bet · H701KU14 · 2020-04-06 00:00:00 — Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som rör tryck- och yttrandefrihet och massmediefrågor. Motionerna rör stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, motverkande av hybridkrigföring i form av propaganda, begränsning av spridning av pornografi, public service-företagens verksamhet på internet, och tv, pressetik och rättelser, ansvarig utgivare för vissa internetplattformar, översyn av regleringen av techjättar, översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna, stöd till medier, upprättande av en s.k. evenemangslista och opinionsundersökningar i nära anslutning till val. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner Motverka hybridkrigföring i form av propaganda Begränsa spridning av pornografi Public service-företagens verksamhet på internet Ansvarig utgivare för vissa internetplattformar Översyn av regleringen av techjättarna Översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna Motioner som bereds förenklat 1.Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, punkt 1 (M, KD) 2.Motverka hybridkrigföring i form av propaganda, punkt 2 (M, KD) och tv, punkt 5 (M) och tv, punkt 5 (SD) 5.Pressetik och rättelser, punkt 6 (SD) 6.Översyn av presstödet, punkt 10 (M) 7.Avskaffande av driftsstödet, punkt 11 (SD) 8.Åtgärder med anledning av minskad annonsförsäljning för tidningsföretagen, punkt 14 (SD) Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner 2019/20:1269 av och (båda S) och 2019/20:2724 av m.fl. (M). Reservation 1 (M, KD) Motverka hybridkrigföring i form av propaganda 2019/20:2725 av m.fl. (M). Reservation 2 (M, KD) Begränsa spridning av pornografi 2019/20:156 av (C) och 2019/20:1217 av m.fl. (S). Public service-företagens verksamhet på internet 2019/20:2947 av (M). 2019/20:153 av och (båda SD), 2019/20:791 av och (båda SD), 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:2418 av och (båda M), 2019/20:2951 av (M), 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:3125 av (M) yrkande 1 och 2019/20:3151 av (SD) yrkande 1. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) 2019/20:1092 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2019/20:1153 av (M), 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2019/20:3165 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 5 (SD) Ansvarig utgivare för vissa internetplattformar 2019/20:533 av (KD) och 2019/20:827 av (KD). Översyn av regleringen av techjättarna 2019/20:947 av (S). Översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna 2019/20:2437 av (M) yrkande 2. 2019/20:3048 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 6 (M) 2019/20:1093 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 7 (SD) 2019/20:487 av och (båda C). Presstöd till dagstidningar som ges ut på minoritetsspråk 2019/20:2091 av (L) yrkande 2. Åtgärder med anledning av minskad annonsförsäljning för tidningsföretagen 2019/20:1093 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 8 (SD) Motioner som bereds förenklat 2019/20:340 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:2290 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (V), (M), (S), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 inom området tryck- och yttrandefrihet samt massmediefrågor. Av dessa behandlas tre motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionsyrkandena rör stärkt skydd för journalister och medieredaktioner, motverkande av hybridkrigföring i form av propaganda, begränsning av spridning av pornografi, public service-företagens verksamhet på internet, och tv, pressetik och rättelser, ansvarig utgivare för vissa internetplattformar, översyn av regleringen av techjättar, översyn av brottet hets mot folkgrupp i grundlagarna, stöd till medier, upprättande av en s.k. evenemangslista och opinionsundersökningar i nära anslutning till val. Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stärkt skydd för journalister och medieredaktioner. Jämför reservation 1 (M, KD). I kommittémotion 2019/20:2724 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att värna tryck- och yttrandefriheten och utveckla arbetet mot hot, våld och andra olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner. Motionärerna anför att den fria åsiktsbildningen är en del av grunden för demokratiska styrelse-skick och att tryck- och yttrandefriheten är förutsättningar för den fria åsikts-bildningen. Därför är det av stor vikt att mediepolitiken har en tydlig koppling till hur tryck- och yttrandefriheten fungerar. Motionärerna hänvisar bl.a. till att regelbundet undersöker förekomsten av hot och trakasserier mot journalister. och (båda S) begär i motion 2019/20:1269 ett tillkännagivande om att ta fram förslag för att stärka skyddet för hotade journalister. Motionärerna hänvisar bl.a. till en rapport från Reportrar utan gränser som kartlägger näthat mot journalister i 32 länder och där situationen i lyfts fram som särskilt allvarlig. Att journalister tystas genom självcensur är illa nog, men i förlängningen riskerar det att leda till att människor hoppar av eller inte vågar ge sig in i yrket, vilket är ett allvarligt hot mot fundamentet för hela vår demokrati. I 1 kap. 1 § regeringsformen (RF) framhålls att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning. Yttrandefriheten är garanterad genom 2 kap. 1 § RF. Enligt denna bestämmelse är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Begränsningar i yttrandefriheten får enligt 2 kap. 21 § RF göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i radio, tv eller vissa liknande överföringar, offentliga uppspelningar ur en databas samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). TF och YGL innehåller ett detaljerat skyddssystem för tryck- och yttrandefriheten. Systemet vilar på ett antal grundprinciper som syftar till att ge ett särskilt starkt skydd för tryckta skrifter och vissa andra medieformer. De principer det handlar om är principerna om censurförbud, etableringsfrihet, ensamansvar, meddelarskydd, en särskild brottskatalog och en särskild rättegångsordning. En viktig komponent i skyddet är vidare att inga andra begränsningar i tryck- och yttrandefriheten får göras än de som följer av de två grundlagarna. Begränsningar av det slaget förutsätter alltså en grundlagsändring. Enligt 4 kap. och 5 kap. (BrB) kan den som uttalar hot eller kränkningar göra sig skyldig till brott, t.ex. olaga hot, ofredande, förtal eller förolämpning. Straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning förtydligades och moderniserades genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2016/17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36, bet. 2018/19:KU2, rskr. 2018/19:16). Även straffbestämmelsen om ofredande moderniserades genom en lagändring som trädde i kraft . kan vidare den som gör intrång i någons privatliv genom spridning av vissa slag av bilder eller andra uppgifter, om spridningen är avsedd att medföra allvarlig skada för den som bilden eller uppgiften rör, dömas för olaga integritetsintrång (4 kap. 6 c § BrB). hot, förtal och förolämpning är även straffbart som tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott om de begås i grundlagsskyddade medier (7 kap. 2–4 §§ TF och 5 kap. 1 § YGL). Ofredande och olaga integritetsintrång omfattas däremot inte av TF:s brottskatalog. Enligt 18 kap. 5 § BrB kan den som övar olaga tvång eller olaga hot med uppsåt att påverka den allmänna åsiktsbildningen eller inkräkta på handlings-friheten inom en politisk organisation eller yrkes- eller näringssammanslutning och därigenom sätter yttrande-, församlings- eller föreningsfriheten i fara, dömas för brott mot medborgerlig frihet till fängelse i högst . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Utredningen, som tog namnet (Ku 2015:01), presenterade delbetänkandet Medieborgarna & medierna: En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). samrådde med Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. ansåg att frågan om att förstärka det straffrättsliga skyddet för journalister behöver utredas i en särskild ordning om den ska bli föremål för ny lagstiftning. framhöll att staten bör se extra allvarligt på hot och kränkningar av journalister och medieföretag som agerar i demokratins tjänst, och att det därför är angeläget att lagstiftningen tydliggörs på den punkten och att åtal för sådana hot och kränkningar prioriteras. I sitt slutbetänkande En gränsöverskridande mediepolitik – För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80 s. 416 f.) som presenterades hänvisade till att Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten kommit fram till att det kan finnas skäl att överväga ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som sker i syfte att hindra någon från att utöva sin yttrandefrihet eller angripa någon som har utövat den rättigheten, men att en sådan lagändring dock låg vid sidan av utredningens direktiv, och utredningen ansåg att det uppkom flera principiella frågor som behövde analyseras som gäller hur ett sådant förstärkt straffrättsligt skydd skulle kunna utformas och avgränsas (SOU 2016:7 s. 564 f.). Utredningen kom fram till att frågan behövde behandlas vidare i något annat sammanhang om den skulle övervägas närmare. kom till slutsatsen att det är angeläget att det svenska rättsväsendet prioriterar denna typ av brott så att förövarna åtalas och lagförs. Utredningen anser vidare att det bör tillsättas en utredning i syfte att i särskild ordning se över möjligheterna för att stärka det straffrättsliga skyddet för journalister och eventuellt även övriga demokratibärande roller, som t.ex. politiker. anser att en utredning av hur ett sådant förstärkt straffrättsligt skydd skulle kunna utformas och avgränsas kan göras med utgångspunkt i slutsatserna dragna av Utredningen om ett modernt och starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. Regeringen beslutade om en handlingsplan, Till det fria ordets försvar (Ku2017/01675/D). Med handlingsplanen stärker regeringen arbetet med att förebygga och hantera hot och hat mot journalister, politiskt förtroendevalda och konstnärer. För att värna det demokratiska samtalet krävs enligt regeringen ett stärkt förebyggande arbete, ett utvecklat brotts-bekämpande arbete och en moderniserad lagstiftning. I handlingsplanen nämns bl.a. följande åtgärder. Regeringen stärker det brottsförebyggande arbetet. Det gäller såväl rättsväsendets myndigheter som kommuner, företag och organisationer. Regeringen har beslutat om det brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). Regeringens målsättning med det nya brotts-förebyggande programmet är att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Regeringen har också förstärkt Brottsförebyggande rådets ansvar för stöd och samordning på nationell nivå och inrättat regionala samordnare vid länsstyrelserna. I handlingsplanen framhålls att spelar en viktig roll i arbetet mot brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna och den fria åsiktsbildningen. har i sitt arbete bl.a. tydliggjort att det vid misstanke om brott med uppsåt att påverka den fria åsiktsbildningen, ska vägas in om det rör sig om allvarliga hot eller trakasserier som kan leda till att en förtroendevald, en journalist eller annan åsiktsbildare avstår från att verka i det offentliga rummet. har förstärkt arbetet på flera områden. Brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna och den fria åsiktsbildningen ska utredas av demokrati- och hatbrotts-grupper där sådana finns, eller i särskild ordning. Inom rättsväsendets myndigheter pågår också arbete för att förbättra förutsättningarna för utredning och lagföring. Regeringen inleder också ett mer systematiskt arbete för att förebygga utsatthet för hot och hat hos bl.a. journalister. Fördjupad kunskap om hur utsatthet för hot och hat tar sig uttryck, om vilka deltagare i det demokratiska samtalet som är särskilt utsatta och om vilka konsekvenser utsattheten får är avgörande för ett effektivt arbete. Bland annat har fått i uppdrag av regeringen att vidareutveckla kartläggningen av hot och hat mot journalister. Det är vidare viktigt att grundläggande insatser utvecklas som ökar kännedomen om vilket stöd som finns att tillgå, som är tillgängligt för alla och bidrar till att hjälpa den enskilde att hantera utsattheten. Stödet till journalister och redaktioner i att förebygga och hantera hot och hat behöver förbättras. ska i multilaterala forum såsom fortsätta att lyfta frågor om yttrandefrihet och pressfrihet och journalisters säkerhet. gav regeringen i uppdrag att kartlägga omfattningen av hot, våld och trakasserier som journalister utsattes för (Ku2016/01674/D). En redovisning av uppdraget gjordes . I rapporten – Journalisters utsatthet redovisades en enkätundersökning gjord bland medlemmar. Av rapporten framgick att av journalisterna uppgav att de varit utsatta för trakasserier, hot eller våld i samband med sitt yrkesutövande. var av journalisterna, dvs. var fjärde journalist, utsatta. Detta kan jämföras med en tidigare studie där av journalisterna uppgav sig vara utsatta . Enligt rapporten var dock en viktig skillnad mellan studierna att i den aktuella studien uppmanades journalisterna att redovisa händelser som upplevts som hotfulla och i den föregående studien om de hotats (vilket med nödvändighet inte är samma sak), så jämförelsen ska inte automatiskt tolkas som att