bet · H701NU13 · 2020-03-19 00:00:00 — I ett antal motioner förordas olika insatser för att främja en god tillgång till kommersiell och offentlig service i hela landet. Det gäller motionerna 2019/20:598 (SD), 2019/20:1202 (S), 2019/20:1560 (M), 2019/20:1794 (C), 2019/20:2337 (S), 2019/20:2760 (KD), 2019/20:3106 (C), och 2019/20:3334 (KD). Även i detta sammanhang vill utskottet inledningsvis understryka att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna vad gäller betydelsen av tillgången till kommersiell och offentlig service i hela landet. En levande landsbygd är en förutsättning för en långsiktig utveckling och tillväxt i hela . Landsbygden har stora utmaningar. I , liksom i övriga världen, pågår en urbanisering, och delar av landsbygden avfolkas medan de större städerna växer. I har denna utveckling inträffat som grundläggande samhällsservice har centraliserats. Detta har inneburit en försämrad service i regioner där befolkningen minskat. I likhet med motioner pekar de aktuella motionerna på bristen på tillgänglig kommersiell och offentlig service på landsbygden. Utskottet vill med anledning av nämnda motioner påminna om de insatser som syftar till att förbättra servicen på landsbygden. arbete med att stödja länen i framtagandet och genomförandet av regionala serviceprogram har i myndighetens uppföljningar visat på positiva resultat, och utvecklingen av en strategisk serviceplanering på lokal och regional nivå har främjats. Utskottet noterar även att regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet har avsatt –2020 i projektmedel som syftar till att utveckla lokala servicelösningar för att öka tillgången till kommersiell service i gles- och landsbygder. Vidare noterar utskottet det arbete som pågår med att öppna nya servicekontor runt om i landet. godkände proposition (prop. 2018/19:47) om en samlad struktur för tillhandahållande av lokal statlig service och lagändringarna har trätt i kraft. Därtill noterar utskottet det arbete som pågår inom området. I detta sammanhang kan nämnas Utredningen om möjligheter för kommuner att samverka, uppdraget om att utveckla serviceverksamheten vid de statliga servicekontoren samt insatser för att höja kompetensen hos verksamma inom området kommersiell service i gles- och landsbygder, på regional, och lokal nivå samt servicegivarnivå. Utskottet delar sammanfattningsvis motionärernas uppfattning när det gäller behovet av att aktivt arbeta med att säkerställa den kommersiella och offentliga servicen på landsbygden. kan utskottet konstatera att flera insatser pågår och att regeringen har aviserat ytterligare åtgärder. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av de aktuella insatserna och de förslag som regeringen avser att presentera för . Utskottet bedömer därmed att det inte finns skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om återföring av medel och produktionsvärden från naturresurser. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande regler på området. Jämför reservation 5 (SD) och 6 (C) samt motivreservation 7 (V). I motion 2019/20:2339 av m.fl. (S) anför motionärerna att vindkraften, som är en nödvändig energikälla för att ska nå målet om en förnybar elproduktion till 2040, innebär ett ingrepp i den lokala och regionala möjligheten att använda markresurserna till andra ändamål, exempelvis rekreation, jakt och turism liksom möjlighet för annan näringsverksamhet eller bostadsbebyggelse inom vindkraftsområdet på grund av nödvändiga skyddsavstånd till vindkraftverken. Det finns därför enligt motionärerna anledning att se över möjligheterna att införa vindregleringsmedel i ersättning för de begränsningar som vindkraften medför, på liknande sätt som vattenkraftskommuner får bygdemedel. I motion 2019/20:1172 anser (M) att det är problematiskt att stödområdessynsättet präglat alltför många delar av den ekonomiska politiken, inte minst skatteutjämningssystemet och den regionala stödpolitiken. I stället för stöd genom skatteutjämningssystemet bör det vara möjligt att till större del återbörda värdet av det som produceras i norra till de aktuella länen. Motionären anser därför att regeringen bör presentera skarpa förslag på att gles- och landsbygdslänen ska få behålla mer av värdet som producerats i de egna regionerna. I motion 2019/20:1353 framhåller (M) att värdeströmmarna från vattenkraften nu går till för att sedan till en del återföras i form av s.k. regionalpolitiskt stöd, vilket enligt motionären inte är acceptabelt utan endast bidrar till synen på vattenkraftskommunerna som bidragstagare. Det behövs därför en översyn av hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar i form av koncessionsavgifter och koncessionskraft. I motion 2019/20:1881 anför (M) att det är viktigt att påpeka att vattenkraftskommunerna i hög grad bidrar till välfärden i vårt land och att det nuvarande systemet bidrar till synen på dessa kommuner som bidragstagare. Mot denna bakgrund behöver en översyn genomföras av hur medel från vattenkraftsproduktionen kan komma de kommuner och regioner till del där produktionen sker. I motion 2019/20:1883 föreslår (M) en översyn av möjligheten att låta fastighetsskatten på vindkraftsanläggningar tillfalla kommunerna där anläggningarna finns. Motionären anför att kommunerna på detta sätt skulle få del av vindkraftens värde utan att det påverkar kostnaderna för vindkraftsetableringen. I motion 2019/20:2568 yrkande 2 föreslår (M) att ett s.k. Royalties for Regions enligt australiensisk modell ska införas i samband med vattenkraftsverksamhet, där medel från vattenkraften återförs till de regioner där utvinningen av naturresursen sker. I kommittémotion 2019/20:389 yrkande 18 föreslår m.fl. (SD) att det införs en reglerad bygdepeng för vindkraften. Motionärerna menar att avsaknaden av ett tydligt regelverk innebär att det förekommer en mängd olika lokala varianter av bygdepeng vid vindkraftsetableringar. För att skapa en starkare rättvisa mellan olika bygder vid en vindkraftsetablering föreslår motionärerna att bygdemedel för vindkraft hanteras på samma sätt som för vattenkraften och att bygdemedel för vindkraft ska regleras i lag. I motion 2019/20:706 av och (båda SD) anför motionärerna att en stor del av vattenkraften är statlig och genererar stora inkomster till staten som vattenkraften i huvudsakligen produceras i regioner som är mottagare av betydande statliga ekonomiska stöd. En återföring av en del av statens intäkter från vattenkraft direkt till de berörda regionerna skulle enligt motionärerna öka de berörda regionernas självbestämmande. Motionärerna anser därför att regeringen ska tillsätta en utredning för att undersöka möjligheterna att med som modell låta staten betala de regioner som producerar vattenkraft. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 43 anförs att det går att använda skattepolitiken som ett tillväxtredskap för hela landet genom att regionalisera fler delar av den statliga fastighetsskatten för att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Vid en större översyn av skattesystemet föreslår motionärerna att man utreder frågan om hur skatteintäkter från fastighetsskatten på vind- och vattenkraftverk kan regionaliseras. I motion 2019/20:1755 yrkande 1 anför Per Åsling (C) att skattepolitiken kan användas som ett tillväxtredskap för hela landet genom att flera delar av den statliga fastighetsskatten regionaliseras för att stärka den regionala beslutsnivån och regionens möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån egna förutsättningar. Motionären föreslår därför att ett system för vattenkraftsåterbäring ska utarbetas samt att ekonomiska resurser ska stanna i de regioner och kommuner där värdena skapas. I motion 2019/20:1772 av och (båda C) anför motionärerna att landsbygden inte får del av de värden och vinster som skapas där. Därför föreslår motionärerna att berörda kommuner och regioner ska få behålla en rättmätig del av vind- och vattenkraftens värden. Bygdemedel regleras i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Av 6 kap. 1 § framgår att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift som bestäms av mark- och miljödomstolen om verksamheten innebär drift av ett vattenkraftverk, en vattenreglering, vattenöverledning (för något annat ändamål än kraftändamål) eller ytvattentäkt. Bygdeavgiften ska användas dels för att förebygga eller minska sådana skador av vattenverksamheten eller anläggningar för denna som inte har ersatts enligt 31 kap. och för att gottgöra sådana skador (dvs. skador för enskilda), dels för att tillgodose allmänna ändamål för den bygd som berörs av vattenverksamheten eller anläggningar för denna. Närmare föreskrifter om dispositionen av bygdeavgifter återfinns i förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting tillsatte regeringen en särskild utredare, landshövdingen , med uppdrag att göra en översyn av systemet för kostnadsutjämning för kommuner och landsting (dir. 2016:91 och dir. 2018:43). Utredaren skulle överväga om större samhälls-förändringar som påverkar kostnaderna för kommuner och landsting i tillräcklig grad fångas upp av det befintliga systemet. Utredaren skulle också analysera om det fanns möjligheter att förenkla utjämningen. lämnade sitt slutbetänkande Lite mer lika – Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting (SOU 2018:74) den i 2018. Utredningen konstaterade bl.a. att dagens kostnadsutjämning i huvudsak fyller sitt syfte men att mer fokus behöver ges åt socioekonomi och glesbygdens villkor. Med utgångspunkt i förslaget som utredningen presenterade överlämnade regeringen propositionen Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting till (prop. 2019/20:11). I propositionen föreslog regeringen ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning som innebar att tre nya delmodeller skulle införas i kostnadsutjämningssystemet. Därtill skulle kommuner och landsting ges möjlighet till en successiv omställning genom ett införandebidrag som begränsar intäktsminskningarna till följd av de föreslagna förändringarna. Införandebidraget finansieras av samtliga kommuner och landsting, inom ramen för anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Förslaget innebar vidare att kostnadsutjämningssystemet i större utsträckning kommer att beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden, och därmed förbättras systemets förmåga att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. godkände regeringens proposition (bet. 2019/20:FiU18). Lagändringarna trädde i kraft . I detta sammanhang bör det även nämnas att beteckningen landsting har sedermera ändrats till region. Ändringen trädde i kraft (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3). Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, anges att en omfattande skattereform ska genomföras (punkt 4). Reformen ska syfta till att öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar genom sänkt skatt på arbete och företagande. Den ska även bidra till att nå klimat- och miljömål, stärka konkurrenskraft, jämna ut ekonomiska klyftor och sänka marginalskatten. Färre ska betala statlig inkomstskatt. Genom att begränsa antalet undantag ska skattesystemet också förenklas. Reformen ska enligt överenskommelsen vidare minska hushållens skuldsättning och bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt, öka finanssektorns skatteandel och långsiktigt trygga välfärden. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner med förslag om återföring av medel och produktionsvärden från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser, (bet. 2018/19:NU8). Liksom vid tidigare behandlingar avstyrkte utskottet då motionerna med motiveringen att de nuvarande principerna för statens budgethantering ska gälla. Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning som är baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter inom samma område. Införandet av sådana kopplingar skulle kräva korrigeringar till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Utskottet vidhåller att detta sammantaget skulle kunna leda till en svårgenomtränglig budgethantering. Utskottet noterar i detta sammanhang att ändringarna i kostnadsutjämningssystemet för kommuner och regioner trädde i kraft och i större utsträckning kommer att beakta bebyggelsestruktur och socioekonomiska förhållanden, vilket syftar till att förbättra systemets förmåga att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla välfärd till invånarna. Utskottet har också , (bet. 2018/19:NU8), avstyrkt förslag om att införa en reglerad bygdepeng för vindkraft. Utskottet står fast vid sin bedömning och anser att det från sida inte finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av den motion som är aktuell. Utskottet ser sammantaget inga skäl att ompröva sitt tidigare ställningstagande med anledning av de motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Vissa övriga frågor om regional tillväxt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övriga frågor om regional tillväxt bl.a. med hänvisning till pågående och aviserade insatser inom de områden som motionerna tar upp. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (KD) och 12 (L). I motion 2019/20:1192 av m.fl. (S) anser motionärerna bl.a. att det regionalpolitiska ansvaret behöver tydliggöras för landets myndigheter och att det statliga ansvaret ska markeras tydligare i t.ex. regleringsbrev och direktiv. De föreslår därför att statens regionalpolitiska ansvar ska ses över. I motion 2019/20:1262 yrkande 1 framhåller och m.fl. (S) industrins regionala betydelse och vikten av en hållbar och konkurrenskraftig industri i norra . Det finns bl.a. ett behov av att se över möjligheterna att förbättra och underhålla den industriella miljö som gör det attraktivt för industriföretag att fortsätta att utveckla sin verksamhet på de orter där de redan finns . I motion 2019/20:1424 av och (båda S) lyfter motionärerna behovet av en regionalpolitik som ger människor förutsättningar att kunna bo och leva i hela landet. Motionärerna förordar därför att regeringen arbetar med en regionalintegrering i budgetprocessen genom att belysa vilka konsekvenser olika förslag och beslut får för glesbygdskommunerna och landsbygden. Det innebär också att man utgår från de olika regionernas förutsättningar i satsningar som t.ex. förbättrat stöd till näringslivsutveckling, fungerande regional arbetskraftsförsörjning, tillgången på riskkapital och investeringar, kommunikationer och infrastruktur samt tillgång till offentlig och kommersiell service. I motion 2019/20:2311 föreslår m.fl. (S) en översyn av förutsättningarna för arbetstillfällen på landsbygden. Motionärerna framhåller att det finns olika sätt att stärka den regionala arbetsmarknaden, t.ex. genom att ge förutsättningar för de gröna näringarna, att producera råvaror lokalt, se över upphandlingsregler och ge småföretag på landsbygden möjlighet att ta del av statligt riskkapital. I kommittémotion 2019/20:2676 av m.fl. (M) yrkande 6 anför motionärerna att krångliga regler och myndigheters agerande försvårar situationen för boende och hindrar företag från att växa på landsbygden. Motionärerna förordar därför att en utredning tillsätts med ett särskilt regelförenklingsuppdrag som skapar bättre förutsättningar för människor och företag att leva och verka på landsbygden. (M) föreslår i motion 2019/20:1885 att myndigheternas ansvar för landsbygdspolitiken i enlighet med förslag ska regleras i en särskild förordning. Motionären pekar på de statliga myndigheternas ansvar för landsbygdsutvecklingen. I motion 2019/20:2026 av m.fl. (M) yrkande 4 anför motionärerna att företagande på landsbygden kopplar samman olika näringar som i sin tur skapar möjligheter till fler arbetstillfällen inom såväl kvalificerade som okvalificerade jobb, där inte minst unga har en möjlighet att ta ett steg in på arbetsmarknaden. Många företag, inte minst inom de gröna näringarna, vill satsa på och utveckla sina verksamheter och anställa fler men har små marginaler som de också konkurrerar på en tuff internationell marknad. Politiska beslut som påverkar jobben slår därför hårt och skapar osäkerhet. För att främja företagande med tillförsikt om utveckling utanför städerna för unga och arbetstillfällen på landsbygden förordar motionärerna långsiktiga spelregler med låga trösklar för att anställa. (M) föreslår i motion 2019/20:2194 en översyn av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen. Det råder stora skillnader mellan länen när det gäller fördelningen av regionala utvecklingsmedel. Exempelvis bedöms inte som en region i behov av större statliga utvecklingsinsatser trots att länet enligt motionären har landets högsta arbetslöshet och högst andel invånare som saknar gymnasieutbildning. I motion 2019/20:2542 yrkande 2 föreslår (M) att företagandets villkor och förutsättningar som grunden för tillväxt i hela landet ska ses över. Motionären anför bl.a. att förbud och regleringar som tillkommit och föreslagits riskerar att urholka både möjligheten till landsbygdsföretagande och den privata äganderätten. Beslut som inskränker den privata äganderätten bör därför utvärderas och övervägas på större allvar än vad som görs. (M) anför i motion 2019/20:2979 bl.a. att inland skulle kunna gynnas av ett system med särskilda ekonomiska frizoner med t.ex. reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. Motionären föreslår därför att möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden ses över. m.fl. (SD) gör i kommittémotion 2019/20:367 yrkande 1 bedömningen att landsbygdens möjligheter är positiva, som det inte går att blunda för de stora utmaningar som inte minst avfolkning och ofrivillig urbanisering medför. Motionärerna anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller förutsättningar för regional tillväxt och att det finns ett ömsesidigt och positivt samspel mellan offentliga och privata aktörer. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna vikten av hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner. Motionärerna pekar vidare i yrkande 4 också på att transportbidraget under vissa år varit större än vad som behövts för att täcka de ansökningar som kommit in. Enligt motionärerna finns det därför behov av att ökar informationsspridningen om möjligheterna att få bidraget till näringslivet i de berörda geografiska stödområdena. I partimotion 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 26 förordar motionärerna att man tar hänsyn till hur politiska beslut påverkar landsbygderna. För att landsbygdssäkra beslut bör man därför på nationell, regional och nivå genomföra konsekvensbeskrivningar liknande de som görs kopplat till miljö och jämställdhet. I kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) med , fler jobb och stärkt konkurrenskraft i hela landet förordar motionärerna i yrkande 25 att regeringen ska se över hur det regionala ansvaret hos myndigheter kan tydliggöras och stärkas. Därutöver förordar motionärerna i yrkande 40 att regeringen ska vidta åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen i svenska företag. Någon närmare motivering för yrkandena ges inte i motionen. Frågan om ekonomiska frizoner berörs liksom i motion 2019/20:2979 (M) även i motion 2019/20:1760 av och (båda C). Motionärerna konstaterar att det skett en strukturomvandling där jobb och investeringar kommit att koncentreras till de större städerna. De förordar ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade om-råden. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2019/20:2760 yrkande 24 att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå. Motionärerna anför att måste ta vara på de möjligheter som landsbygdsprogrammet och andra EU-program ger för att kompensera svenska producenter som verkar under svenska krav som kan vara högre än vad gemenskapslagstiftningen ställer. Hanteringen av EU-stöden behöver enligt motionen även effektiviseras och ta hänsyn till de naturgivna olikheterna i vårt land. I kommittémotion 2019/20:3334 av m.fl. (KD) yrkande 13 anförs att den sociala ekonomin huvudsakligen bedrivs i föreningar, kooperativ och stiftelser och har allmännytta eller medlemsnytta som främsta drivkraft. Enligt motionärerna bidrar den sociala ekonomin till samhällets utveckling på en rad olika sätt, exempelvis genom att stärka det sociala kapitalet lokalt och regionalt, vilket i sin tur bidrar till en hållbar samhällsutveckling för en större mångfald, jämställdhet, god miljö och näringsverksamheter. Den sociala ekonomins verksamhet bidrar även till kvalitet i det regionala utvecklingsarbetet. Motionärerna föreslår därför att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin. I partimotion 2019/20:2055 av m.fl. (L) yrkande 17 anför motionärerna bl.a. att EU:s regionalpolitik behöver moderniseras så att medlen används effektivt på platser där det behövs mest, främst på den regionala eller lokala nivån. Satsningarna ska därför enligt motionärerna gå till projekt med tydligt europeiskt mervärde såsom gränsöverskridande infrastruktur. I partimotion 2019/20:3358 yrkande 1 förordar m.fl. (L) att möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet ska främjas. Motionärerna framhåller att man värnar människors makt över sin egen situation och möjlighet att skapa sin egen framtid och menar att det är viktigt att ta vara på de unika förutsättningar som finns i olika delar av landet vad gäller individers utvecklingskraft och företagens konkurrenskraft. För att möjliggöra service på landsbygden ser de gärna flexibla lösningar och samarbeten mellan olika aktörer, inklusive visst statligt stöd vid behov. Ett nytt övergripande mål för landsbygdspolitiken Regeringen tillsatte 2015 en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdraget att lämna förslag till inriktning och utformning av en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder (dir. 2015:73). Den parlamentariska landsbygdskommittén lämnade 2016 delbetänkandet På väg mot en ny politik för landsbygder (SOU 2016:26) och lämnade kommittén slutbetänkandet För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). Med utgångspunkt i den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkanden och förslag presenterade regeringen en proposition (prop. 2017/18:179) med bl.a. förslag på ett nytt övergripande mål för landsbygdspolitiken. Det övergripande mål som föreslogs var en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. har godkänt det övergripande målet (bet. 2017/18:NU19). Syftet med landsbygdspropositionen var enligt regeringen att lägga fast den långsiktiga inriktningen för landsbygdspolitiken. Inriktningen och målet för politiken skulle utgöra en plattform utifrån vilken kommande beslut och åtgärder för en livskraftig landsbygd skulle utformas. För att förtydliga och göra arbetet mellan olika politikområden mer samstämmigt, vilket också är ett horisontellt delmål i FN:s globala utvecklingsmål i Agenda , presenterade regeringen i propositionen utöver det övergripande målet även tre delmål: Hållbar tillväxt, Cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi samt hållbart nyttjande av naturresurser respektive Attraktiva livsmiljöer i landsbygder. Ett nytt mål för den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop.