeln inte ska gälla vid uthyrning av arbetskraft när arbetet utförs för en uppdragsgivare i och under dennes kontroll och ledning. presenterade regeringen bestående av Socialdemokraterna och en lagrådsremiss där det föreslås att den s.k. 183-dagarsregeln inte ska kunna tillämpas när det är fråga om uthyrning av arbetskraft. Vi förutsätter att den nuvarande regeringen går vidare med detta förslag för att åstadkomma ordning och reda och bidra till sund konkurrens på svensk arbetsmarknad. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2774 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2019/20:3105 av m.fl. (KD) yrkande 29, 2019/20:3202 av m.fl. (KD) yrkandena 2–6 och 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2019/20:118 av i (SD), 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:629 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:1148 av (M), 2019/20:1163 av (M), 2019/20:2185 av (M), 2019/20:2325 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2589 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:2680 av (M), 2019/20:2719 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2833 av m.fl. (M) yrkande 14, 2019/20:2990 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 20, 2019/20:3190 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 22, 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 17, 2019/20:3285 av m.fl. (S) och 2019/20:3310 av och (båda MP) yrkande 2. Att skapa bästa möjliga jordmån för en ökad sysselsättning är en av politikens absolut viktigaste uppgifter. anser att det är av största vikt för varje enskild person att ha ett arbete eller annan meningsfull sysselsättning att gå till. Att på olika sätt stötta dem som står långt ifrån arbetsmarknaden i deras strävan att få ett arbete och en egen försörjning är mycket viktigt. En grundförutsättning för att fler ska komma i arbete är att det lönar sig att gå från utanförskap till arbete. Genom att rikta förstärkningar av jobbskatteavdraget till grupper där drivkrafterna och lönsamheten i att arbeta särskilt behöver förstärkas kan stora förbättringar uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Att kombinera sänkta arbetsgivaravgifter för äldre med ett fördubblat jobbskatteavdrag för samma grupp har varit mycket effektivt för att öka såväl arbetsutbud som efterfrågan på äldre arbetskraft och därmed sysselsättningen. föreslår därför att det dubbla jobb-skatteavdraget utvecklas till att gälla grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden eller som bör uppmuntras att stanna kvar. Vi föreslår därför ett dubbelt jobbskatteavdrag för personer som är eller äldre. Genom det kan den äldre gå ned i arbetstid med bibehållen disponibel inkomst eller stimuleras att jobba extra då det lönar sig betydligt mer. Med den demografiska utmaningen kommer det att vara viktigt att fler äldre stannar kvar i någon mån på arbetsmarknaden. Det kommer att behövas för kompetensförsörjningen i många yrken, inte minst inom välfärden, men även för den egna pensionen. För många som befinner sig långt från arbetsmarknaden är den ekonomiska vinsten av att ta ett arbete alltför låg. vill därför göra det mer lönsamt att gå från bidragsberoende till arbete, genom sänkta marginaleffekter. Vi föreslår därför ett dubbelt jobbskatteavdrag för unga upp till som omfattas av arbetsmarknads-politiska åtgärder, för nyanlända i efter uppehållstillståndet och för personer som varit utan arbete . Dessa åtgärder gör det betydligt mer lönsamt att ta arbeten och minskar kraftigt marginaleffekterna av att gå från bidrag och ersättningar till arbete. Den ökade tudelningen på arbetsmarknaden, där en majoritet av de arbetssökande i utsatt ställning utgörs av utomeuropeiskt födda med högst förgymnasial utbildning, gör att det behövs insatser för att dessa människor inte ska fastna i utanförskapet. Att ha en arbetsgemenskap är centralt för integrationen och för att dessa personer ska kunna komma i egenförsörjning. Med dubbelt jobbskatteavdrag kommer nyanlända att få behålla mer av sin inkomst i början, vilket ökar incitamenten att hitta ett jobb och få fäste på arbetsmarknaden. Om man skulle kunna tidigarelägga den genomsnittliga examensåldern med ett eller för de som studerar skulle stora vinster göras för den enskilde, som skulle få högre livsinkomst och pension – men också för samhället i stort som skulle få större avkastning på utbildningen. För att de som studerar ska stimuleras att ta sin examen och snabbt komma i arbete är förslag att en period med dubbelt jobbskatteavdrag införs som ska gälla för de som tar akademisk examen och börjar jobba före 25. Genom sänkt skatt på arbete för föräldrar kan flera positiva effekter uppnås . Drivkraften att gå från bidragsförsörjning till förvärvsarbete stärks, vilket motverkar utanförskap och barnfattigdom. Men man skapar också möjligheter för föräldrar att använda det ökade ekonomiska utrymmet till att köpa tjänster eller gå ned något i arbetstid för att underlätta vardagslivet. Sänkt skatt gör att fler familjer får ökad makt över sin egen vardag. Som förälder har man en ökad försörjningsbörda. Detta kompenseras till viss del av det generella barnbidraget, men för att ytterligare förstärka barnfamiljers ekonomi, med tonvikt på familjer med svagare ekonomi, anser vi att föräldrar bör få behålla en större del av sin intjänade inkomst. Det ger även starkare incitament att gå från bidragsberoende till förvärvsarbete. Vi föreslår att en skattereduktion av förvärvsinkomster införs för föräldrar till barn 0–. Vi inom ser flera angelägna politiska åtgärder och reformer som på såväl kort som lång sikt stärker äldres ekonomiska ställning. har i budget efter budget föreslagit kraftiga förbättringar för pensionärer där vi finansierat ett fullständigt borttagande av skillnaden i beskattning mellan pension och lön. Vi vet att detta spelar stor roll för enskildas, inte minst äldre kvinnors, ekonomi och för möjligheten att flytta till ett anpassat boende. Genom att och gemensamma budget antogs av genomfördes en skattesänkning som kom alla pensionärer till del. Hade regeringens budgetproposition gått igenom hade endast pensionärer med en pension fått sänkt skatt. Vi behöver uppmuntra erfarna socialsekreterare, barnskötare, lärare och sjuksköterskor m.fl. att arbeta vidare efter och då är en extraskatt på denna kompetens förödande. jägare fyller en viktig roll genom viltvården och eftersök av trafikskadat vilt. Jakt är både en viktig fritidssysselsättning, en förvaltning av naturresurser och en näringsverksamhet i form av bl.a. jaktturism. föreslår att jägare, vare sig de bedriver jakt som hobby eller som näringsverksamhet, ska kunna sälja viltkött för ett belopp skattefritt. Många svenskar bedriver odling på hobbynivå. En viktig del av detta är biodlingen, inte minst för binas pollinering av fruktträd, bär, buskar och olika jordbruksgrödor, och naturligtvis för produktionen av honung. Dagens skatteregler för biodlare på hobbynivå är minst sagt komplicerade och ställer till med många problem när det gäller likställighet, kontrollerbarhet och acceptans hos skattskyldiga. Det hela blir ännu värre eftersom det i skatte-lagstiftningen finns ett undantag för försäljning av vilt växande bär, svampar och kottar som man själv plockat. Här är inkomster skattefria. Sett ur synvinkeln att biodling som hobby är en samhällsnyttig verksamhet är dessa skatteregler kontraproduktiva. Jag och mitt parti menar att det bör utredas hur reglerna kan förenklas och jämställas mellan olika hobbyslag. I nästa steg kan man överväga en översyn av alla typer av hobbyverksamheter inklusive ideella allmännyttiga föreningar där nivåer i paritet med halva eller hela prisbasbelopp kan övervägas. Ideellt arbete som kommer samhället tillgodo ska underlättas, inte försvåras. Skattereform, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2019/20:386 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:642 av och (båda S), 2019/20:739 av (S), 2019/20:836 av (M) yrkande 1, 2019/20:1031 av (M), 2019/20:1166 av (M), 2019/20:1418 av m.fl. (S), 2019/20:2144 av m.fl. (S), 2019/20:2258 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2325 av m.fl. (S) yrkande 1, 2019/20:2347 av m.fl. (S) yrkande 2, 2019/20:2355 av (M), 2019/20:2520 av (M), 2019/20:3070 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 44, 2019/20:3115 av m.fl. (M) yrkande 2, 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 41. Svenska folket betalar bland världens högsta skatter och ska också kunna räkna med att varje krona gör så stor nytta som möjligt. Varje skattekrona som slösas bort även om beloppen är små, tär på skattemoralen och skadar sammanhållningen i vårt land. En ny skattereform måste utgå från de samhällsproblem som ska lösas. Den ska syfta till att stärka människors och familjers frihet och självbestämmande, skapa fler jobb och öka tillväxten. Men den ska också värna sammanhållningen i . Lägre skatter ökar människors utrymme att själva forma sina liv och sin framtid. Det ger alla en större möjlighet att bygga upp ett eget sparande och svenskar saknar en sådan buffert, och många fler saknar egna resurser för att klara större oförutsedda händelser. Eget sparande är också den främsta finansieringskällan för nystartade företag. Det är för svårt för utrikes födda i allmänhet och nyanlända i synnerhet att komma in på den svenska arbetsmarknaden och skaffa sig egen försörjning. Tillväxten per person är låg både i ett historiskt och i ett internationellt perspektiv. Arbetskraftsbristen är stor i nästan alla sektorer, inte minst i välfärden. Alltför många företag och entreprenörer väljer att expandera i andra länder än . För att öka drivkrafterna till arbete och företagsamhet behöver skattesatserna komma ned, skattebaserna breddas och det totala skattetrycket sänkas. Dessutom behöver kombinationen av skatter och de samlade bidragssystemen analyseras samlat för att inte utanförskapet återigen ska ta fart när ekonomin vänder ned. skattereform har följande utgångspunkter: fullt finansierad med lägre samlat skattetryck, lägre skatt på små och medelstora inkomster för fler jobb och bättre integration, lägre marginalskatter så att alla får behålla minst hälften av en löneökning, företagande och entreprenörskap för högre tillväxt och fler investeringar, miljöskatter som ska utformas utifrån att förorenaren betalar för de kostnader som uppstår samt värnad legitimitet och förutsägbarhet för skattesystemet. Ska kunna fortsätta att vara ett rikt välfärdsland måste tillväxt-förutsättningarna stärkas. Att är ett av de utvecklade länder som har lägst tillväxt per capita just nu och att den historiskt låga tillväxten per capita ser ut att bestå är ett tecken på att tillväxtpolitiken inte är tillräckligt bra. Det kräver en bred palett av åtgärder men skattefrågorna är centrala. behöver en ny skattereform som stärker tillväxten. En skattereform bör sjösättas med målet att bl.a. förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap. Bolagsskatter och kapitalskatter måste vara konkurrenskraftiga och uppmuntra till investeringar i . Villkoren för att starta, växa och expandera måste vara goda. Fler ska våga lämna trygga och välbetalda jobb för att starta företag. Det svenska ägandet ska värnas och stärkas, eftersom nyare forskning allt tydligare visar att det spelar roll vem som äger företagen och var dessa ägare hör hemma. Vi behöver också mindre av särlösningar och ett enklare skattesystem. Skattereformen bör också underlätta för ökad tillgång till bostäder. Problemen på bostadsmarknaden och bristen på bostäder beror inte i huvudsak på skattesystemet, men skatterna utgör en del av lösningen.