bet · H701KU9 · 2020-04-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 om arbetsformer. Motionerna rör öppnande, utskottsorganisationen, val av talman, vice talmän och utskottspresidier, applåder i kammare, lobbyism, riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, motionsrätten, som talmansbostad, EU-flaggan i plenisal, riksdagsledamöternas placering i plenisal, klimatkompensation för flygresor, planering av riksdagsarbetet, riksdagsledamöternas arvode, riksdagsledamöternas resor, videokonferenser med , ett jordbruks- och skogsbruksutskott, partigruppernas ekonomiska stöd, statistik i utskotten och samt verksamhet. I betänkandet finns en reservation (SD) och två särskilda yttranden (SD, V). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Val av talman och vice talmän Motioner som bereds förenklat Val av talman och vice talmän, punkt 8 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:227 av (SD) och 2019/20:1543 av och (båda M). 2019/20:1426 av och (båda S) och 2019/20:1536 av m.fl. (MP). 2019/20:1108 av (MP). 2019/20:89 av och (båda SD). 2019/20:580 av (MP). 2019/20:575 av (MP), 2019/20:723 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1088 av (S), 2019/20:1672 av (M) och 2019/20:3330 av (KD). 2019/20:1205 av (S). Val av talman och vice talmän 2019/20:545 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation (SD) 2019/20:224 av (SD). 2019/20:2080 av (L) och 2019/20:2277 av (M). Motioner som bereds förenklat 2019/20:221 av (SD) yrkande 2, 2019/20:222 av (SD), 2019/20:321 av (S), 2019/20:464 av (S), 2019/20:465 av (S), 2019/20:466 av (S), 2019/20:467 av (S), 2019/20:468 av (S), 2019/20:474 av (S), 2019/20:545 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2019/20:592 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2019/20:842 av (M) yrkande 3, 2019/20:963 av (SD), 2019/20:965 av (SD), 2019/20:1458 av (M), 2019/20:1547 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2019/20:1671 av (M), 2019/20:1688 av (SD), 2019/20:2235 av (M), 2019/20:2479 av (M), 2019/20:3170 av (SD) yrkande 1, 2019/20:3178 av (SD), 2019/20:3216 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2019/20:3353 av (L). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (V), (M), (S), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (SD), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 45 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 om arbetsformer. Av dessa behandlas 27 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Motionerna rör öppnande, utskottsorganisationen, val av talman, vice talmän och utskottspresidier, applåder i kammare, lobbyism, riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, motionsrätten, EU-flaggan i plenisal, riksdagsledamöternas placering i plenisal, klimatkompensation för flygresor, planering av riksdagsarbetet, riksdagsledamöternas arvode, riksdagsledamöternas resor, videokonferenser med , ett jordbruks- och skogsbruksutskott, partigruppernas ekonomiska stöd, statistik i utskotten och samt verksamhet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att drabanter ska medverka vid öppnande och om att öppnandet ska äga rum i Rikssalen på . och (båda M) begär i motion 2019/20:1543 ett tillkännagivande till regeringen om att drabanter ska medverka vid öppnande. Motionärerna anför att öppnande innebär ett firande såväl av vårt lands demokrati och konstitutionella monarki som vår historia och vårt gemensamma kulturarv. Drabanterna medverkade enligt motionärerna vid öppnade. Att på nytt låta drabanterna delta vid öppnande skulle dels bidra till att höja stämningen under öppnandet, dels påminna både gamla och nya svenskar om den svenska demokratin. (SD) begär i motion 2019/20:227 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att öppnande på nytt ska äga rum i Rikssalen. Motionären anför att öppnande ägde rum i Rikssalen på . Den svenska monarkin representerar enligt motionären kontinuitet och bär tillsammans med den representativa demokratin upp vår historia. Att låta öppnande äga rum i Rikssalen skulle bidra till att stärka folkets bild av både kungahuset och . Det skulle också bidra till att värna och hedra våra svenska traditioner och vår gemensamma historia. Enligt 3 kap. 6 § riksdagsordningen ska senast på tredje dag hålla ett särskilt sammanträde för öppnande. Vid sammanträdet förklarar statschefen på talmannens begäran öppnat. Vid förhinder för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet lämnar också statsministern sin regeringsförklaring, om det inte finns särskilda skäl för honom eller henne att avstå från detta. har tidigare behandlat motionsyrkanden om att öppnande ska äga rum i Rikssalen på (se bl.a. 2012/13:KU17, bet. 2016/17:KU18 och bet. 2017/18:KU27). Utskottet har avstyrkt motionerna och uttalat att öppnande bör äga rum i plenisal och att det är talmannen som fastställer ordningen vid öppningsceremonin. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande när det gäller var öppnande bör äga rum. Utskottet ställer sig inte heller bakom yrkandet om att drabanter ska medverka vid öppnandet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att inrätta ett omställningsutskott och om att arbetsmarknadsutskottet ska byta namn till arbetsmarknads- och jämställdhetsutskottet. och (båda S) begär i motion 2019/20:1426 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att se över möjligheterna att inrätta ett omställningsutskott i . Motionärerna anför att innebär att utsläppen av växthusgaser måste minska för att den globala temperaturökningen ska begränsas. Det krävs därmed en omställning mot minskade utsläpp. Med ett omställningsutskott i skulle fler riksdagsledamöter enligt motionärerna jobba direkt med frågan. m.fl. (MP) begär i motion 2019/20:1536 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att arbetsmarknadsutskott ska byta namn till arbetsmarknads- och jämställdhetsutskottet. Motionärerna anför att trots att ofta rankas högt i världen när det gäller jämställdhetsarbete synliggörs detta arbete inte i interna organisation. Med inspiration från den finska bör den svenska enligt motionären därför ha ett arbetsmarknads- och jämställdhetsutskott. väljer enligt 4 kap. 3 § regeringsformen inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. finns det 15 utskott och en i . Närmare bestämmelser om utskottsorganisation finns i riksdagsordningen. För varje valperiod ska enligt 7 kap. 2 § inom sig välja ett konstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott samt så många övriga utskott som behövs för riksdagsarbetet. Valet gäller till valperiodens slut. kan även välja utskott för längst den tid som återstår av valperioden. Utöver de tre redan nämnda utskotten finns i enligt tilläggsbestämmelse 7.2.1 följande utskott: ett justitieutskott, ett civilutskott, ett utrikesutskott, ett försvarsutskott, ett socialförsäkringsutskott, ett socialutskott, ett kulturutskott, ett utbildningsutskott, ett trafikutskott, ett miljö- och jordbruksutskott, ett näringsutskott samt ett arbetsmarknadsutskott. Om väljer ytterligare utskott, ska det utskottets huvudsakliga arbetsuppgifter anges (tilläggsbestämmelse 7.2.2). I 8, 9 och 10 §§ finns grundläggande bestämmelser om , finansutskottets och skatteutskottets uppgifter och ämnesområden. Härutöver anges i en bilaga till riksdagsordningen samtliga utskotts ansvarsområden (tilläggsbestämmelse 7.5.1). Två eller flera utskott får enligt 7 kap. 7 § besluta att gemensamt bereda ett ärende i ett sammansatt utskott genom deputerade. har tidigare behandlat motioner om ändringar i utskottsorganisationen. Utskottet avslog (bet. 2008/09:KU15) motionerna med hänvisning till att det då hade gjorts en grundlig utvärdering av utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten, vilket bl.a. resulterat i att civilutskottet inrättades, och att erfarenheterna av de genomförda förändringarna borde avvaktas innan frågor om en förändrad utskottsindelning på nytt togs upp till prövning. Utskottet har sedan vidhållit detta ställningstagande (bet. 2009/10:KU11, bet. 2014/15:KU6, bet. 2017/18:KU27 och bet. 2018/19:KU22). Utskottet ser inte skäl att bifalla yrkandena om att inrätta ett omställningsutskott och om att arbetsmarknadsutskottet ska byta namn. Motionerna avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att endast ordinarie ledamöter i ett utskott ska kunna väljas till ordförande och vice ordförande i utskottet. (MP) begär i motion 2019/20:1108 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att en översyn av riksdagsordningen bör inkludera frågan om att endast ordinarie ledamöter i ett utskott ska kunna väljas till ordförande och vice ordförande i utskotten. Motionären anför att det har förekommit att ledamöter som varit ersättare i utskottet har valts till presidieledamöter. Detta strider enligt motionären mot normala regler för förtroendevalda i andra demokratiska församlingar samt i föreningar och näringslivet. väljer enligt 4 kap. 3 § regeringsformen inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. finns det 15 utskott och en i . Utskotten väljer inom sig en ordförande och en eller flera vice ordförande (12 kap. 16 § riksdagsordningen). Valet sker enligt 12 kap. 17 § riksdagsordningen med acklamation eller, om någon ledamot begär det, med slutna sedlar. Vid lika röstetal ska valet avgöras genom lottning. I en kommentar till riksdagsordningen anges att ordförandeposterna i praktiken fördelas genom överenskommelser mellan partigrupperna inför beslutet i utskottet. Om ordföranden hämtas från ett regeringsparti utses vice ordförande från ett oppositionsparti och vice versa. Sedan posterna fördelats bestämmer respektive partigrupp vem som ska utses (se m.fl., Grundlagarna, [, ], kommentaren till 12 kap. 16 § riksdagsordningen). Utskottet avstyrkte 2003 ett motionsyrkande om att en utskottsordförande alltid ska företräda ett majoritetsparti (bet. 2003/04:KU5). Utskottet vidhöll sedan detta ställningstagande genom förenklad beredning (bet. 2004/06:KU15 och 2005/06:KU21). ställde sig utskottet inte heller bakom ett motionsyrkande om att posterna som ordförande och vice ordförande i utskotten ska tillsättas med tillämpning av proportionalitetsprincipen (bet. 2018/19:KU22). Utskottet ställer sig inte bakom motionsyrkandet och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att applåder och andra känsloyttringar inte ska vara tillåtna under debatter i kammare. och (båda SD) begär i motion 2019/20:89 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att applåder och andra känsloyttringar inte ska tillåtas under debatter i kammare. Motionärerna anför att ledamöter är folkvalda och representerar många medborgares röster. Den svenska bör inte bli likt det brittiska parlamentet som präglas av diverse känsloyttringar. Det skulle skapa ett mer respektfullt debattklimat om applåder och andra känsloyttringar inte var tillåtna under debatter i kammaren. Undantag kan enligt motionärerna göras för partiledardebatter och då endast efter ett avslutat anförande. Talmannen eller en vice talman leder kammarens sammanträden (6 kap. 3 och 4 §§ samt tilläggsbestämmelse 6.3.1 i riksdagsordningen). Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta om ordningsregler för kammaren (tilläggsbestämmelse 6.16.1 till riksdagsordningen). Riksdagsordningen innehåller härutöver bestämmelser som tar sikte på rätten att yttra sig för den som håller ett anförande i kammaren. Varje riksdagsledamot och statsråd får enligt 6 kap. 15 § riksdagsordningen fritt yttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som sker vid sammanträdet. Ingen får emellertid uttala sig nedlåtande om någon annan eller använda personligen förolämpande uttryck eller i övrigt i ord eller handling uppträda på ett sätt som strider mot god ordning. Om någon bryter mot bestämmelsen, får talmannen ta ordet från honom eller henne under den pågående överläggningen (6 kap. 16 § riksdagsordningen). Utskottet ser inte något behov av ett sådant tillkännagivande som begärs i motionen. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om åtgärder för ökad transparens vid lobbyism i . (MP) begär i motion 2019/20:580 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om behovet av ökad transparens vid lobbyism. Motionärerna anför att förtroendevalda måste kunna ha kontakt med samhället och företrädare för olika intresseorganisationer, men kontakterna bör så långt som möjligt präglas av tydlighet och öppenhet så att det inte råder något tvivel om vilka intressen som påverkar politiken. Det är därför viktigt att se över förutsättningarna för en ökad öppenhet när det gäller lobbyism. En konkret åtgärd för att öka öppenheten vore enligt motionären att inrätta ett register i över s.k. lobbyister med uppgifter om namn, arbetsgivare och huvudsakliga inkomster av lobbyverksamhet mot riksdagspartier. menade i betänkandet En uthållig demokrati (SOU 2000:1 s. 95 f.) att en registrering av lobbyister skulle öka den politiska ojämlikheten och därför inte borde införas. Att registrera lobbyister skulle enligt utredningen konservera en maktfördelning och göra det svårare för nya medborgargrupper att ta sig in. Detta gäller särskilt resurssvaga grupper, såsom nyare sociala rörelser, som till skillnad från bl.a. näringslivet och fackföreningarna sällan har egna lobbyister. Erfarenheter från visade vidare enligt på praktiska problem med en användbar lagstiftning om registrering av lobbyister. Även demokratiutredning berörde frågan (SOU 2016:5 s. 41 f.). Utredningen ansåg att lobbyismen i form av informella kontakter mellan beslutsfattare och intresseorganisationer inte utgjorde någon direkt utmaning för demokratin och förespråkade därför inte att någon form av reglering införs som förändrar förutsättningarna för intresseorganisationernas kontakter med beslutsfattare, t.ex. en registrering av lobbyister. Denna typ av reglering är enligt utredningen svår att utforma på ett ändamålsenligt sätt som inte medför negativa effekter för demokratin. Utskottet har vid behandlingen av likalydande motionsyrkanden sagt sig mot denna bakgrund inte vara berett att förorda en utredning om en sådan ordning. Utskottet har därför avstyrkt motionerna (se bet. 2004/05:KU29, bet. 2012/13:KU17, bet. 2014/15:KU6, bet. 2016/17:KU18 och bet. 2017/18:KU27). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en ny modell för att bestämma riksdagsledamöternas arvoden, en marknadsanpassning av hyran för riksdagsledamöternas övernattningslägenheter, en översyn av det s.k. Stockholmstraktamentet, ersättning för riksdagsledamöters tjänsteresor på cykel samt åtgärder mot missbruk av riksdagsledamöternas ersättningssystem. (MP) begär i motion 2019/20:575 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om förslag på kraftigt sänkta arvoden för riksdagsledamöter och en ny modell för att bestämma riksdagsledamöters arvoden. Motionären anför att ett bristande förtroende för förtroendevalda riskerar att utgöra ett hot mot demokratin. En grund för sådan misstro kan enligt motionären vara riksdagsledamöternas höga arvoden som innebär att de lever i en annan ekonomisk verklighet än de flesta andra i . Ett sänkt riksdagsarvode skulle vara en kraftfull markering om att vill stärka sitt förtroende bland medborgare, som det skulle spara allmänna medel. Riksdagsledamöter skulle enligt motionären t.ex. kunna få ett arvode som motsvarar den inkomst de hade innan de blev ledamöter eller ett arvode som knyts till prisbasbeloppet. bör vidare enligt motionären ta ett större ansvar för beslutet om arvode i stället för att det som bestäms av en särskild arvodesnämnd. På det sättet skulle ledamöter själva behöva ta ansvar för arvodesnivån och användningen av allmänna medel. (M) begär i motion 2019/20:1672 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att se över bestämmelserna om riksdagsledamöternas villkor och ersättningar för övernattningsbostäder. Motionären anför att en riksdagsledamot bör ha rätt till en övernattningsbostad om han eller hon bor eller mer från , i stället för som eller mer. Motionären anför att många som bor från åker hem , vilket innebär att deras övernattningsbostäder står tomma. Motionären anför vidare att eftersom det är stor skillnad på olika övernattningsbostäders storlek och standard vore det mer rättvist om hyran bestämdes efter en budgivning mellan ledamöter i början av varje mandatperiod. På det sättet skulle hyran bli marknadsanpassad. Slutligen bör maxgränsen för hur mycket ska subventionera varje ledamots boende enligt motionären sänkas till max . (SD) begär i motion 2019/20:723 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av det s.k. Stockholmstraktamentet (yrkande 1). Motionären anför att tanken med traktamentet är att ledamöter som bor långt från ska ersättas för de ökade kostnader de kan få till följd av att riksdagsuppdraget förutsätter att de är i delar av veckan. Ordningen missgynnar dock enligt motionären de ledamöter som bor i . Eftersom ledamöter som bor utanför har rätt till en övernattningsbostad i har de enligt motionären samma möjligheter som de Stockholmsbaserade ledamöterna att planera sin tid. Traktamentet bör enligt motionären ses över så att alla riksdagsledamöter får samma villkor. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av bestämmelserna om riksdagsledamöters övernattningsbostäder. Motionären anför att de faktiska möjligheterna för en ledamot att resa till och från bör vara avgörande för rätten till övernattningsbostad snarare än det geografiska avståndet mellan och hemmet. Eftersom det kan vara enklare att resa från vissa orter trots att de ligger längre bort än andra menar motionären att det vore mer korrekt att basera rätten till övernattningsbostad på hur det faktiskt tar att ta sig från bostaden till . Ersättning för tjänsteresor med cykel (KD) begär i motion 2019/20:3330 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att se över möjligheterna att få ersättning för tjänsteresor med cykel. Motionären anför att en riksdagsledamot kan får ersättning för resor med bl.a. kollektivtrafik, tåg, egen bil, taxi och flyg. Eftersom varje resa mellan bostaden och räknas som en tjänsteresa skulle det vara en principiellt viktig möjlighet om en ledamot som företar denna resa med cykel kunde få ersättning för kostnader för slitage och service. bör enligt motionären föregå med gott exempel och uppmuntra ett hållbart och hälsosamt resande. Åtgärder mot missbruk av riksdagsledamöters ersättningssystem (S) begär i motion 2019/20:1088 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att se över möjliga åtgärder i syfte att inskärpa allvaret vid missbruk av riksdagsledamöters ersättningssystem. Motionären anför att den representativa demokratin bygger på ett förtroende mellan väljare och valda. Den allmänna rättsuppfattningen får dessutom antas ställa strängare krav på riksdagsledamöter än andra att följa gällande regelsystem. Till skillnad från ekonomisk ersättning som beslutas av t.ex. och Arbetsförmedlingen omfattas inte riksdagsledamöters ersättningar från av lagstiftningen mot bidragsbrott. För att stärka förtroendet för den representativa demokratin är det angeläget att riksdagsledamöter lyder under samma principer och regler som andra när det gäller ersättningar och förmåner. En bred översyn bör därför övervägas i syfte att inskärpa allvaret vid missbruk av förtroendevaldas ersättningar. En sådan översyn bör inkludera riksdagsledamöters ersättningar från . En riksdagsledamot har enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen rätt till arvode av allmänna medel för sitt uppdrag. Närmare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor för ledamöter och ersättare finns främst i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen har ledamöterna månadsarvoden vars storlek bestäms av , som är en myndighet under . Arvodet uppgår till . Tilläggsarvode betalas härutöver enligt 3 kap. 2–4 §§ ersättningslagen och lagen (1989:185) om arvoden m.m. för vissa uppdrag inom , dess myndigheter och organ för vissa uppdrag inom (arvodeslagen). En ledamot som bor mer än 50 kilometer från har enligt 6 kap. 1 § ersättningslagen (jämfört med 5 kap. 1 och 4 §§) rätt till en övernattningsbostad. Med övernattningsbostad avses en övernattningslägenhet eller ett övernattningsrum inom bostadsbestånd eller ett motsvarande boende. beslutar om vilka övernattningsbostäder ur bostadsbestånd som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Bostäderna ska fördelas i proportion till antalet valda ledamöter som har rätt till övernattningsbostad. Gruppkansliet svarar för fördelningen av bostäderna till ledamöterna i partigruppen (6 kap. 2 §). En ledamot betalar inte ersättning för en övernattningsbostad, eftersom det i ledamotens ekonomiska villkor för uppdraget ingår att kostnadsfritt tillhandahåller övernattningsbostäder i om han eller hon bor mer än 50 kilometer från bostaden. Riksdagsledamöter som har en egen övernattningsbostad i kan i stället få ersättning för denna kostnad med ett visst högsta belopp (6 kap. 7 §). Vid flerdygnsförrättning i lämnas enligt 5 kap. 3 § ersättningslagen traktamente för varje hel och halv dag som har tagits i anspråk för förrättningen (Stockholmstraktamente). Traktamentet motsvarar hälften av maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229) avrundat till närmaste tiotal kronor. Detta minimibelopp motsvarar . En riksdagsledamot har enligt 4 kap. 1 § ersättningslagen rätt till ersättning för sina kostnader för tjänsteresor. Med en tjänsteresa avses en resa som ledamoten gör som ett led i utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot och som påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas vid tjänstestället eller på en förrättningsort. Ledamotens bostad på folkbokföringsorten är att betrakta som ledamotens tjänsteställe vid tillämpningen av lagen. Resekostnadsersättning lämnas enligt 4 kap. 6 § med ett belopp som motsvarar den faktiska kostnaden för resan. Kostnaden för resa med eget fordon såsom bil, förmånsbil, motorcykel eller båt, och som en ledamot har rätt till ersättning för enligt detta kapitel, ersätts dock med ett belopp som bestämmer. Färdmedel ska enligt 4 kap. 8 § väljas med hänsyn till kostnads-, tids-, och miljöaspekter. Det går att under vissa förhållanden göra avdrag på inkomstskatten för kostnader för resor till och från arbetsplatsen. Om en person har använt cykel för resan mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag på inkomstskatten göras enligt 12 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229) med . Samma krav gäller dock som för resor med andra fordon, nämligen att den sammanlagda kostnaden för arbetsresor överstiger (rättsliga vägledning, Arbetsresor med motorcykel och moped). har ett antal cyklar för utlåning till ledamöter och tjänstemän. Bidragsbrottslagen (2007:612) gäller sådana bidrag, ersättningar, pensioner och lån för personligt ändamål som enligt lag eller förordning beslutas av , , , , Arbetsförmedlingen, en kommun eller en arbetslöshetskassa och betalas ut till en enskild person (1 §). Den som lämnar oriktiga uppgifter eller inte anmäler ändrade förhållanden som han eller hon är skyldig att anmäla och på så sätt orsakar fara för att en ekonomisk förmån eller ett ekonomiskt stöd felaktigt betalas ut, felaktigt tillgodoräknas, betalas ut med ett för högt belopp eller tillgodoräknas med ett för högt belopp, döms för bidragsbrott (2 §). I (1962:700) finns bestämmelser om bl.a. bedrägeri och oredligt förfarande (9 kap. 1 och 8 §§).