en minskning har skett. Med stöd i journalisternas svar på om de varit mer utsatta än föregående år gick det inte heller att dra någon slutsats om att utsattheten generellt ökat eftersom knappt två tredjedelar svarade nej på denna fråga. Enligt rapporten var det vanligast att journalister blir utsatta för olika former av hot, medan våld och skadegörelse var betydligt mindre vanligt. av journalisterna var utsatta för en händelse som kan karaktäriseras som brottslig. Allvarligare former av brott var ovanligt. gav regeringen i uppdrag att identifiera, utveckla och genomföra kompetens- och kapacitetsutvecklande insatser riktade till journalister och redaktioner för att förebygga och hantera utsatthet för hot och hat inom ramen för uppdrag att erbjuda fortbildning för journalister (/01562/D). I uppdraget ingick bl.a. att bygga upp en digital kunskapsbank, genomföra seminarier för kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt utforma och handha en tjänst som erbjuder råd och stöd anpassade för målgruppen. Uppdraget skulle genomföras i samråd med berörda aktörer som har kunskap om journalisters och redaktioners utsatthet för hot och hat och komplettera icke-statliga insatser på området. Linnéuniversitetet skulle även samråda med som har i uppdrag att ta fram ett utbildnings- och informationsmaterial om stöd till deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat. förstärkte regeringen uppdrag (Ku2018/01405/D). Förstärkningen avsåg den fortsatta utvecklingen av bl.a. riktat stöd till särskilt utsatta målgrupper, utbildningar, nätverk och mötesplatser, samt stärkt samverkan med berörda aktörer. Uppdraget genomfördes av som är ett institut vid Linnéuniversitetet som fortbildar journalister. lanserade en webbaserad kunskapsbank, den s.k. Demokratijouren. lanserades en helpdesk vid Demokratijouren som erbjuder handfast hjälp till journalister, chefer och publicister som önskar råd och stöd kring situationer med hot och hat i arbetet. Enligt ett ändringsbeslut av regleringsbrevet för avseende anslag 6:1 Allmänna val och demokrati (Ku2019/01815/MD) fick Linnéuniversitetet ytterligare medel för att fortsätta sitt uppdrag i enlighet med det tidigare beslutet. Linnéuniversitetet fick även medel för att fortsätta sitt uppdrag enligt regleringsbrevet för avseende anslag 6:1 inom utgiftsområde 1 (Ku2020/00363/MD). Uppdraget ska slutredovisas . gav regeringen i uppdrag att ta fram utbildnings- och informationsmaterial för att stödja deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat (Ku2017/01674/D). Utbildnings- och informationsmaterialet ska kunna användas av myndigheter, organisationer och enskilda personer. Syftet är att materialet ska utgöra stöd till enskilda personer som är utsatta för hot och hat i den offentliga debatten, inte minst på internet och i sociala medier. Det ska även bidra till att yrkesverksamma och det civila samhället bättre ska kunna stödja personer som blir, eller riskerar att bli, utsatta för hot och hat. Arbetet skulle ske i samråd med , , Social-styrelsen och Brottsofferjouren samt andra aktörer som har kunskap om och kommer i kontakt med personer som utsätts för hot och hat i det offentliga samtalet. Enligt ett pressmeddelande på regeringens webbplats har regeringen gett ett nytt kunskapsspridande uppdrag för att stödja personer som utsätts, eller riskerar att utsättas, för hot och hat i det offentliga samtalet (Ku2020/00364/MD). I pressmeddelandet hänvisas till att –2019 haft i uppdrag att ta fram ett utbildnings- och informationsmaterial för att stödja personer som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat när de deltar i det demokratiska samtalet. På webbplatsen erbjuder myndigheten bl.a. information om vad som är brottsligt, hur man gör en polisanmälan och vilket stöd som finns att få. Information finns både för den som utsätts och för den som möter utsatta personer. Den ska kunna användas brett av olika målgrupper, t.ex. det civila samhällets organisationer, enskilda opinionsbildare och myndigheter. För att genomföra uppdraget får myndigheten . Arbetet med att sprida information om webbplatsen och dess innehåll ska ske i samverkan med och andra relevanta aktörer. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits för att bekämpa brott som hotar den fria åsiktsbildningen och i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter för förtroendevalda, journalister och andra grupper att få hjälp i hela landet. Myndigheten skulle analysera vilka effekter åtgärderna bedömdes ha lett till eller bedömdes komma att leda till. Vidare skulle redovisningen innehålla en beskrivning av hur myndigheten avser att fortsätta utveckla arbetet. lämnade sin redovisning av upp-draget genom rapporten för skydd av den fria åsiktsbildningen. När det gäller vidtagna åtgärder mot demokratibrott framgår bl.a. följande. Efter polisens omorganisation 2015 tog Tidningsutgivarna, som företrädare för ett antal stora mediehus, ett initiativ till ett samrådsforum där säkerhetschefer fick tillfälle att träffa företrädare för polisens brottsoffer- och personsäkerhetsverksamhet. Allteftersom polisens nya organisation har etablerat sig har behovet av möten minskat, men möjligheten att vid behov kunna sammankalla samrådsgruppen finns dock kvar. fick samtliga polisregioner riktade medel för att arbeta med förtroendeskapande åtgärder mot mediehus. Polisens kommunikations-avdelning har också tagit fram filmer med råd till bl.a. journalister, som finns att ta del av på polisens webbplats. Insatser har även vidtagits för att utbilda poliser, bl.a. har tagit fram en fördjupningskurs för poliser som arbetar med demokrati- och hatbrott. Inför rapporten tillfrågades ett trettiotal av Tidningsutgivarnas medlemmar om polisens arbete för att skydda det fria ordet och mediernas medarbetare . Av svaren framgick att de tillfrågade journalisterna hade sett en ökad vilja hos polisen att arbeta med och prioritera demokratibrott. Nästan hälften uppgav att polisens bemötande hade förbättrats . upplevs en frustration över att anmälningar som görs läggs ned direkt efter att de har lämnats in utan att anmälaren förstår varför. Dessutom upplever de tillfrågade att det finns stora skillnader mellan olika polisområden i hur de blir bemötta och hur de upplever polisens effektivitet i deras ärenden. Polisen upplevs sakna en enhetlig struktur för att ta om hand demokratibrott. I rapporten förordar polisen vidare att straffskärpningsregler införs för brott som hotar den fria åsiktsbildningen, och hänvisar bl.a. till den s.k. (Stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsfunktioner, SOU 2018:2). Genom sådana regler skulle denna typ av brott kunna prioriteras tydligare både inom polisen och i övriga rättsväsendet. Enligt rapporten ska arbetet med kompetenshöjande åtgärder inom polisen fortsätta för att ytterligare förbättra förmågan att identifiera och utreda brott som hotar den fria åsiktsbildningen. Även förmågan att ge en återkoppling till målsägande om beslut i utredningar och ärenden kommer att stärkas. Enligt regleringsbrevet till ska myndigheten fortsätta utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. ska redovisa resultatet av vidtagna åtgärder. Myndigheten ska även beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs samt hur en fungerande dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. Vid genomförande av uppgiften ska beakta annat relevant arbete inom aktuellt ämnesområde och analysera hur det kan bidra till att utveckla polisverksamheten. Uppdraget att vidta åtgärder mot rasism, hatbrott och andra brott som hotar demokratin ska redovisas till regeringen . Den s.k. lämnade sitt delbetänkande Stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsfunktioner (SOU 2018:2) . Utredningen hade i uppdrag att överväga och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). I direktiven framhölls att det inte enbart är yrken som tillhandahåller service direkt till medborgarna som kan betraktas som samhällsnyttiga. Även t.ex. journalistik, vetenskap och kultur fyller helt avgörande funktioner i samhället för att säkerställa demokrati och utveckling. Angrepp på yrkesutövare inom sådana funktioner kan därför innebära motsvarande skada som när det gäller de tidigare nämnda yrkeskategorierna. Utredningen lämnade i sitt delbetänkande förslag till en straffskärpnings-grund. Förslaget innebar att ett förstärkt straffrättsligt skydd för samhälls-nyttiga funktioner bör omfatta samtliga yrkesutövare. Ett sådant skydd skulle enligt utredningen kunna åstadkommas genom att det i 29 kap. 2 § BrB skulle införas en ny punkt med innebörden att rätten vid bedömningen av straffvärdet som en försvårande omständighet särskilt ska beakta om den tilltalade har angripit någon med våld eller hot om våld i eller med anledning av dennes yrkesutövning. Regeringen lämnade propositionen 2018/19:155 Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning.