bet · H801KU2 · 2020-11-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. konstaterar att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats och kan anses ge en korrekt bild av skrivelser till regeringen. Utskottet ser positivt på denna utveckling och förutsätter att kvaliteten kommer att behållas i kommande redogörelser. När det gäller tillkännagivanden inom område redovisar regeringen 13 av dem som slutbehandlade. Av dessa kommenteras redovisningen av tillkännagivandet om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post (bet. 2014/15:KU12 punkt 4, rskr. 2014/15:195) av utskottet. Enligt utskottet kan tillkännagivandet ses som slutbehandlat även om det enligt utskottets mening inte kan ses som tillgodosett. När det gäller tillkännagivanden inom övriga utskotts områden hänvisar utskottet till respektive utskotts yttranden över regeringens skrivelse. Ett flertal av utskotten uppmärksammar i sina yttranden vikten av att regeringen undviker onödig tidsåtgång i sin behandling av tillkännagivanden. framhåller vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång. Huruvida den redovisade tidsåtgången är rimlig bör bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen –åtgärder . Riksdagsstyrelsens redogörelse /20:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2019/20:75 Bilaga 2 yttrande 2020/21:SkU3y Bilaga 3 yttrande 2019/20:JuU4y Bilaga 4 yttrande 2020/21:CU1y Bilaga 5 yttrande 2019/20:UU3y Bilaga 6 yttrande 2019/20:FöU7y Bilaga 7 yttrande 2020/21:SfU1y Bilaga 8 yttrande 2019/20:SoU5y Bilaga 9 yttrande 2020/21:KrU1y Bilaga 10 yttrande 2019/20:UbU5y Bilaga 11 yttrande 2019/20:TU7y Bilaga 12 yttrande 2019/20:NU7y Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2018 Tabell 2 Antal riksdagsskrivelser som redovisas som ännu ej slutbehandlade från olika riksmöten Tabell 3 Antal redovisade samt antal och andel ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2019/20 Tabell 4 Antal beslutade tillkännagivanden till regeringen per Tabell 5 Antal och andel slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2019/20 Tabell 6 Tidsåtgång för ej slutbehandlade tillkännagivanden på område Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2019/20:75 till handlingarna. lägger redogörelse /20:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (M). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /20:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Motionstiderna för skrivelsen respektive redogörelsen löpte ut respektive . Någon följdmotion har inte väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. Utskottet beslutade att förlänga tiden för övriga utskott att yttra sig till . , justitieutskottet, civilutskottet, utrikesutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet och näringsutskottet har lämnat yttranden. Regeringens budgetproposition överlämnades till . Med hänvisning till sista datumet för övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2019/20:75 har valt att i det nu aktuella betänkandet inte beakta eventuella redovisningar i budgetpropositionen av åtgärder med anledning av utskottets tillkännagivanden. De redovisningar som görs i budgetpropositionen kan istället behandlas av utskottet i höstens budgetbetänkande. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2019/20:75 skrivelser till regeringen – åtgärder lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. I redogörelse /20:RS4 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen –. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsens avsnitt 5 (s. 374 f.) redovisas uppgifter om regelbeståndet. Antalet gällande grundförfattningar per var 4 328. Av dessa var 1 511 lagar. Motsvarande siffror per var 4 266, varav 1 486 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 1 318, jämfört med 2 122 , 1 347 , 1 376 och 1 074 . Av de författningar som kungjordes 2019 var 121 grundförfattningar (29 lagar och 92 förordningar m.m.). Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 8 200. Det innebär ett ökat antal regelrubriker jämfört med året innan. Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter från regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). genomfördes EU-direktiv i 100 ändringsförfattningar (58 lagar och 42 förordningar) och 9 nya grundförfattningar (5 lagar och 4 förordningar). Av tabell 1 nedan framgår att EU-direktiv genomfördes i en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar –2018. gäller att drygt en fjärdedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2018 År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) Andel kungjorda EU-grundförfattningar i % (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 13 (8) 129 (27) 20 (7) 16 (26) 135 (41) 25 (11) 19 (27) 136 (38) 37 (15) 27 (40) 162 (42) 32 (14) 20 (33) 178 (59) 85 (33) 48 (56) 347 (28) 76 (12) 22 (43) 160 (49) 48 (20) 30 (41) 207 (52) 43 (8) 21 (15) 189 (65) 22 (9) 12 (14) 173 (32) 28 (14) 16 (44) 118 (28) 10 (5) 9 (18) 126 (36) 15 (7) 12 (19) 126 (50) 13 (5) 10 (10) 149 (39) 1 (0) 1 (0) 185 (50) 35 (17) 19 (34) 127 (32) 9 (6) 7 (19) 210 (75) 27 (17) 13 (23) 121 (29) 9 (5) 7 (17) 3 114 (809) 552 (208) 18 (26) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2018/19. Användbara data finns endast tillgängliga . När det gäller ändringsförfattningarna, som inte redovisas i tabellen, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2019 i genomsnitt ligger något över 1 250. Den högsta noteringen infaller 2018 (1 912 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2019 till strax med stora årliga variationer, t.ex. var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2009 och 2010. var andelen (100 av 1 197 ändringsförfattningar). Regeringens redovisning är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdags-skrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. I skrivelsens avsnitt 3 (s. 338 f.) finns ett kronologiskt register över de riks-dagsskrivelser som redovisas i skrivelsen. I följande tabell redogörs för hur många riksdagsskrivelser som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelse 2019/20:75. Tabell 2 Antal riksdagsskrivelser som redovisas som ännu ej slutbehandlade från olika riksmöten Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2019/20:75 s. 338 f. När det gäller det pågående /20 omfattar redovisningen i skrivelsen riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen fram till . Från den perioden kvarstår 20 riksdagsskrivelser som ej slutbehandlade. I skrivelsen redovisas totalt 566 riksdagsskrivelser. Översikt av behandlingen av riksdagsskrivelser och tillkännagivanden /92–2019/20 Ordningen med tillkännagivanden var föremål för ett omfattande upp-följnings- och utvärderingsarbete av . Arbetet redovisades i en promemoria (bet. 2005/06:KU34 bil. redovisar (fr.o.m. bet 2010/11:KU21) uppgifter om regeringens behandling av skrivelser och särskilt om behandlingen av tillkännagivanden. I det följande uppdateras redovisningen med uppgifter från skrivelse 2019/20:75. I tabell 3 nedan redogörs för antalet riksdagsskrivelser samt antalet och andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser i regeringens skrivelser /92–2019/20. Av tabellen framgår att andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser i skrivelse 2019/20:75 är . För hela perioden är genomsnittet . Tabell 3 Antal redovisade samt antal och andel ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2019/20 Ej slutbehandlade rskr. Ej slutbehandlade rskr. (andel i %) Källa: kanslis genomgång av de skrivelser som anges i tabellen. Riksdagsskrivelser som avser lagar och beslut om statens budget för det kommande budgetåret kan normalt redovisas som slutbehandlade under samma . De flesta ej slutbehandlade riksdagsskrivelser avser till-kännagivanden. I tabell 4 nedan redovisas antal beslutade tillkännagivanden till regeringen per . Av tabellen framgår bl.a. att antalet beslutade tillkännagivanden under de två senaste riksmötena har minskat. Tabell 4 Antal beslutade tillkännagivanden till regeringen per Källa: , Reparlamentariseringen av ? Bruket av och betydelsen av tillkännagivanden till regeringen, Statsvetenskaplig tidskrift, Årgång 118, 2016/3. Rapporter från utredningstjänsten – Beslutade tillkännagivanden. I tabell 5 nedan redovisas antalet tillkännagivanden som regeringen redovisat i respektive skrivelse och antalet respektive andelen som redovisats som ej slutbehandlade. I skrivelse 2019/20:75 redovisas behandlingen av ett återigen ökat antal tillkännagivanden, nämligen 475 stycken. Andelen som redovisas som slutbehandlade är . När det gäller de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i årets skrivelse har den genomsnittliga tidsåtgången ökat jämfört med förra årets skrivelse. I tabellen redovisas också medianvärde. Extrema värden som har stor inverkan på medelvärdet påverkar inte medianvärdet i samma utsträckning. Medianvärdet kompletterar därför den information som ges av medelvärdet när det gäller den genomsnittliga beredningstiden för de slutbehandlade tillkännagivandena. Medianvärdet för de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen har ökat jämfört med . Tabell 5 Antal och andel slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2019/20 Antal slutbehandlade tkg (totala antalet) Andel slutbehandlade tkg i % Genomsnittslig tidsåtgång (median)a 151 (321) 412 (225) 85 (240) 477 (309) 174 (292)b 529 (305) 78 (202) 414 (186) 71 (208) 843 (450) 82 (221) 779 (404) 67 (232) 688 (476) 86 (267) 698 (318) 86 (247) 734 (456) 76 (223) 938 (659) 50 (196) 1 045 (998) 61 (242) 1 106 (581) 45 (187) 1 069 (736) 34 (146) 1 280 (1 030) 44 (122) 1 791 (1 597) 33 (98) 2 101 (1 784) 21 (125) 1 204 (455) 53 (155) 870 (454) 38 (142) 869 (680) 41 (176) 668 (462) 52 (260) 777 (328) 93 (319) 817 (638) 95 (404) 863 (645) 85 (447) 773 (666) 104 (475) 987 (831) Källa: kanslis genomgång av de skrivelser som anges i tabellen. Kommentar: I de fall brister i redogörelsen för skrivelserna har upptäckts (t.ex. som en följd av felaktig redovisning av slutbehandling av vissa tillkännagivanden) har dessa rättats i tabellen. a: Här anges både medelvärde och medianvärde (det sistnämnda inom parentes och kursiverat). b: Omfattningen av regeringens redogörelse under /98 – övergångsvis 18 månader – förklarar avvikelsen i antal och andel tillkännagivanden. I skrivelsen redovisas 48 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från från riksmötena /12–2019/20. Av dessa redovisas 28 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 20 som ej slutbehandlade. I de fall beslut har avsett nya lagar eller lagändringar visar en genomgång att de SFS-nummer som anges i skrivelsen är korrekta. När det gäller beslut om anslag m.m. inom utgiftsområde 1 (bet. 2019/20:KU1) har alla fyra riksdagsskrivelser till regeringen slutbehandlats genom att regleringsbrev beslutats (Statsrådsberedningen, , och ). har även beslutat om beställningsbemyndiganden när det gäller anslagen om stöd till politiska partier och mediestöd. I skrivelsen redovisas totalt 29 riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Av dessa redovisas 10 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 19 som ej slutbehandlade. Nedan redovisas de totalt 13 tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i skrivelsen. Därefter redogörs för tidsåtgången för de tillkännagivanden som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelsen. Slutbehandlade tillkännagivanden inom område I fråga om tillkännagivandet om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post (bet. 2014/15:KU12 punkt 4, rskr. 2014/15:195) anges att regeringen uppdrog åt att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar på sådant sätt som förordat (N2015/088977/ITP). redovisade att marknaden utvecklats så att samdistribution av post och tidningar på marknadsmässiga grunder sker på fler orter och att myndigheten inte har några verksamma rättsmedel att genomföra försöksverksamhet på sådant sätt som förordat (N2016/02494/D). Utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06) som bl.a. har haft till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens lämnade delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Utredningens förslag låg till grund för regeringens beslut om förordning om ändring i postförordningen (2010:1049) (SFS 2017:918), som innebär att den samhällsomfattande posttjänstens befordringskrav för brev med normalporto ändras från övernattbefordran till tvådagarsbefordran, samt för propositionen Ändringar i postlagen (prop. 2017/18:41) som regeringen beslutade om . Övergången till tvådagarsbefordran kan underlätta samdistribution av post och tidningar. Regeringen ansåg i och med dessa åtgärder att tillkännagivandet var slutbehandlat vilket redovisades i propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). Vidare anges att näringsutskottet under utskottsbehandlingen av propositionen, som även beslutat att ge tillfälle att yttra sig, anförde följande (bet. 2017/18:NU19 s. 118, rskr. 2017/18:360). Utskottet konstaterade att i fråga om tillkännagivandet om nya och mer omfattande försök med samdistribution inte delade regeringens bedömning. ansåg att regeringens åtgärder skulle ha kunnat vara mer vittgående och menade att regeringen mycket väl hade kunnat överväga olika alternativa vägar framåt för att inleda försöksverksamhet med samdistribution, däribland att använda sin roll som ägare i (Postnord). ansåg därför att regeringen bör undersöka alternativa vägar och därefter redovisa ytterligare åtgärder i fråga om samdistribution. Utskottet gjorde inte någon egen bedömning av dessa tillkännagivanden men förutsatte att regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2016/17:75, återkom till med den redovisning som efterfrågar. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.4.3 s. 122) klargjorde regeringen varför det inte fanns möjlighet att använda rollen som ägare i Postnord på det sätt som efterfrågade och anförde följande. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att bolag med statligt ägande förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Detta innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Postnord ägs gemensamt av den svenska och den danska staten. Postnord har inget av särskilt beslutat samhällsuppdrag, däremot anger Postnords bolagsordning att föremålet för bolagets verksamhet ska vara att, direkt eller genom dotterbolag, tillhandahålla rikstäckande postverksamhet i och . har genom att utfärda tillståndsvillkor för Postnord utsett bolaget att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i . Bolag med statligt ägande utgör privaträttsliga subjekt och lyder som utgångspunkt under samma lagar och regler som privatägda aktiebolag. Associationsrättsligt styrs bolagen med aktiebolagslagen (2005:551) som övergripande ramverk och bolagsstämman utgör bolagets högsta beslutande organ. Bolagsstämman utser styrelsens ledamöter som gemensamt ansvarar bl.a. för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt utser bolagets verkställande direktör, som ska sköta den löpande förvaltningen av bolaget enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Styrelsens självständighet och yttersta ansvar för bolagets verksamhet utgör en av huvudprinciperna för den svenska modellen för bolagsstyrning, vilken bygger på en relativt strikt rollfördelning mellan de olika bolagsorganen (ägare, styrelse och ledning). Det är därmed styrelsen och ledningen för Postnord som inom ramen för bolagets uppdrag samt tillämpliga lagar, regler och tillståndsvillkor ansvarar för och sköter bolagets operativa verksamhet vilket bl.a. inkluderar eventuella beslut om samarbeten och försöksverksamhet. Regeringen ser fortsatt frågan om samdistribution som angelägen och avser att följa utvecklingen på området. Regeringen konstaterade i propositionen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer (bet. 2015/16:KU4 punkt 7, rskr. 2015/16:137) anges att regeringen, vilket även redovisades i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6 s. 63), har vidtagit följande åtgärder för att öka kunskapen och tillgängliggöra information och förebyggande strategier i förhållande till de budskap som sprids via olika digitala miljöer. () har haft uppdraget att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids i digitala miljöer (Ku2016/01373/D). förlängde och utökade regeringen detta uppdrag (Ju2018/01289/). FOI:s kartläggningar Hatbudskap och våldsbejakande extremism i digitala miljöer (2017), Det digitala kalifatet – om islamiska statens propaganda (2017), Det vita hatet: radikal nationalism i digitala miljöer (2017), Den digitala kampen – Autonoma rörelser på nätet (2018), Digital Jihad – propaganda from the Islamic State (2018), Ensamagerande våldsverkare – profiler, riskbedömningar och digitala spår (2019) samt Digitalt slagfält – en studie av radikalnationalistiska digitala miljöer (2019) har bidragit till ökad kunskap om den våldsbejakande extremistiska propagandans innehåll och hur den kan appellera till olika mottagare. Med dessa kartläggningar som bas finns det nya möjligheter för olika aktörer att utveckla olika förebyggande insatser. Vidare genomför och Forum för levande historia viktiga insatser för att utveckla arbetet med att stärka människors förmåga och motståndskraft mot propaganda, bl.a. riktat till barn och ungdomar. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att det mest grundläggande är att det finns kunskap om dessa budskap och deras innehåll. Utifrån denna kunskap har myndigheter kunnat samverka och utveckla utbildningsmaterial och andra relevanta insatser. Sammantaget har detta bidragit till att öka kunskapen hos olika aktörer både om våldsförhärligande budskap och om våra grundläggande demokratiska värden. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen (bet. 2015/16:KU25 punkt 2, rskr. 2015/16:291) anges att regeringen beslutade proposition En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning (prop. 2018/19:162). I propositionen lämnade regeringen förslag om att befolkningens önskemål och synpunkter ska beaktas vid ändringar i regionindelningen (tidigare landstingsindelningen) och att berörda regioner (tidigare landsting), om det inte är uppenbart obehövligt, som ett led i beredningen av ett yttrande eller en ansökan om ändrad regionindelning ska inhämta synpunkter från befolkningen. Regeringen bedömde att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. I fråga om tillkännagivandet om ökat valdeltagande bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:201) anges att har uppmanat samtliga ambassader att utöka sina öppettider för röstmottagning och anmodat ambassaderna att vara frikostiga med att sprida information om de allmänna valen, särskilt när det gäller reglerna för att avlägga röst utomlands. har även förbättrat sitt stöd till utlandsmyndigheterna och erbjuder vägledning och kommunikationsinsatser om detta, samt informerat att röstmottagning utomlands är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har dessutom sett till att röstmottagning utomlands inför de allmänna valen 2018 har erbjudits på fler platser än vid de två föregående allmänna valen. Regeringen lämnade i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 5 s. 28) en redovisning av vidtagna åtgärder och ansåg att tillkännagivandet, i de delar som rör åtgärder för att öka tillgängligheten för röstning på ambassader och konsulat, därmed är tillgodosett. I fråga om övriga delar av tillkännagivandet se nedan. När det gäller tillkännagivandet om informationsteknik och demokrati (bet. 2016/17:KU15 punkt 8, rskr. 2016/17:244) anges att Myndigheten för digital förvaltning (Digg) inledde sitt arbete . Myndigheten har i uppgift att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen samt att ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen. Myndigheten har även i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen.