bet · H701SkU22 · 2020-04-27 00:00:00 — Den del av uppdraget som avsåg mineralersättningen och andra avgifter redovisades i promemorian Tillstånd och miljöprövning för att öppna gruvor – en internationell utblick (pm 2016:05) . I promemorian konstaterades det bl.a. att den svenska och den finska lagstiftningen, som ger markägaren rätt till mineralersättning, är unika eftersom markägarens rättigheter till mineralen som regleras i gruvlagarna inte kan sägas vara helt klara. I praktiken har reglerna inneburit att marken där en gruva eventuellt kan etableras förvärvas av gruvbolaget. Vidare noterades det att det i flera länder finns system för att fördela de skatteintäkter och de avgifter som betalas för prospektering och gruvdrift på flera nivåer lokalt, regionalt och nationellt. Tillväxtanalys presenterade en slutrapport (– ett attraktivt gruvland i världen? En internationell jämförelse, rapport 2016:06). När det gäller mineralersättningen redovisades följande slutsatser och rekommendationer: När det gäller att höja mineralersättningen i kan detta ha negativa konsekvenser för framtida järnbrytning eftersom det kan leda till att gruvorna inte blir lönsamma. För koppar verkar det finnas en marginal för att höja mineralersättningen. Intäkterna från denna höjning ska dock vägas mot kostnaden i form av ökad administration och ökad komplexitet. Situationen för andra behöver analyseras vidare innan en eventuell höjning av mineralersättningen införs. Det bör påpekas att genom att enbart höja mineralersättningen för vissa skulle principen om skatteneutralitet frångås. I stället för att öka mineralersättningen kan staten initiera samverkan mellan det lokala samhället och gruvbolagen kring utveckling av gemensamma intressen. Ett annat alternativ är att det skapas en tydligare reglering kring gruvbolagens sociala ansvar med större möjlighet att ställa särskilda villkor i samband med gruvbrytning. Detta bör dock utredas noggrant. Att införa en skatt på extraordinära vinster orsakade av prisökningar på råvarumarknaden har visat sig vara kostsamt och inte ge särskilt mycket intäkter. Ett sådant styrmedel behöver därför analyseras ordentligt om det ska införas. Tillväxtanalys har även undersökt hur staten kan främja investeringar i utvinning av innovationskritiska metaller och (rapport 2018:02). I rapporten framhåller Tillväxtanalys att statens ambitioner bör vara tydliga och långsiktiga och att det därför vore önskvärt med en politisk överenskommelse som kan förväntas vara stabil om prioriteringen mellan samhällets behov av innovationskritiska metaller och och andra intressen som kan ligga till grund för att utveckla en långsiktig strategi. Myndigheten anser vidare att det i en sådan långsiktig strategi även bör ingå ett ställningstagande om mineralersättningen. I motion 2019/20:2852 av m.fl. (MP) yrkande 11 framhålls att gruvverksamhet och annan mineralutvinning har varit och är av stor betydelse för . Skatter och avgifter som tas ut i är dock väsentligt lägre än i jämförbara länder, och det finns ett utrymme för staten att öka sina intäkter utan att nämnvärt försämra förutsättningarna för gruvnäringen. Motionärerna anser att det därför finns skäl att utreda om man bör införa en särskild gruvskatt och naturresursskatt även i . I avvaktan på en sådan skatt bör nivån på mineralersättningen höjas rejält och fördelningen av intäkterna från mineralersättningen mellan staten och markägaren ses över, anför motionärerna. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 finansplanen s. 46) angav regeringen att den hade för avsikt att medverka till att nya modeller skapas för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Regeringen avsåg i detta sammanhang att se över mineralavgiften och återkomma till med förslag. fick Tillväxtanalys sedermera i uppdrag att kartlägga attraktivitet som gruvland och vilka faktorer som påverkar detta. I uppdraget angavs att myndigheten i en delrapport skulle redovisa hur nivån på mineralersättningen och andra avgifter enligt minerallagen påverkar attraktivitet som gruvland. I uppdragsbeslutet återgav regeringen sitt tidigare refererade uttalande i budgetpropositionens finansplan och angav att uppdraget till Tillväxtanalys är en del i den översyn som aviserades där. Den del av uppdraget som avsåg mineralersättningen och andra avgifter redovisades i promemorian Tillstånd och miljöprövning för att öppna gruvor – en internationell utblick (pm 2016:05) . I promemorian konstaterades det bl.a. att den svenska och den finska lagstiftningen, som ger markägaren rätt till mineralersättning, är unika eftersom markägarens rättigheter till mineralen som regleras i gruvlagarna inte kan sägas vara helt klara. I praktiken har reglerna inneburit att marken där en gruva eventuellt kan etableras förvärvas av gruvbolaget. Vidare noterades det att det i flera länder finns system för att fördela de skatteintäkter och de avgifter som betalas för prospektering och gruvdrift på flera nivåer lokalt, regionalt och nationellt. Tillväxtanalys presenterade en slutrapport (– ett attraktivt gruvland i världen? En internationell jämförelse, Rapport 2016:06). När det gäller mineralersättningen redovisades följande slutsatser och rekommendationer: När det gäller att höja mineralersättningen i kan detta ha negativa konsekvenser för framtida järnbrytning eftersom det kan leda till att gruvorna inte blir lönsamma. För koppar verkar det finnas en marginal för att höja mineralersättningen. Intäkterna från denna höjning ska dock vägas mot kostnaden i form av ökad administration och ökad komplexitet. Situationen för andra behöver analyseras vidare innan en eventuell höjning av mineralersättningen införs. Det bör påpekas att genom att enbart höja mineralersättningen för vissa skulle principen om skatteneutralitet frångås. I stället för att öka mineralersättningen kan staten initiera samverkan mellan det lokala samhället och gruvbolagen kring utveckling av gemensamma intressen. Ett annat alternativ är att det skapas en tydligare reglering kring gruvbolagens sociala ansvar med större möjlighet att ställa särskilda villkor i samband med gruvbrytning. Detta bör dock utredas noggrant. Att införa en skatt på extraordinära vinster orsakade av prisökningar på råvarumarknaden har visat sig vara kostsamt och inte ge särskilt mycket intäkter. Ett sådant styrmedel behöver därför analyseras ordentligt om det ska införas. Tillväxtanalys har även undersökt hur staten kan främja investeringar i utvinning av innovationskritiska metaller och (rapport 2018:02). I rapporten framhåller Tillväxtanalys att statens ambitioner bör vara tydliga och långsiktiga och att det därför vore önskvärt med en politisk överenskommelse som kan förväntas vara stabil om prioriteringen mellan samhällets behov av innovationskritiska metaller och och andra intressen som kan ligga till grund för att utveckla en långsiktig strategi. Myndigheten anser vidare att det i en sådan långsiktig strategi även bör ingå ett ställningstagande om mineralersättningen. har behandlat motionsförslag om mineralersättningens storlek och fördelning i betänkandet 2019/20:NU11 Mineralpolitik och avstyrkte förslagen med hänvisning till den översyn av minerallagen som har aviserats av regeringen och till det underlag med koppling till dessa frågor som bl.a. har tagits fram av Tillväxtanalys. Utskottet anser att även det nu aktuella motionsförslaget bör avvakta regeringens överväganden angående mineralersättningens storlek och fördelning och avstyrker därför motionsyrkandet. Energiskatt, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:548 av m.fl. (SD), 2019/20:1218 av (S), 2019/20:2095 av (L), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 18, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 36, 38 och 39 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3. Företagare med elintensiv industriproduktion som vill ha energiskatten återbetald måste ansöka hos . Företag med stor förbrukning, kan ansöka om återbetalning – medan små företag bara får ansöka en gång . Det gör att småföretagare får ligga ute med större summor sett till sin omsättning, vilket kan hota likviditeten. Vi moderater anser att även små företag bör kunna ansöka om återbetalning . Det är en märklig och onödigt administrativt betungande ordning att små och medelstora företag ska behöva ligga ute med stora summor för att sedan äska tillbaka delar av det