bet · H701FiU34 · 2020-03-03 00:00:00 — Nätverket har även, tillsammans med insikter från Inkludera, bidragit med kunskap om och ökad förståelse för hur idéburna organisationer ser på idéburet offentligt partnerskap (IOP). har –2019 drivit projektet offentlig upphandling. Målet med projektet var att fler individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, särskilt nyanlända, ska erbjudas en anställning eller praktikplats inom offentligt upphandlade kontrakt. Projektet har resulterat i en nationell modell för hur sysselsättning kan främjas genom upphandling. Reserverade upphandlingar för vissa tjänster Upphandlingsreglerna för reserverade upphandlingar trädde i kraft . Det är enligt allt för tidigt att bedöma effekterna av möjligheten till reserverade upphandlingar. Enligt myndigheten har möjligheten att reservera upphandlingar av vissa tjänster för idéburna organisationer använts , då av kommun. Det finns enligt myndigheten en viss osäkerhet hos upphandlarna kring hur reglerna ska tillämpas, även om bestämmelserna varit i kraft kan det enligt ta tid innan upphandlande myndigheter ska genomföra upphandlingar där de har möjlighet att använda sig av reglerna om reserverade upphandlingar. trädde ny lagstiftning i kraft när det gäller upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster (s.k. välfärdstjänster) vars värde understiger EU:s tröskelvärden. Ändringarna kan enligt utskottet innebära att fler idéburna aktörer kan konkurrera om offentliga kontrakt. Det stödmaterial och nätverk som tagit fram har enligt utskottet utvecklat stödet och servicen till idéburna organisationer och upphandlande myndigheter. Betänkandet Idéburen välfärd (SOU 2019:56) har remitterats. Utredningen föreslår att det införs en definition av idéburna aktörer i offentligt finansierad välfärdsverksamhet, ger vägledning kring hur partnerskap mellan offentliga myndigheter och idéburna aktörer kan utformas samt föreslår förändringar i lagstiftningen för upphandlingar och valfrihetssystem för att underlätta för idéburna aktörer. Beredning pågår inom . Utskottet anser sammantaget att det inte finns någon anledning att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller tillämpningen av . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om små och medelstora företag. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom Jämför reservation 7 (C). I motion 2019/20:1291 av (M) yrkande 1 föreslår motionären att möjligheten att uppmuntra till uppdelning av offentliga upphandlingar ses över så att fler mindre företag kan delta. I partimotion 2019/20:3108 av m.fl. (C) yrkande 16 anförs att upphandlingsreglerna i större grad behöver göra det möjligt för småföretag att delta i upphandlingar. Samma yrkande framställs i kommittémotion 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkande 4. I motionen anförs också att offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek (yrkande 26). Förslag om små och medelstora företag har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Utskottet uttalade att det arbete som bedrivit med ett särskilt fokus på att ge bättre förutsättningar för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar, bl.a. små och medelstora företag, var betydelsefullt. Utskottet konstaterade även att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingsregelverket ska motivera i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Uppdelning av kontrakt skapar enligt utskottet bättre möjligheter för mindre leverantörer att lämna anbud i upphandlingar. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom området avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Regeringens resultatredovisning om små och medelstora företag I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 114) skriver regeringen att det behövs en god konkurrens på marknaden för att offentlig upphandling ska kunna vara ett strategiskt verktyg för en god affär. Att mäta det genomsnittliga antalet anbud per upphandling ger en indikation på företags benägenhet och hur attraktivt det är att delta i en offentlig upphandling. Trenden har varit att antalet anbud per upphandling minskar. Det genomsnittliga antalet anbud såg ut att öka något , även om det är svårt att dra några definitiva slutsatser av en observation. uppger att var av alla anbudsgivare mikroföretag eller små företag. Stora företag stod för av alla kontrakterade anbud och medelstora företag för . Mikroföretag och små företag stod tillsammans för av alla kontrakterade anbud. har –2019 drivit projektet offentlig upphandling. Målet med projektet var att fler individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, särskilt nyanlända, ska erbjudas en anställning eller praktikplats inom offentligt upphandlade kontrakt. Projektet har resulterat i en nationell modell för hur sysselsättning kan främjas genom upphandling. Liksom i tidigare betänkanden betonar utskottet att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Det arbete som bedrivit är betydelsefullt och har resulterat i en nationell modell för hur sysselsättning kan främjas genom upphandling. arbete har enligt utskottet bidragit till att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag i upphandlingar. Utskottet konstaterar även att upphandlande myndigheter och enheter enligt upphandlingslagstiftningen ska motivera i de fall de