bet · H801UU2 · 2020-12-04 00:00:00 — Utskottet delar regeringens uppfattning att fortsatt öronmärkning och detaljstyrning från stora givarländer utgör en stor utmaning för en snabb och effektiv humanitär respons från de humanitära organisationerna. Utskottet noterar att regeringen anför att stärkte samordningen mellan humanitärt bistånd, långsiktigt utvecklingssamarbete och fredsbyggande verksamhet, det s.k. trippelnexus. Detta har enligt regeringens bedömning lett till en förbättrad förmåga för fredsbyggande aktörer att identifiera och bemöta bakomliggande orsaker till konflikt och sårbarhet. har varit drivande för en stärkt ansats till trippelnexus inom FN och i framtagandet av OECD-Dacs rekommendation på området, som följs upp gentemot alla medlemsstater i OECD-Dac. Utskottet förutsätter att regeringen i sin bedömning av vilka kanaler som ska användas för humanitära insatser utgår från de principer som anges ovan men är utöver det inte berett att tillgodose de förslag om inriktning på och fördelning av det humanitära stödet som föreslås i motionerna. Frågan om korruption i biståndet och i samarbetsländer tas upp i några motionsyrkanden. Denna fråga behandlades utförligt av utskottet i betänkande 2019/20:UU2. Utskottet står fast vid det ställningstagande som gjordes då och vill återigen understryka att korruption alltid är oacceptabelt och allvarligt samt att det slår värst mot de fattigaste. Även när det är små summor som försvinner är det pengar som stjäls från de allra fattigaste. Utskottet utgår från att alla myndigheter och organisationer som hanterar svenskt bistånd har nolltolerans mot alla former av korruption. Utskottet förutsätter att regeringen även fortsättningsvis verkar för att de myndigheter som hanterar biståndsmedel fortsätter att utveckla såväl kontrollmekanismer som interna regler och koder för att motverka och upptäcka korruption. Utskottet anser liksom regeringen att kampen mot korruption bör vara en viktig beståndsdel i arbetet för demokrati. Långsiktigt behov av bistånd och Agenda 2030 Frågan om framtida behov av utvecklingssamarbete tas upp i vissa motioner. Utskottet vill påminna om att målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd fastställdes av 2013. Enligt utskottets uppfattning bör eventuella ställningstaganden om behovet av fortsatta insatser inom utgiftsområdet bedömas utifrån om målet för utgiftsområdet – att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck – är uppnått. Som utskottet konstaterar tidigare i detta betänkande är fattigdomen fortfarande utbredd och omfattande, trots den positiva utveckling som inneburit att antalet extremt fattiga i världen minskat med drygt 1 miljard människor . Dagens utvecklingsutmaningar är komplicerade och ofta sammankopplade. Den globala utvecklingen är oroande med ett ökat antal konflikter och ett större antal människor på flykt . Ett krympande demokratiskt utrymme är ett växande problem på allt fler håll. Korruptionen är omfattande i många länder och utgör en global utmaning. Klimatförändringar och miljöproblem intensifieras och deras bidrag till konflikter är ett allvarligt utvecklingshinder. Utskottet noterar, liksom regeringen, den oroväckande negativa utvecklingen globalt vad gäller jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, inklusive SRHR. behandlade regeringens skrivelse om policyramverk för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:101). Utskottet tillstyrkte då de tematiska prioriteringar som angavs i skrivelsen. instämde utskottet i att det fanns anledning att tydliggöra ytterligare tre perspektiv i utvecklingssamarbetet: konfliktperspektiv, jämställdhetsperspektiv samt miljö- och klimatperspektiv. Utskottet välkomnade också regeringens ambition att ramverket ska förhålla sig till de nya internationella överenskommelser som världen enats om , bl.a. Agenda 2030 med dess 17 mål för hållbar utveckling. Liksom tidigare vill utskottet understryka vikten av att regeringen i de landstrategier och tematiska strategier som beslutas inom ramverket tydliggör hur de bidrar till att uppfylla hållbarhetsmålen i Agenda . Mot bakgrund vad utskottet anfört om politikens långsiktiga inriktning avstyrker utskottet motionerna 2018/19:723 yrkandena 8 och 15, 2018/19:757 yrkandena 8 och 30, 2018/19:1373 yrkandena 1–4, 2019/20:748 yrkandena 1–4, 2020/21:170 yrkandena 2 och 15–18, 2020/21:250 yrkandena 5 och 17, 2020/21:254 yrkandena 1 och 3–6, 2020/21:670 yrkande 9, 2020/21:673 yrkande 6, 2020/21:674 yrkande 6, 2020/21:676 yrkandena 2 och 3, 2020/21:691 yrkande 4, 2020/21:1304 yrkandena 1 och 4, 2020/21:2551 yrkandena 1, 2, 6–12, 14, 16–30 och 32–39, 2020/21:2554 (SD) yrkande 30, 2020/21:2631 yrkandena 3, 6–11, 13, 15–17 och 20–23, 2020/21:2946 yrkandena 1, 2 och 4–8, 2020/21:3204 yrkandena 21, 25 och 26, 2020/21:3205 yrkandena 1 och 6–10, 2020/21:3206 yrkandena 1 och 2, 2020/21:3213 yrkandena 3, 6–9, 11 och 12, 2020/21:3239 yrkande 7, 2020/21:3241 yrkande 8, 2020/21:3263 yrkandena 1–6 och 8–11, 2020/21:3349 yrkande 54, 2020/21:3367 yrkandena 11 och 14 samt 2020/21:3368 yrkande 46. Motioner som bereds förenklat Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsberedning enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motions-behandling –2022 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning noterat att de motioner som återfinns i bilaga 5 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott dessa motioner. Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. 2020/21:3377 av m.fl. (SD) i denna del och avslår proposition 2020/21:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och motionerna 2020/21:2964 av m.fl. (V) i denna del, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4. anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 7 punkt 6 och motionerna 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2020/21:3377 av m.fl. (SD) i denna del, bifaller delvis proposition 2020/21:1 utgiftsområde 7 punkt 4 och avslår motionerna 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2020/21:2964 av m.fl. (V) i denna del, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Vi ser bistånd som det primära verktyget för att hjälpa fattiga och utsatta människor i utvecklingsländer. bistånd bör fokusera på att tillmötesgå drabbade personers grundläggande behov i deras omedelbara vardag. I en värld som till stor del präglas av god ekonomisk tillväxt, högre levnadsstandard och ökad framtidstro är det inte acceptabelt att miljoner människor världen över saknar tillgång till enkel sanitet, grundläggande sjukvård och säkert dricksvatten. har den pågående coronapandemin inneburit en global kris som har påverkat förutsättningarna för de flesta politikområden. Detta gäller även biståndspolitiken där det finns ett behov av att prioritera om och prioritera rätt. Utgångspunkten behöver vara att inrikta biståndet på insatser som innebär hjälp där det finns störst akuta behov men också att prioritera nationella behov först. Risken är annars att motivationen för att hjälpa andra undergrävs om stora summor skickas utomlands som det pågår en omfattande pandemi i . Biståndet fortsätter också att präglas av incidenter som understryker ett akut reformbehov och som i det längre perspektivet utgör ett hot mot allmänhetens förtroende för biståndet som verktyg. ser fyra konkreta problem som måste hanteras: en osund företagskultur när det gäller ersättningar inom biståndsorganisationer, bristfällig kontroll över utbetalningar och betalningsmottagare, otillräcklig resultatstyrning inom framför allt demokratibiståndet samt skadliga incitament som följer av utgiftsmålet om av bruttonationalinkomsten (BNI). Det genomsnittliga biståndet inom EU låg 2019 på av BNI, vilket är mindre än hälften av vad regeringen vill lägga på det svenska internationella biståndet. Av samtliga 28 EU-länder är det enbart och som har ett bistånd på av BNI. I jämförelse är BNI (i BNI, 2017) mer än 10 gånger större än BNI (i BNI, 2017). Mot bakgrund av att biståndet utgör en betydande del av statsbudgeten är det vår uppfattning att av det svenska internationella biståndet behövs för mer akuta behov i . Med en föreslagen nivå om av BNI skulle även i fortsättningen vara en av de mest generösa biståndsgivarna av alla 28 EU-länder. Regeringens målsättning om att spendera en så pass hög procentsats av BNI gör att risken blir stor för att se mellan fingrarna på kvalitetsbrister inom många projekt och organisationer. Sidas arbete mot korruption och oskäligt stora ersättningar är fortfarande mycket bristfälligt, trots att ett flertal mycket oroväckande korruptionsskandaler uppdagats . Sammantaget klarar inte Sida av att spendera regeringens anslag på ett kvalitetssäkert sätt, vilket riskerar att leda till ytterligare problem relaterade till korruption och organiserad brottslighet i mottagarländerna samt korruption inom de internationella organisationer dit pengarna slussas. Till följd av corona-pandemins effekter och migrationsrelaterade kostnader finns ett stort investeringsbehov när det gäller bl.a. grundläggande välfärd och rättsvårdande myndigheter i . Därför föreslår vi för anslag på inom utgiftsområde 7, vilket motsvarar av BNI. Med vårt budgetförslag är , i europeisk och internationell jämförelse, en fortsatt mycket generös biståndsgivare. Målet att spendera av BNI skapar incitament för att nedprioritera biståndets kvalitet. Det ligger i sakens natur att när en myndighet har som primär uppgift att betala ut pengar kommer den att vara mindre benägen att undersöka om exempelvis korruption eller ineffektivitet är så utbredda i vissa biståndsprojekt att dessa borde avslutas. I en förhandlingssituation mellan Sida och dess partner skapar målet också ett underläge för Sida, eftersom motparten vet att Sida har incitament att betala ut pengar för att nå sitt mål. Regeringen bör därför upprätta ett instrument för att fondera biståndsmedel vars utbetalning frysts. En sådan säkerhetsventil skulle tillåta Sida att avsluta eller uppskjuta projekt med låg kvalitet. Utgiftsmålet bör ses som ett tak, mot vilket bör sträva med projekt som fyller mycket högt ställda krav på resultat, genomförande och redovisning. Vår budgetsatsning skiljer sig från regeringens på ett antal områden. I satsar vi mer på humanitära insatser jämfört med regeringens utfall , för att varje satsad skattekrona ska få största möjliga effekt för de mest utsatta människorna. Vi vill även se ett särskilt fokus på flyktinghjälp inom såväl det multilaterala som det bilaterala biståndet. Under coronakrisen behövs även nödhjälp till områden där befolkningen drabbats av hunger och problem med livsmedelsförsörjning. En ytterligare åtgärd för att öka effektiviteten i biståndet är att kraftigt reducera antalet internationella organisationer och fonder till vilka ger stöd men öka stödet till organisationer som UNHCR, WFP, och WHO, vilka arbetar med hjälp till akut utsatta och med sjukdomsbekämpning. Totalt minskas stödet genom FN-systemet med . Statens budget inom utgiftsområde 7, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar, med de anslagsvillkor som reservanten angett, anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt regeringens och förslag. Därmed bifaller proposition 2020/21:1 utgiftsområde 7 punkterna 4 och 6 samt motionerna 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2020/21:2807 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2020/21:2964 av m.fl. (V) i denna del, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkande 12, 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 samt 2020/21:3377 av m.fl. (SD) i denna del. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Klimatfrågan och utsläppen av växthusgaser är en av vår tids största utmaningar. Utsläppen och den globala uppvärmningen känner inga gränser och måste lösas i internationellt samförstånd. För att biståndet ska ha ett tydligare fokus på klimat bör stödet till den gröna klimatfonden öka med . Detta görs genom en omfördelning inom biståndsramen 1:1. Inom samma anslag 1:1 sker även en omfördelning där biståndet till och de palestinska områdena minskar, och satsas på kriminalvård i låg- och medelinkomstländer. Det svenska utvecklingsbiståndet behöver i högre grad än tidigare gå till att stärka rättsväsendets institutioner i låg- och medelinkomstländer. Det här kan exempelvis göras genom att utveckla nya fängelser med syftet att främja en välfungerande kriminalvård med humana villkor och personal som utbildats i effektiva behandlingsmetoder och respekt för mänskliga rättigheter. Det skulle exempelvis kunna ske i samverkan med FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC). föreslår en satsning på för att Sida och Kriminalvården gemensamt ska få i uppdrag att få till stånd en humanitär kriminalvård i länder där det behövs och som anses lämpliga. Satsningen finansieras genom omfördelning inom ramen och ska tas från biståndsmottagare som inte lever upp till de högt ställda kraven på bistånd. Med anledning av den oroande utvecklingen i landet, som den politiska ledningen är ytterst ansvarig för, menar att utvecklingsbistånd till bör minska till dess att den irakiska ledningen visar att man tar problemen på allvar. Det humanitära biståndet ska inte påverkas av detta. Politiken gentemot – och biståndet till – den palestinska myndigheten bör göras om i grunden och inget bistånd ska ges till den palestinska myndigheten så länge myndigheten och dess företrädare ägnar sig åt terrorhyllningar och uppvigling till våld mot och kränker de mänskliga rättigheterna. Hårdare krav på kontroll måste också ställas på andra organisationer inom de palestinska områdena som mottar svenskt bistånd. för palestinska flyktingar, UNRWA, har inte långsiktigt bidragit till att lösa palestiniernas problem. I stället har UNRWA institutionaliserat ett system med ärvd flyktingstatus och permanenta flyktingläger. I en internationellt uppmärksammad granskningsrapport har även allvarliga anklagelser riktats mot organisationens högsta ledning som enligt rapporten ägnat sig åt ”nepotism, repressalier och andra övertramp för personlig och för att tysta legitim kritik”. bör frysa biståndet till UNRWA. Som en av UNRWA:s största givare måste ta sitt ansvar och arbeta för en reformering av FN:s bistånd till palestinska flyktingar med sikte på att överföra verksamhet och ansvar till flyktingkommissariatet, UNHCR. förmedlade Sida till Islamic Relief, och är biståndsorganisationen av Sidas strategiska humanitära partnerorganisationer. Det har dock visat sig att Islamic Relief har kopplingar till den islamistiska och extrema rörelsen Muslimska . Det har även uppdagats oegentligheter och ren antisemitism i Islamic Reliefs ledning, både i högkvarteret i och i . Det räcker inte att gång på gång byta ut ledningen när antisemitiska uttalanden uppdagas i media. måste nu på allvar visa att det inte går att kompromissa med demokrati och mänskliga rättigheter och därmed frysa biståndet till Islamic Relief. Internationella biståndsnivåer och OECD-Dacs regelverk, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 2. Det finns regler om vad som får räknas som bistånd och inte, som fastslås av biståndskommittén OECD-Dac. Enligt regelverket får vissa kostnader kopplade till flyktingmottagande klassas som bistånd. Det gäller bl.a. kostnader för frivilligt återvändande av asylsökande. har tidigare använt medel ur biståndsbudgeten för frivilligt återvändande av flyktingar men fr.o.m. höständringsbudgeten ingår inte längre dessa kostnader i den svenska biståndsramen. anser att dessa kostnader bör ingå i biståndsramen och att bör driva på för förändrade regler så att fler kostnader som inte kan klassas som bistånd kan göra det. Internationella biståndsnivåer och OECD-Dacs regelverk, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkande 10. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och värna ett generöst bistånd. Vi har aktivt verkat för att öka biståndet till av BNI. Under alliansregeringen (2006–2014) var pådrivande för att just av bruttonationalinkomst avsattes till internationellt bistånd . bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Det är bara ett fåtal länder som lever upp till EU:s mål om att av BNI ska gå till officiellt bistånd. Politikens långsiktiga inriktning, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2020/21:3204 av m.fl. (M) yrkandena 21, 25 och 26, 2020/21:3205 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 6–10, 2020/21:3206 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2020/21:3213 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6–9, 11 och 12, 2020/21:3349 av m.fl. (M) yrkande 54, 2020/21:3367 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2020/21:3368 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2018/19:723 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 15, 2018/19:757 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 30, 2018/19:1373 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2019/20:748 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2020/21:170 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 15–18, 2020/21:250 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 17, 2020/21:254 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3–6, 2020/21:670 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2020/21:673 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:674 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2020/21:676 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2020/21:691 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2020/21:1304 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2020/21:2551 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 6–12, 14, 16–30 och 32–39, 2020/21:2554 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2020/21:2631 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 6–11, 13, 15–17 och 20–23, 2020/21:2946 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 4–8, 2020/21:3239 av m.fl. (L) yrkande 7, 2020/21:3241 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2020/21:3263 av m.fl. (L) yrkandena 1–6 och 8–11. Det svenska engagemanget i världen ska präglas av en sammanhållen linje som tar sin utgångspunkt i intressen och värderingar. Mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, rättsstat samt marknadsekonomi ska alltid vara vägledande i arbetet med att tillvarata intressen. Det är inte bistånd som driver utveckling. Marknadsekonomin, äganderätten och en fri handel utgör grunden för utveckling och för att skapa hållbart välstånd för människor. Enskilda människor med idéer och som vågar sig på att förverkliga sina drömmar gör världen bättre. När det gäller traditionella biståndspolitik måste fokuset därför alltid vara att gå från bistånd till handel (from aid to trade). Målet för politiken måste vara att det traditionella biståndet ska upphöra. För att nå ett biståndsoberoende och gå från bistånd till handel krävs ett reformerat bistånd och en förmåga till nyfikenhet, nytänkande och innovation. Utöver den tydliga målsättningen om att gå från bistånd till handel föreslår en ny budgeteringsprincip för biståndet, ett mer fokuserat bistånd, att en större andel av biståndet bör fokuseras mot katastrofbistånd liksom tydligare kontroll och uppföljning av biståndet. Lika viktigt som det är att konstatera att det traditionella utvecklingsbiståndet ska präglas av en vision att kunna upphöra, lika viktigt är det att konstatera att svensk biståndspolitik är en del av svensk utrikespolitik och därför måste ligga i linje med svenska intressen. Från sida är det självklart att det svenska engagemanget i världen ska ses som en helhet. När det gäller utvecklingsbistånd ska vi ge stöd till den typen av projekt som ligger i linje med svenska värderingar. Kontrollen måste vara mycket god – inga svenska skattemedel ska försvinna i korruption eller hamna i fickorna på odemokratiska ledare som inte respekterar rättsstatens principer, demokrati eller mänskliga rättigheter. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus, korruptionsbekämpning och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Det är också viktigt att ställa storleken på biståndet mot de behov som finns i . Det är vidare betydelsefullt att i större utsträckning villkora biståndet. Det är ett omfattande problem att vissa länder inte tar emot egna medborgare som blivit utvisade från . Länder som genom sitt agerande bidrar till att skapa problem i bör inte motta svenskt bistånd. Det är viktigt att konstatera att det traditionella biståndet endast är ett verktyg av många för att bekämpa fattigdom och förtryck. är och ska vara en stark röst i världen för mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati och rättsstatens principer. Det finns många sätt, utöver det traditionella biståndet, för att försvara och främja våra värderingar och principer i utlandet. Vi ser hur andra stater, med intressen och värderingar som skiljer sig från våra, försöker stärka sitt globala inflytande. Dels skapas nya multilaterala samarbeten utanför de etablerade organisationerna, dels ökar auktoritära stater sitt engagemang i olika FN-organ. Utvecklingen riskerar att få negativa konsekvenser för internationellt samarbete såväl som förmåga att vara med och forma normer och standarder, vilket är avgörande för vårt lands välstånd. har en lång historia av globalt engagemang, inte minst genom FN-systemet genom vilket mer än hälften av biståndsbudget kanaliseras. I regeringens resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer som lämnades till konstaterades att FN-systemet består av över 200 organisationer och att är en av de större givarna till ett flertal organisationer. Ett välfungerande utvecklingssamarbete och ett framgångsrikt svenskt engagemang i de multilaterala organisationerna förutsätter ett strategiskt och samlat förhållningssätt som tar sin utgångspunkt i våra politiska prioriteringar. bör strategiskt fokusera det multilaterala biståndet och kärnstödet till ett fåtal organisationer utifrån svenska prioriteringar. De multilaterala organisationer som ger stöd till ska vara organisationer där har god kontroll och inflytande. I egenskap av att vara en stor givare till internationella organisationer måste kunna ställa krav för att värna våra intressen i en allt mer oförutsägbar värld. Vi ser ett behov av att förbättra uppföljningen och styrningen av biståndet. Diskrepansen mellan pengarna som betalas ut till olika biståndsprojekt och pengarna som läggs på granskning och uppföljning får inte vara för stor. Vi måste ha resurser att säkerställa att de medel vi lägger på bistånd leder till resultat. I takt med att biståndsram historiskt har ökat har inte motsvarande ökning skett när det gäller summan vi lägger på kontroll och uppföljning. För att säkerställa att svenskt bistånd faktiskt leder till resultat och för att säkerställa att svenskt bistånd inte försvinner i korruption behöver medlen vi lägger på kontroll och uppföljning av bistånd öka.