som företaget betalat in till . Det här utgör ett typexempel på en onödigt betungande regelbörda som saknar ett rimligt syfte. Energiskatt, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:548 av m.fl. (SD) samt 2019/20:1218 av (S), 2019/20:2095 av (L), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 18, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 36, 38 och 39 samt 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3. Solceller producerar som bäst och några månader framåt och i princip ingenting årets mörkaste och kallaste månader. De kan inte ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som störst. Skattereduktionen för mikroproduktion av el innebär därför att man investerar i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Vill man vara miljövänlig måste man också vara resurseffektiv. Skattereduktionen för mikroproduktion av el bör tas bort. beviljar inte längre återbetalning av energiskatt för de företag som driver serverhallar men inte äger sin utrustning. tolkning av reglerna gör att det finns en risk att serverhallsföretag läggs ned och att går miste om framtida investeringar i branschen. Regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till att skatt ska kunna återbetalas den som driver en serverhall, oavsett vem som äger utrustningen. Energiskatt, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 36, 38 och 39 samt 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:548 av m.fl. (SD), 2019/20:1218 av (S), 2019/20:2095 av (L), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3. ska vara ledande i det globala, europeiska och regionala miljöarbetet genom att ekonomiska styrmedel främjar resurseffektivitet och en giftfri vardag. I det förnybara kraftsystemet är det betydligt fler timmar med stora elöverskott, än med stora underskott. Systemmässigt innebär det en stor utmaning. Vi vill möjliggöra nya affärsmodeller och användning av mer el när den är billig. Som konsument ska det vara möjligt att bidra till en systemtjänst som är positiv för elnätet, t.ex. genom att ladda din elbil med stora överskott och på så sätt få betalt för det. För att uppnå detta vill vi att samtliga kunders elförbrukning ska mätas och debiteras som högsta enhet. Vi vill även att elskatten ska bli flexibel genom att den läggs procentuellt på fakturan, istället för som en fast avgift i ören/kilowattimme. Fördelarna av en ökad användarflexibilitet uppkommer främst på systemnivå i elnätet och genom samhällsekonomiska möjligheter till utökade etableringar. Möjligheten att införa en mer flexibel elskatt som varierar med efterfrågan bör utredas. Subventioner och avgifter inom den digitala sektorn slår snett. Globala jättar får tillgång till avgiftsfri energi till sina servrar medan svenska bolag får betala avgifter. Elektronik beläggs med kraftiga avgifter utifrån en förlegad syn på hur elektroniskt minne används. En översyn av skatter, avgifter och avdrag bör göras för att säkra en konkurrensneutral och tidsenlig lagstiftning. Skatten för användning av egenproducerad solel bör slopas och den som bor i lägenhet bör få en möjlighet att vara andelsägare i en mikroproduktionsanläggning. Energiskatt, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3 samt 2019/20:376 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2019/20:548 av m.fl. (SD), 2019/20:1218 av (S), 2019/20:2095 av (L), 2019/20:2675 av m.fl. (M) yrkande 3, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 11, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 36, 38 och 39. Vi utgår från principen om att förorenaren ska betala. Olika verksamheter ska i högre grad står för sina klimatkostnader. En viktig del i detta är den gröna skatteväxlingen. Höjda skatter på utsläpp och miljöskadlig verksamhet ska kompenseras med sänkta skatter på arbete och företagande. Inom ramen för januariavtalet finns nu en tydlig ambition och inriktning avseende en ambitiös grön skatteväxling. EU ska ta klimattäten internationellt. EU ska vara en garant för och visa vägen framåt i klimatarbetet, och alla EU-länder måste ta sitt klimatansvar. har relativt låga koldioxidutsläpp per capita jämfört med andra EU-länder men vi ska självklart fortsätta minska våra utsläpp som vi ska driva på för att EU har en gemensam effektiv politik som bidrar till att alla EU-länder minskar sina utsläpp. Vi vill se en gemensam europeisk koldioxidskatt, som måste sättas i relation till ett förbättrat system för handel med utsläppsrätter. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2838 av m.fl. (M) och 2019/20:730 av (S) och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 5. antog 2017 ett nytt klimatpolitiskt ramverk om att utsläpp av koldioxid från inrikestransporterna ska minska med fram jämfört med . Det är därför angeläget att riksdag och regering för en politik som innebär tydliga incitament att ställa om fordonsflottan. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att regeringen motarbetar omställningen till eldriven kollektivtrafik. Medan spårvagnstrafik och tunnelbana är befriade från elskatt tvingas elbussar betala . Det finns ingen anledning att på detta sätt prioritera spårbunden kollektivtrafik framför bussar. För att kollektivtrafiken på bästa sätt ska bidra till att uppfylla beslutet om att minska koldioxidutsläppen är det mest effektiva och snabbaste sättet att ställa om bussflottan till eldrivna bussar. Att i motsvarande omfattning bygga ut den spårbundna trafiken skulle både ta betydligt , och vara väsentligt mer kostsamt. Nedsatt elskatt för tunga fordon, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2019/20:730 av (S) och 2019/20:2838 av m.fl. (M). Vi vill se mer kollektivtrafik, så att vi kan minska utsläppen i hela landet. Det är många som tar bilen som gärna hade tagit bussen, pendeltåget eller spårvagnen istället. Vi behöver öka kollektivtrafiken för att pressa tillbaka klimatutsläppen och minska trängseln på våra vägar. vill ytterligare främja elburen kollektivtrafik och anser därför att skatten på el till kollektivtrafik ska sänkas. Möjligheten till miljövänlig båtpendling i städer som exempelvis och skulle också stärkas om mindre elfartyg befriades från energiskatt. Regeringen bör låta utreda energiskatten på kollektivtrafik, exempelvis båtar och bussar som går på el. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2019/20:957 av Per (SD), 2019/20:205 av (KD), 2019/20:877 av (M), 2019/20:1014 av (M), 2019/20:1028 av (M), 2019/20:1475 av (M) yrkande 2 och 2019/20:2997 av (M) samt 2019/20:1029 av (M), 2019/20:1474 av (M), 2019/20:1554 av (M), 2019/20:1934 av (M), 2019/20:2519 av (M), 2019/20:2571 av och (båda M), 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2019/20:2934 av (M) och 2019/20:2999 av (M). Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknad som sina grannar i . Det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror är densamma. Skatten på diesel för lant- och skogsbruket behöver därför sänkas till samma nivå som i , ca per liter, så att svenska bönder kan konkurrera på samma villkor som sina danska grannar. Detta är en relativt billig, men viktig reform som vi tror kommer att leda till att fler svenska lantbruk kan fortsätta vara verksamma och utvecklas. En dieselskattesänkning för jordbruket är dessutom troligen närapå klimatneutral i ett större perspektiv, eftersom efterfrågan på klimatvänligt, förnybart drivmedel i samhället i stort och i världen kommer att vida överstiga utbudet . Skogsägarnas intressen är centrala eftersom de är nyckelpersoner i landets viktigaste landsbygdsbaserade näring. Förutsättningarna för aktivt skogsbruk bör förbättras genom sänkt skatt på drivmedel för jord- och skogsbruksmaskiner. Höga drivmedelspriser skapar såväl en ojämn konkurrenssituation för företag som en högre privat kostnad för de som bor på landet. Ökade drivmedelspriser innebär att klyftan mellan stad och landsbygd ökar och bör därför motverkas i möjligaste mån tills rimliga alternativ till fossila bränslen finns tillgängliga till en överkomlig kostnad. Regeringen har infört en indexuppräkning av bensinskatten motsvarande konsumentprisindex plus . Denna indexuppräkning bör avskaffas och bensinskatten sänkas. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2019/20:205 av (KD), 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2019/20:877 av (M), 2019/20:957 av Per (SD), 2019/20:1014 av (M), 2019/20:1028 av (M), 2019/20:1029 av (M), 2019/20:1474 av (M), 2019/20:1475 av (M) yrkande 2, 2019/20:1554 av (M), 2019/20:1934 av (M), 2019/20:2519 av (M), 2019/20:2571 av och (båda M), 2019/20:2934 av (M), 2019/20:2997 av (M) och 2019/20:2999 av (M). har riktat kritik mot de svenska regler som innebär att vissa delar av industrin antingen är undantagen från energi- och koldioxidskatterna eller är berättigad till nedsättning av skatterna. genomfördes en minskning av koldioxidskatten för diesel i gruvindustriell verksamhet. De svenska subventionerna av fossila bränslen bör slopas för att nå ytterligare klimateffekt. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2019/20:18 av (SD) och 2019/20:1578 av (M) och 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 25. De två tidigare regeringarna har använt sig av massiva skattereduktioner för biodrivmedel, vilket har orsakat ett skenande bortfall av skatteintäkter på åtskilliga miljarder . Den bioetanol och biodiesel som används i kommer huvudsakligen från den internationella marknaden och med hänsyn tagen till förändrad markanvändning är det inte ens säkert att denna import bidrar till minskade nettoutsläpp ur ett globalt perspektiv. Enligt forskning från det internationella rådet för rena transporter () har flera av de mest använda biodrivmedlen istället negativ klimatnytta, när indirekta effekter och markanvändning räknas med. Detta understryker vikten av begränsad användning av biodrivmedel och höga hållbarhetskriterier. Ökande användning av biodrivmedel kan indirekt hota orörd skog på andra kontinenter, som röjs till följd av ökande efterfrågan på jordbruksprodukter. Detta genererar i sin tur en skuld av koldioxid och metanutsläpp och utgör dessutom ett hot mot biologisk mångfald. har infört en oerhört ambitiös reduktionsplikt. Reduktionsnivån kommer framöver att ligga på . Reduktionsplikten som princip är bra men den behöver begränsas kraftigt. Det dubbla styrmedlet i form av nedsättning av skatt på höginblandade biodrivmedel bör avskaffas. Beskattning av biodrivmedel, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2019/20:18 av (SD), 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2019/20:1578 av (M). För de tunga transporterna är reduktionsplikten en viktig del i arbetet med att öka användningen av biodrivmedel. Ytterligare ett sätt att minska utsläppen från den tunga trafiken är att lastbilarna tankas med rena biodrivmedel. Fortsatt skattebefrielse på rena biodrivmedel är avgörande för att dessa ska kunna konkurrera med fossila drivmedel. ska i EU verka för att rena biodrivmedel fortsatt ska kunna skattebefrias. Vägskatt, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 37 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 54. Regeringen har valt att inte gå vidare med förslaget om en vägslitageskatt för tunga lastbilar utan tänker återkomma med ett eget förslag om hur de vill att lastbilstransporter ska beskattas under innevarande mandatperiod. Vägskatten skulle enligt förslaget gälla på hela allmänna vägnätet, inklusive kommunala vägar och omfatta såväl svenska som utländska fordon på . En vägslitageskatt skulle slå extra hårt mot landsbygden, där avstånden är längre och alternativa transportmöjligheter saknas. För transporter av skogsråvara finns sällan någon annan lösning än lastbilstransporter. Införandet av en sådan vägslitageskatt vore därför negativt. Skatter på resande och transporter ska vara utformade så att människor och företag kan bo och verka på landsbygd och ha incitament för att nyttja renare och mindre miljöskadliga tekniker. Vägskatt, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:1611 av Per Schöldberg m.fl. (C) yrkande 8 och 2019/20:367 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 37, 2019/20:1623 av m.fl. (V) yrkande 1, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 4. Planerna på en vägslitageavgift oroar. Införandet av en sådan skatt på avstånd skulle avsevärt fördyra hela kedjan från avverkning till sågverk, från sågverk till hustillverkarens fabrik och från husfabriken till byggarbetsplatsen. Avståndsbaserade ekonomiska pålagor på vägtransporter medverkar till kostnadsökningar för skogsbruk, sågverk och träbyggnadsföretag.