inte delar upp en upphandling i mindre delar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurskyddsregler och livsmedelsproduktionsregler för offentlig upphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom . Jämför reservation 8 (SD). Yrkanden om att offentliga upphandlingar av djur och livsmedel ska göras i enlighet med svenska djurskyddsregler och livsmedelsproduktionsregler framförs i motion 2019/20:198 av (C), motion 2019/20:427 av (C), motion 2019/20:1291 av (M) yrkande 3 och motion 2019/20:2485 av (M). I motion 2019/20:2685 av (SD) yrkande 4 föreslår motionären att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som har slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Motionären anför att många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats utan att veta om det. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas utan bedövning, vilket enligt motionären innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande. Även i motion 2019/20:3211 av och (båda SD) yrkande 1 anför motionärerna att kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som har slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion i samband med offentlig upphandling, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste dock enligt utskottet vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Utskottet betonade principerna om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Utskottet anförde vidare att det är möjligt att vid upphandling ställa krav på bedövning vid slakt. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Enligt är det möjligt för upphandlande myndigheter att ställa krav på bedövning vid slakt. arbetar med att utveckla och förvalta hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Här finns t.ex. kriterier för bedövning vid slakt enligt gällande regler i och EU, för alla djurslag. har påbörjat ett projekt för förenklad kriterie-användning som ska göra det lättare att göra rätt för upphandlande organisationer. har även samverkat med ett flertal organisationer i syfte att sprida stödet. Utskottet konstaterar att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion vid offentlig upphandling. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . Principerna handlar om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. arbetar också med att utveckla hållbarhetskriterier som bl.a. innefattar en mängd kriterier för djurskydd. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om närproducerade varor, barnverksamhet, miljö och klimatkrav för statlig upphandling, transporter och biodrivmedel. Utskottet hänvisar bl.a. till arbete inom . Jämför reservation 9 (SD), 10 (C) och 11 (KD). I kommittémotion 2019/20:606 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att offentliga inköp bör styras mot mer miljövänliga svenska varor (yrkande 8). I kommittémotion 2019/20:2761 av m.fl. (KD) yrkande 14 anför motionärerna att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. I kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) anför motionärerna att offentliga upphandlingar av transporter och biodrivmedel bör anpassas så att man ställer samma miljökrav som gäller för svensk produktion för alla biodrivmedel (yrkande 11). Vidare bör ett lägsta golv för miljö och klimat, motsvarande basnivån i krav införas för all statlig upphandling och ett mål införas för att öka andelen upphandlingar som ställer ytterligare krav på klimat och miljö (yrkande 48). Utskottet har tidigare behandlat frågor om miljökrav, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att miljöhänsyn ska beaktas i regeringens mål för den offentliga upphandlingen. Vidare anförde utskottet att fått i uppdrag att verka för att ska kunna uppnå målen i Agenda och de av beslutade miljökvalitetsmålen och generationsmålen för miljöarbetet. Myndigheten ska bl.a. ta fram miljökriterier och stöd för upphandlande myndigheter och enheter som vill upphandla produkter som har en bättre miljö- och klimatprestanda. Utskottet delade myndighetens bedömning att det arbetet bl.a. bidrar till att nå klimatmål. Vad gäller en ny definition av miljöbil konstaterade utskottet att frågan då beredes inom . Utskottet delade bedömning att det är möjligt att ställa krav för att upphandla produkter med lägre förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen till förskolor. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom , nämligen likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och att kravet är möjligt att följa upp. bedömde att det, i det pågående arbetet med att ta fram hållbarhetskriterier är möjligt att inkludera kriterier för livscykelanalys. Sådana kriterier, anförde utskottet, finns för bl.a. möbler. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandena. Regeringens resultatredovisning om miljökrav I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2 s. 114) skriver regeringen att myndigheternas sammanlagda redovisade värde för upphandlingar och avrop från ramavtal uppgick till ca 2018 (Miljöledning i staten 2018, 6877). Upphandlingar med ett redovisat värde om av det sammanlagda värdet inkluderade miljökrav. Detta var en minskning jämfört med och 2016, då motsvarande andel var respektive . Dock påverkas detta av att , som ställer miljökrav i alla sina upphandlingar, minskade sitt upphandlingsvärde med . Allmänt om arbete med hållbarhetskriterier har haft ett särskilt fokus på upphandling för ett fossilfritt samhälle. I rapporten – en metod för att analysera miljöpåverkan beskrivs hur myndigheter kan gå tillväga för att göra faktabaserade prioriteringar av vilka inköpsområden som myndigheten ska fokusera sitt miljö- och klimatarbete på. har tagit fram nya hållbarhetskriterier för bl.a. medicintekniska förbrukningsartiklar inom vården samt uppdaterat befintliga hållbarhetskriterier för bl.a. fordon och kemisk-tekniska produkter. har även deltagit i projektet i offentlig sektor. Projektet har utvecklat en modell för hur upphandling kan användas som ett verktyg för att öka takten på energieffektiviseringen. Utskottet anser att ska vara ledande och ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Den nuvarande lagstiftningen gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställts i lagstiftningen. Att ställa krav på att en vara ska vara producerad i ett specifikt geografiskt område strider dock enligt utskottet mot de grundläggande principerna inom . Däremot är det möjligt att ställa krav, upphandla och välja varor som uppfyller preferenser i fråga om produktprestanda, exempelvis när det gäller kvalitet, miljö, djurskydd och sociala aspekter, så länge kravet har en tydlig koppling till det som ska upphandlas, det är tydligt vad kravet innebär för en normalt informerad leverantör, svensk eller icke-svensk, och kravet är möjligt att följa upp. har särskilt fokuserat på upphandling för ett fossilfritt samhälle och uppdaterat befintliga hållbarhetskriterier för bl.a. fordon och kemisk-tekniska produkter. Utskottet anser att myndighetens åtgärder bidrar till att uppnå klimatmål. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl för att vidta ytterligare åtgärder när det gäller miljökrav för upphandling. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . Jämför reservation 12 (M). I kommittémotion 2019/2020:2677 av m.fl. (M) yrkande 20 anförs att regeringen bör utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling i samråd med nyckelaktörer som myndigheter, regioner, kommuner och företag. Innovationsperspektivet behöver enligt motionärerna stärkas inom offentlig upphandling. Det skulle både främja utveckling och införande av innovativa lösningar, vilket i sin tur skapar tillväxt och arbetstillfällen i . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och konstaterade att har i uppgift att främja innovativa lösningar inom offentlig upphandling och ger stöd i fråga om innovationsupphandling. Vidare konstaterade utskottet att myndigheten även stöder beställarnätverk och arbetar med att skapa ytterligare stödmaterial till beslutsfattare på området. Med anledning av att det redan pågick ett arbete om innovations- och funktionsupphandling fann utskottet att det inte fanns något skäl för att ta något initiativ när det gäller dessa frågor. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandena. Regeringens resultatredovisning om innovations- och funktionsupphandling och arbete med innovationsupphandlingar I budgetpropositionen (prop. 2019/20: utg.omr. 2 s. 115) anförs att slutredovisade ett uppdrag från regeringen om att främja innovationsupphandling. I slutredovisningen framhålls bl.a. att upphandlande myndigheter och enheter kan driva förnyelse och innovation på upphandlingsområdet genom s.k. beställarnätverk (N2019/01452/BI). har samverkat med för att sprida kunskap om innovation och upphandling så att potentialen och nyttan inom dessa områden tas till vara i . har även stöttat projekt som finansieras av . har slutredovisat regeringsuppdraget Främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovations-kompetens till beställare. har även publicerat ett webbstöd kring beställarnätverk för att stödja och inspirera olika målgrupper. deltar i Procure2Innovate vars uppgift är att utveckla och höja kompetensen om innovationsupphandling i olika EU-länder. är ett av fem etablerade kompetenscenter som ska ge stöd till fem länder som har för avsikt att utveckla kompetenscenter inom innovationsupphandling. har haft i uppdrag från regeringen att främja innovationsupphandling genom stöd i form av upphandlings- och innovationskompetens till beställare. Arbetet resulterade i ett webbstöd kring beställarnätverk. Utskottet anser att det finns skäl att invänta effekten av insatserna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om antal underleverantörer. Utskottet hänvisar till att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar och det arbete som pågår inom . Jämför reservation 13 (V). Enligt kommittémotion 2019/20:539 av m.fl. (V) yrkande 7 ska det som huvudregel ställas krav på att maximalt två led av underentreprenörer får användas vid offentlig upphandling. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet konstaterade då att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar och avstyrkte motionsyrkandet. Det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Enligt är det dock för tidigt att säga vilken effekt denna lagstiftning kommer att få på arbetstagarens rätt att få ut sin lön. har publicerat webbstöd kring vilka regler som gäller vid anlitande av underleverantörer i offentlig upphandling. har även tagit fram stödmaterial som syftar till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjor och hur dessa kan hanteras av upphandlande myndigheter. Utskottet konstaterar att det finns lagstiftning om entreprenörsansvar för lönefordringar. Det stödmaterial som tagit fram har enligt utskottet bidragit till att öka kunskapen om hållbarhetsrisker i leveranskedjorna och hur riskerna kan hanteras av upphandlande myndigheter. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om smakprovning. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som pågår inom . m.fl. (M) anser i motion 2019/20:2019 yrkande 3 att kunskap om smakprovning bör spridas som en del av offentlig upphandling. Undernäring framhålls som ett växande problem bland äldre i . rapporterades att av de registrerade i kvalitetsregistret löpte risk att drabbas av undernäring. Äldre behöver en individanpassad kost, energi- och proteinrik mat, i vissa fall kompletterad med mellanmål och kosttillskott med exempelvis energidrycker. Många människor drabbas av dysfagi, dvs. sväljsvårigheter, som påverkar måltidssituationen. Kommuner och regioner har ansvar för maten i skolor, på äldreboenden och på sjukhus men motionären anser att bör få i uppdrag att upplysa om möjligheterna att behoven hos personer som fått dysfagi inkluderas vid upphandlingar och att det görs genom nationella riktlinjer. Utskottet har tidigare behandlat frågor om smakprovning, senast i betänkande 2018/19:FiU34. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med motiveringen att tillhandahåller stöd kopplat till det som yrkas i motionen. Vidare konstaterade utskottet att myndigheten fått i uppdrag att förstärka kompetensen när det gäller upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Med anledning av det arbete som bedrevs inom området ansåg utskottet att det då inte fanns något skäl för att ta några initiativ i frågan. Utskottet avstyrkte därför motionsyrkandet. Det finns stöd kopplat till denna typ av frågeställning. Det handlar dels om hur upphandlaren kan arbeta med behovsanalys och formulera sina krav och önskemål i funktionella termer, dels om frågor som är specifika för upphandling av livsmedel och måltidstjänster. och har även tillsammans tagit fram en checklista om måltidskvalitet. Ett av kvalitetsområdena är att maten ska vara god. Vidare har information om bra måltider i äldreomsorgen. Utskottet konstaterar att det finns stöd kopplat till det som yrkas i motionen. Den checklista om måltidskvalitet som och gemensamt tagit fram kan enligt utskottet förväntas öka kompetensen på området. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Tillämpningen av , punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och i (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2019/20:419 av (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2019/20:1291 av (M) yrkande 2, 2019/20:2022 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 28 och 29, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 27–29, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 10. För att kunna göra rätt val behöver det bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan. Livscykelanalyser har blivit kraftfulla verktyg för att ge en helhetsbild av den miljöpåverkan som en produkt har under hela sin livslängd. I en sådan analys ingår en bedömning av den miljöpåverkan som sker i samband med bl.a. råvaruuttag, tillverkningsprocess och avfallshantering kopplat till produkten. Genom livscykelanalyser kan vi få en mer rättvisande bild av olika produkters miljöpåverkan, exempelvis elbilar och bensinbilar, och bättre möjligheter att jämföra dem med varandra. Dessutom ger livscykelanalyser producenter möjlighet att rikta sina miljöinsatser mot de områden där deras produkter har som störst negativ miljöpåverkan. Med den nya lagen om offentlig upphandling finns tydligare utrymme att ställa krav på miljöhänsyn. Bland annat finns det möjlighet att värdera ett anbud utifrån en livscykelanalys. Därför bör få i uppdrag att särskilt sprida kunskap om möjligheten att inkludera en livscykelanalys som en bedömningsfaktor vid värderingen av olika anbud samt på vilket sätt detta kan ske i praktiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillämpningen av , punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2019/20:419 av (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1291 av (M) yrkande 2, 2019/20:2022 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkandena 28 och 29, 2019/20:3251 av m.fl. (C) yrkandena 27–29, 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2019/20:3335 av m.fl. (KD) yrkande 10. Utbyggnaden av 5G-nätet innebär nya tekniska möjligheter. har har inte laglig möjlighet att stoppa ett bolag som har ansvar för mobiltelefonsystem från att delta i utbyggnaden, inte ens med hänsyn till rikets säkerhet. Den nya 5G-tekniken kommer att integreras i stort sett i alla delar av samhället, därmed kommer även den som har tillgång till systemen ges utökade möjligheter att ta del av tekniskt- och allmänkänslig information. Detta innebär en oacceptabel risk för . Det är regeringens uppgift att säkerställa att alla produkter och tjänster upphandlas på ett sådant sätt att rikets säkerhet inte åsidosätts. Upphandlingsförfarandet behöver därför ses över för att säkerställa att informationsflöden och funktioner inte faller i orätta händer och att vissa bolag faktiskt kan exkluderas ifrån upphandlingar. Tillämpningen av , punkt 1 (C) av (C).