bet · H701TU14 · 2020-06-05 00:00:00 — Därtill utreds möjligheten till hårdare straffsanktionering. Utskottet bedömer att dessa insatser till stor del motsvarar de åtgärder som föreslås i motionerna 2019/20:2775 (KD) yrkande 17 och 2019/20:3347 (SD) yrkandena 55 och 56. Motionsyrkandena motiverar därför ingen åtgärd från utskottets sida. Utskottet har behandlat motionsförslag om alkolås vid upprepade tillfällen, senast i betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet. Utskottet framhöll då att det pågår en snabb teknikutveckling som gör att fordonen blir både säkrare och smartare. För att nå nollvisionen är det viktigt att ta vara på de möjligheter som teknikutvecklingen ger, och en sådan möjlighet är att verka för att införa alkolås som standard i nya bilar. Detta är en möjlig åtgärd som skulle förhindra rattfylleri och troligen rädda flera liv. Utskottet menade även att en ökad användning av alkolås är mycket positiv, men påminde om att andra system än tvingande lagregleringar kan vara bättre alternativ för att ytterligare öka användningen av alkolås. Utskottet ställde sig liksom tidigare positivt till att en långsiktig ambition bör vara att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare att köra, ska bli standard i alla nya fordon. För att uppnå en bred användning är det angeläget att användarvänliga och mindre kostsamma alkolås tas fram. Därtill välkomnade utskottet att det har vidtagits en del åtgärder när det gäller bruket av alkolås. Som exempel nämndes att tillsammans med MHF och alkolåsleverantörerna tog fram en lista över tekniska specifikationer och tips på vad man behöver tänka på när man ska köpa alkolås. Enligt kan checklistan ses som en rekommendation som kan underlätta när man ska ställa krav vid en upphandling. Utskottet underströk att innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen och att vi successivt kommer att möta andra former och lösningar för att öka andelen nyktra förare i vårt transportsystem. När det gäller frågan om alkolås i fordon som används i körkortsutbildning har utskottet vid tidigare tillfällen (bl.a. bet. 2018/19:TU7) konstaterat med tillfredsställelse att () 2009 beslutade att varje medlemsföretag ska ha alkolås installerade i samtliga övningsbilar för personbilsutbildning. har drygt 600 trafikskoleföretag som medlemmar, vilket utgör av landets trafikskolor. beslutade att kravet på alkolås ska breddas till att gälla samtliga behörigheter. Alkotest innan man kör blir därmed obligatoriskt för samtliga körkortsbehörigheter och förarbevis. Utskottet välkomnade detta. Utskottet vill vidare lyfta fram att tillsammans med Transportstyrelsen ingår i ett europeiskt nätverk som träffas en gång och tar upp erfarenheter från bl.a. användning av alkolås i förebyggande syfte. Nätverket uppmärksammar dessutom forskning och utveckling, framsteg i projekt med ny nykterhetsstödjande teknik, standarder, föreskrifter m.m. deltar vidare genom i det europeiska samarbetet med standardisering av alkolås. samverkar även om att ta fram kunskapsunderlag och strategier inom området nykter trafik samt för innovativa steg mot smart teknik och metodik som förhindrar rattfylleri. Verket stöder teknikutveckling av nykterhetsstödjande system som kan installeras i fordon . Därtill vill utskottet lyfta fram att enligt kräver allt fler alkolås vid entreprenad-, fordons-, persontrafik- eller transportupphandlingar. Dessutom är en av flera initiativtagare till projektet i . Inom projektet utrustas ett antal fordon med alkoholsensorteknik som möjliggör datainsamling som grund för fortsatt forskningsarbete. bedömer utskottet att det pågår en lovande teknikutveckling för att förbättra nykterhetsstödjande system. Utskottet förutsätter att regeringen stöder denna utveckling där den anser att det finns skäl. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2019/20:1769 (C) yrkande 9, 2019/20:2775 (KD) yrkandena 20 och 40, 2019/20:3174 (SD) yrkande 1 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 64. Utskottet noterar att regeringens arbete med att etablera alkobommar intensifierats . Bland annat till följd av uppmaning till regeringen om att skyndsamt se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna ska kunna genomföras (bet. 2014/15:TU8, rskr. 2014/15:145) fick i uppdrag att utreda frågan om hur ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller, alkobommar, i tre till fem hamnar i lämpligast ska genomföras. För att en snedvridning av hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor ska bli så minimal som möjligt föreslog att nykterhetsstödjande kontroller införs i samtliga hamnar med förarbunden färjetrafik samt vid , dvs. 23 hamnar plus . bedömde att ett rätt utformat verktyg och en väl övervägd verksamhet med framgång även skulle kunna användas vid andra trafikintensiva platser. föreslog att man utvecklar ett innovativt koncept och att det införs stegvis. presenterade regeringen en satsning på alkobommar. Automatiserade nykterhetskontroller i hamnar är en del i regeringens nysatsning på trafiksäkerhet och arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) bedömningen att automatiserade anläggningar för nykterhetskontroller i hamnar och andra strategiska platser utökar polisens möjligheter till kontroller med alkoholutandningsprov och bidrar till att reducera antalet omkomna och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor. Som ett första steg i en satsning skulle relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. Regeringen framförde att synliga anläggningar för automatisk hastighetsövervakning vid utvärdering har visat sig ha en hög allmän- och individpreventiv effekt trots en relativt låg grad av aktivering. Regeringens bedömning var att en liknande hög preventiv effekt går att uppnå när automatiska nykterhetskontroller införs, vilket främjar en ökad trafiknykterhet. Regeringen ansåg att automatiska nykterhetskontroller behöver införas för ett ökat fokus på trafikanternas nykterhet och för att minska rattfylleriet, vilket är särskilt viktigt både för regeringens satsningar på ordning och reda på vägarna och för nollvisionen. Utskottet påminner om att regeringen kort därefter, , lämnade ett uppdrag till att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. ska enligt uppdraget även föreslå hur mobila lösningar för automatisk nykterhetskontroll kan användas vid övriga hamnar och andra lämpliga platser i trafikmiljön. Vidare ska anläggningarna införas stegvis och målet var att minst en anläggning skulle vara i drift . Uppdraget ska slutredovisas . Därtill uppmärksammar utskottet att har föreslagit kontrollstationer vid ett stort antal av hamnar, som en del i ett större arbete för att motverka drog- och alkoholpåverkan i trafiken. installerades alkobommar i energihamn. Systemet är det första permanenta systemet för automatiska alkoholkontroller i hamnen och innebär att ett slumpmässigt urval av förare som ska in på hamnområdet tvingas blåsa, för att se om de är alkoholpåverkade. Kontrollerna gör att hamn i större utsträckning kan garantera en nykter arbetsmiljö i hamnen, där 2 500 fordon passerar . Utskottet kan konstatera att tidigare planer om att installera alkobommar i hamn slopades på grund av olika svårigheter. , polisen och hamn har i stället kommit överens om att upprätta ett särskilt område där polisen kan utföra slumpvisa, nykterhetskontroller. De menar att en alkobom blockerar trafiken och att den inte tar hänsyn till andra substanser än alkohol. Utskottet behandlade motionsförslag om alkobommar senast i betänkande 2018/19:TU7. Utskottet underströk då att det i utskottet finns ett stort engagemang i denna fråga och att utskottet kommer att noga följa införandet av alkobommar. Utskottet menade att alkobommar är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten genom att de kontrollerar och stoppar rattfylleri. Alkobommar är den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna i . Utskottet ville dock i sammanhanget även lyfta fram vikten av konkurrensneutralitet. Det är viktigt att inte snedvrida hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor i samband med det stegvisa införandet. Vidare konstaterade utskottet att bl.a. som en effekt av den tekniska utvecklingen med t.ex. automatiska trafiksäkerhetskameror och alkobommar kan trafikpolisverksamheten i högre grad nu utföras av vanliga poliser i lokalpolisområdena. finns det ett brett engagemang i utskottet i fråga om alkobommar som ett effektivt medel för att kontrollera och stoppa rattfylleri och därmed som ett viktigt verktyg för att uppnå nollvisionen. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att göra det möjligt att installera fler alkobommar på platser där de kan ha en betydande preventiv effekt. Utskottet välkomnar därtill att har i uppdrag att införa anläggningar för nykterhetskontroll i vissa hamnar. Utskottet vill avvakta resultatet av detta arbete. Med det ovan anförda anser utskottet att de åtgärder som förs fram i motionerna 2019/20:614 (SD) yrkande 23, 2019/20:2775 (KD) yrkande 23 och 2019/20:3347 (SD) yrkande 65 i mångt och mycket redan är vidtagna. Motionerna avstyrks därmed. Trafiksäkerhet vid vägarbeten och räddningsinsatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om straffskärpningar för trafikförseelser i anslutning till vägarbeten och utryckningar. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete och att förebyggande åtgärder vidtas för att öka trafiksäkerheten i dessa situationer. I fråga om en särskild förarutbildning för utryckningspersonal hänvisar utskottet till de initiativ som tagits för att främja gemensamma riktlinjer för utryckningsförare. Vad gäller övriga motionsyrkanden, t.ex. i fråga om utryckningsfordons framkomlighet, inhämtning av olycksfallsstatistik och användning av s.k. TMA-fordon, anser utskottet att dessa är att i huvudsak betrakta som tillgodosedda. Jämför reservation 28 (SD). Enligt en rapport från om trafikolyckor vid vägarbeten 2003–2015 (rapport 2016:122) inträffade det –2015 minst 3 958 trafikolyckor med personskador i anslutning till olika typer av gatu- och vägarbeten. Rapporten bygger på trafikolyckor som rapporterades in av polisen och akutsjukvården i olycksdatabasen (Acquisition). Det innebär att det inträffar i genomsnitt 300 trafikolyckor vid vägarbeten i där någon person, trafikant eller vägarbetare, skadas eller omkommer. har konstaterat att vägarbetare utsätts för ständiga risker vid arbeten på flerfältiga vägar. Alltför höga hastigheter och vårdslöshet från trafikanternas sida är en viktig orsak. I en intervjuundersökning från Service- och kommunikationsfacket () uppgav av de tillfrågade medlemmarna inom vägbranschen att det hade uppstått minst en trafikrelaterad incident vid den egna arbetsplatsen, och tyckte att trafikanterna inte tar tillräcklig hänsyn till dem som arbetar på vägen. I undersökningen uppgav att de oroar sig ibland eller ofta för att arbeta på vägen på grund av bristande säkerhet. I fråga om olyckor i samband med utryckning visar Transportstyrelsens data för perioden –2016 att 907 personer skadades under utryckning inom polis, ambulans och räddningstjänst, och 11 personer omkom. Framför allt är det i storstadsregionerna som olyckorna sker. En av de vanligaste olyckssituationerna är enligt uppgift från Transportstyrelsen att utryckningsfordonet hinner i kapp bilen framför. Olyckor i korsningar är också vanliga, liksom dikeskörningar och andra singelolyckor. Sanktionering av fortkörning i samband med vägarbete och utryckning Dagens bötessystem är utformat så att bötesnivåerna är högre vid överträdelser på vägar där hastighetsbegränsningen är eller lägre än vid överträdelser på vägar med hastighetsbegränsningar om eller högre. När det gäller nivån på ordningsböter för hastighetsöverträdelse är regelverket därmed utformat utifrån att böterna ska vara mer kännbara när trafikanterna inte anpassar sin hastighet vid t.ex. förskolor, skolor och vägarbetsplatser. Böterna vid hastighetsöverträdelser på väg varierar . Enligt 5 kap. 3 § körkortslagen kan ett körkort återkallas om körkortsinnehavaren har gjort sig skyldig till bl.a. grov vårdslöshet i trafik enligt 1 § trafikbrottslagen och om körkortsinnehavaren i annat fall har överskridit högsta tillåtna hastighet eller brutit mot någon annan regel som är väsentlig från trafiksäkerhetssynpunkt, allt om överträdelsen inte kan anses som ringa. Polisen ska skicka körkortet och beslutet om omhändertagande till Transportstyrelsen. Polisens beslut kan inte överklagas, men Transportstyrelsen ska utreda om körkortet ska återkallas eller lämnas tillbaka. Om körkortet återkallas bestämmer Transportstyrelsen en s.k. spärrtid på körkortet, dvs. så som körkortet ska vara återkallat (1–36 månader). Hur man blir utan körkort beror på trafikbrottet, behovet av körkort och hur körkortsinnehavaren har uppträtt i trafiken. I ett antal motioner föreslås åtgärder för att på olika sätt motverka trafikförseelser såsom hastighetsöverträdelser i anslutning till vägarbeten och räddningsinsatser. Därtill finns motionsförslag om en specifik utrycknings-förarutbildning samt ett antal andra förslag till åtgärder för att öka säkerheten vid vägarbetsplatser och utryckningar. Det föreslås i motion 2019/20:113 av (SD) att regeringen utreder skärpta påföljder vid trafikförseelser och hastighetsöverträdelser i anslutning till vägarbeten och räddningsinsatser vid väg. Arbetsmiljön för de personer som jobbar med vägarbete, vägunderhåll eller en pågående räddningsinsats vid vägen, är enligt motionären mycket hård och farlig. Mot denna bakgrund vore det rimligt att skärpa straffen vid trafikförseelser i anslutning till vägarbeten och räddningsinsatser. Även i motion 2019/20:472 av (S) föreslås att regeringen överväger möjligheten till högre straff vid fortkörning vid vägarbeten. Motionären redovisar att det inträffar minst 300 olyckor vid vägarbeten där någon skadas eller omkommer, och att straffavgiften vid fortkörning är mycket högre i flera andra länder om överträdelsen sker i samband med ett vägarbete. Enligt motionären vore det rimligt med en dubblering av den bötessumma som utdöms vid fortkörning i samband med vägarbeten. I motion 2019/20:639 av (S) föreslås att regeringen ser över möjligheten att underlätta för blåljuspersonal vid utryckning. Motionären anser att det, i likhet med vad som gäller enligt det tyska regelverket, ska vara krav på att fordon vid köbildning eller trafik i gånghastighet på vägar med två filer eller fler i en riktning, i det vänstra körfältet och körfältet närmast det vänstra körfältet, ska köra mot körfältets ytterkanter för att på så vis lämna plats för utryckningsfordon. Det anförs i motion 2019/20:850 av Kadir Kasirga (S) att högre bötesbelopp och utökad hastighetsövervakning behövs vid vägarbetsplatser. Motionären påpekar att vägarbetarnas arbetssituation är väldigt utsatt och att den höga hastigheten förbi vägarbetsplatser är det enskilt största arbetsmiljöproblemet för vägarbetarna. För att stävja fortkörning krävs ett kraftigt höjt bötesbelopp vid hastighetsöverträdelser vid vägarbetsplatser. I motion 2019/20:1066 av (M) yrkande 1 anförs att ska ges i uppdrag att föra statistik över antalet incidenter som sker vid pågående vägarbeten. Därtill föreslås i yrkande 2 i samma motion att regeringen ser över möjligheten att höja bötesbeloppet vid fortkörning förbi pågående vägarbeten. Motionären hänvisar till att man i beslutat om att fördubbla bötesbeloppen för den som kör för fort förbi pågående vägarbeten i syfte att höja säkerheten på vägarbetsplatser. I yrkande 3 i samma motion anför motionären vidare att även borde sänka gränsen för körkortsåterkallelse i samband med fortkörning förbi ett vägarbete. I motion 2019/20:2160 av (M) anförs att det är angeläget att göra en översyn av möjligheten att genom utbildning förbättra utryckningsförares trafiksäkerhetsmedvetande. Kostnaderna för olyckor i samband med uttryckningar är enligt motionären omfattande: människor skadas eller dödas i värsta fall när uttryckningar blir försenade eller inställda. Även i motion 2019/20:2577 av och (båda M) anförs att regeringen bör se över behovet av att säkra patienternas och räddningspersonalens trygghet genom att införa en nationell utbildning i utryckningskörning i hela landet. Enligt motion 2019/20:2984 av (M) bör regeringen se över möjligheterna att höja straffen för fortkörning vid vägarbeten. Samma motionär föreslår på liknande sätt i motion 2019/20:2985 (M) att regeringen bör se över möjligheterna att höja straffen för fortkörning där blåljuspersonal arbetar. I motion 2019/20:3029 av Serkan Köse (S) yrkande 2 föreslås att regeringen ser över om ett nationellt förarbevis för utryckningspersonal bör införas. Motionären anser att det är viktigt att vi satsar tillräckligt med resurser så att brandmännen, utifrån de förväntningar och utmaningar som finns, får goda förutsättningar att utföra sitt samhällsuppdrag. Avslutningsvis i kommittémotion 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 52 föreslås att brukandet av s.k. Truck Mounted Attenuators (TMA) vid vägarbetsplatser ökar. Motionärerna menar att regeringen bör inleda ett försöksprojekt med TMA-fordon för att komma till rätta med de olycksrisker som finns på vägarbetsplatser. Därtill föreslås i yrkande 53 i samma motion att regeringen utreder straffskärpningar vid fartöverträdelser vid vägarbetsplatser. Kraftiga straffskärpningar bör införas för att på så vis tydliggöra vikten av att bilister sänker farten förbi vägarbetsplatser. Specifik förarutbildning för utryckningspersonal Utskottet påminner om att i 11 kap. trafikförordningen undantas vissa yrkesgrupper från delar av trafiklagstiftningen. Undantagen tillämpas för s.k. blåljuskörning eller utryckningskörning. Undantagen gäller i första hand om omständigheterna kräver det och särskild försiktighet ska iakttas. Utryckningspersonal i är inte klassade som yrkesförare även om delar av arbetet består av bilkörning. Utskottet påminner vidare om att det följer av 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Som utskottet tidigare uppmärksammat fick dåvarande 2001 i uppdrag att ta fram en plan för landets utryckningsförarutbildning, vilket dock inte resulterade i några föreskrivna planer eftersom verket saknade behörighet att föreskriva om sådana. Representanter för de dåvarande myndigheterna , , , och utarbetade en broschyr med grundläggande kompetensmål för utryckningsförare. Ambitionen med broschyren var att ge tydliga incitament för utbildare och utryckningsorganisationer att så långt det är möjligt säkerställa att utryckningsförare har god förarkompetens vid utryckningskörning. I publikationen beskrev myndigheten vad som förväntades av en utryckningsförare genom följande: ”Kännetecknande för goda utryckningsförare är att de inte bara kan manövrera sitt fordon bättre än normalförare utan också förstår, värdesätter och accepterar de värderingar som gäller för god, effektiv och säker utryckningskörning.” Broschyren har därefter använts av olika huvudmän som stöd för deras utbildningar. Utskottet vill poängtera att liksom dåvarande har Transportstyrelsen inte något mandat att föreskriva om vad kommuner, eller ska göra när det gäller utryckningsförarutbildning. I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i samarbete med bl.a. och tog fram vägledningen Säkerhet i vägtrafikmiljö, där det anges att alla utryckningsförare behöver genomgå en förarutbildning som uppfyller särskilda kompetensmål. Utskottet vill därtill lyfta fram att enligt uppgift från kan säkerheten för utryckningsförare höjas även på andra sätt än genom en specifik förarutbildning; t.ex. kan bältesanvändningen bli bättre vid utryckningskörning liksom bilarnas utrustning med krockkuddar och tekniska säkerhetssystem. Därtill bör god viktfördelning på fordonet säkerställas för att undvika s.k. ”rollover”. Utskottet noterar vidare att statsrådet som svar på interpellation 2019/20:14 anförde bl.a. att det är blåljusaktörerna som ansvarar för att personalen genom utbildning och erfarenhet har den kompetens som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter, t.ex. utryckningskörning. Aktörerna ska även bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Statsrådet bedömde att det på nationell nivå vidtagits aktörsgemensamma åtgärder i syfte att säkerställa en ändamålsenlig och mer enhetlig kompetens för utryckningsförare. Statsrådet tillade att regeringen noga kommer att följa utvecklingen av samhällets förmåga att genomföra effektiva och säkra hjälpinsatser och ingripanden och vid behov kommer att vidta nödvändiga åtgärder. är det av stor vikt att blåljusaktörerna själva även i fortsättningen vidtar de åtgärder som behövs för att hålla hög kvalitet och säkerhet i sin verksamhet. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet har behandlat motionsförslag om en specifik förarutbildning för utryckningspersonal tidigare. I betänkande 2018/19:TU7 Trafiksäkerhet uppmärksammade utskottet att utryckningskörning med sirener och blåljus är en riskfylld verksamhet som kräver snabba beslut och stor koncentration. finns inte någon nationellt samordnad utbildning av s.k. blåljusförare. Utskottet påminde om att det är de olika huvudmännen som ansvarar för att utbilda förarna och som lokalt bestämmer vilka krav som ska ställas. Detta innebär att det kan se olika ut i olika delar av landet när det gäller den utbildning förarna får. Utskottet konstaterade i sammanhanget att har en egen förarutbildning samt påminde om att Transportstyrelsen har betonat att huvudmännen måste ta sitt ansvar och se till att personalen har tillräcklig kompetens för sina arbetsuppgifter. Därtill konstaterade utskottet att frågan om utryckningsförares utbildning har uppmärksammats återkommande och även utretts tidigare. Utskottet betonade vikten av att förare av utryckningsfordon har kunskap om trafiksäkerhet och körteknik och välkomnade de åtgärder som de olika huvudmännen inom utryckningsverksamheterna har vidtagit för att säkra att utryckningsförarna har de kunskaper som krävs för att kunna framföra fordonen på ett trafiksäkert sätt. Utskottet ville dock framhålla att det skulle kunna finnas fördelar med ytterligare samordning inom området och såg positivt på fortsatta initiativ för att främja gemensamma riktlinjer för utryckningsförare. Utskottet ville särskilt lyfta fram att detta är en viktig trafiksäkerhetsfråga och därmed en del av arbetet för att uppnå nollvisionen. Det är därför viktigt att fortsätta att följa denna fråga. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning i frågan. Motionerna 2019/20:2160 (M), 2019/20:2577 (M) och 2019/20:3029 (S) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Straffskärpningar vid trafikbrott i samband med trafikarbeten och utryckningar Enligt uppgift från Transportstyrelsen finns det i myndighetens olycksfallsdatabas uppgifter om att 1 person omkom och 173 personer skadades i anslutning till ett vägarbete . Därtill omkom 1 person och 50 personer skadades i samband med blåljuskörning (ambulans, brandkår och polis). Enligt utskottet tydliggör dessa siffror hur angeläget det är att på olika sätt öka trafiksäkerheten i anslutning till vägarbeten och utryckningar. Utskottet noterar vidare att trafikolyckor enligt regeringen utgör en betydande del av de dödsolyckor som sker på arbetsplatser (prop. 2019/20:1 utg.omr. Även bland arbetsolyckor som leder till allvarliga personskador är trafikolyckor en av de vanligaste olyckstyperna.