bet · H701SoU8 · 2020-04-23 00:00:00 — Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20 som rör stöd till personer med funktionsnedsättning, främst med hänvisning till pågående arbete och utredningar. I betänkandet finns 16 reservationer (SD, C, KD, L) och fyra särskilda yttranden (SD, V, KD, L). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning Motioner som bereds förenklat 1.Bemötande av personer med funktionsnedsättning m.m., punkt 3 (SD) 2.Bemötande av personer med funktionsnedsättning m.m., punkt 3 (KD) 3.Tillgänglighetsanpassning, punkt 4 (SD) 4.LSS och assistansersättning, punkt 5 (SD) 5.LSS och assistansersättning, punkt 5 (KD) 6.Föräldraansvar, punkt 6 (SD) 7.Ledsagarservice enligt LSS, punkt 7 (SD) 8.LSS-insatser vid flytt mellan kommuner, punkt 8 (SD, KD, L) 9.Habiliteringsersättning, punkt 9 (SD, KD) 10.Boende, punkt 11 (SD, L) 11.Digitalisering av inrapportering till , punkt 12 (SD) 12.Åldersgränser, punkt 14 (L) 13.Samordnad individuell plan, punkt 15 (SD, L) 14.Utdrag ur belastningsregistret, punkt 18 (SD) 15.Ledarhundsverksamhet, punkt 19 (SD, C, L) 16.Stöd till bilbarnstolar m.m., punkt 20 (SD, KD, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (V) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (KD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2019/20:2332 av (S). 2019/20:2529 av Per Lodenius m.fl. (C). Bemötande av personer med funktionsnedsättning m.m. 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkandena 7–9. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2019/20:1093 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 3 (SD) Stöd till personer med funktionsnedsättning 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5, 11 och 14, 2019/20:1391 av m.fl. (S), 2019/20:2399 av och Kopparklint (båda M) yrkandena 1 och 4–6 samt 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 15. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 16. Reservation 6 (SD) 2019/20:627 av (KD) och 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 33. Reservation 7 (SD) LSS-insatser vid flytt mellan kommuner 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 8 (SD, KD, L) 2019/20:2100 av (S) och 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 9 (SD, KD) 2019/20:2446 av (MP). 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2019/20:2764 av (SD). Reservation 10 (SD, L) Digitalisering av inrapportering till 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 11 (SD) 2019/20:940 av m.fl. (S) och 2019/20:1068 av (M). 2019/20:3371 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 12 (L) 2019/20:2742 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 13 (SD, L) Kostnadseffektivitet för personlig assistans 2019/20:2399 av och Kopparklint (båda M) yrkande 3. Utförande av personlig assistans 2019/20:2399 av och Kopparklint (båda M) yrkande 7. 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 40 och 2019/20:1545 av (M). Reservation 14 (SD) 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkandena 31 och 32 samt 2019/20:3253 av m.fl. (C) yrkande 36. Reservation 15 (SD, C, L) Stöd till bilbarnstolar m.m. 2019/20:1514 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 16 (SD, KD, L) Motioner som bereds förenklat Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (C), (V), (MP), (M), (M), (M), (L), (S), (S), (S), Serkan Köse (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Cirka 50 av dessa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som bereds förenklat finns i bilaga 2. Vid sammanträdet lämnade generaldirektör med medarbetare från Myndigheten för delaktighet (MFD) information om verksamheten och om aktuella frågor. ändrades beteckningen för kommuner på regional nivå från landsting till region (prop. 2018/19:162, bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). För tydlighets och enkelhets skull skrivs i betänkandet som huvudregel ordet region genomgående trots att ordet landsting användes i skrivningar som det hänvisas till i betänkandet, eller trots att det var som agerade . beslutade kongressen för Kommuner och Landsting om namnändring till Kommuner och Regioner (SKR). Rättigheter och levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, en definition av tillgänglighet, bemötande av personer med funktionsnedsättning och tillgänglighetsanpassade mediepolitiska s.k. event. Jämför reservation 1 (SD), 2 (KD) och 3 (SD). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning I motion 2019/20:2332 av (S) föreslås ett tillkännagivande om ytterligare åtgärder för att fullt ut genomföra funktionsrättskonventionens principer och normer i svensk lagstiftning. Motionären anför även bl.a. att ytterligare steg bör tas för att relevanta myndigheter ska utveckla en intern kunskap om konventionens principer och normer. I motion 2019/20:2529 av Per Lodenius m.fl. (C) föreslås ett tillkännagivande om en nationell definition av tillgänglighet. Motionärerna anför att det inte finns en nationell tydlig definition av tillgänglighet, vilket gör att det inte går att göra en jämförelse mellan regioner av hur väl man lever upp till tillgänglighetsmålen. Bemötande av personer med funktionsnedsättning m.m. I kommittémotion 2019/20:3320 av m.fl. (KD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att sprida befintlig forskning och kunskap om bemötande av personer med funktionsnedsättning. I yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om nationella mål för myndigheters beredskap vid krissituationer för personer med Downs syndrom och intellektuell funktionsnedsättning. Vidare föreslås ett tillkännagivande om en nationell uppföljning för att säkerställa att kommunerna fullföljer sina skyldigheter att arbeta förebyggande och att vidta åtgärder när en person med funktionsnedsättning är våldsutsatt (yrkande 9). I kommittémotion 2019/20:1093 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda om åtgärder kan eller behöver vidtas för att tillgänglighetsanpassa viktiga mediepolitiska s.k. event för personer med funktionsnedsättning. Motionärerna anför att regeringen bör utreda om det finns behov av att exempelvis ta fram en förteckning över innehåll som när det sänds bör vara tillgängligt för så stor del av befolkningen som möjligt utifrån tillgänglighetssynpunkt, eller om det offentliga på annat sätt kan ställa krav på att alla medborgare har tillgång till exempelvis demokratiskt viktiga debatter. Förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken Enligt 1 § förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken ska myndigheter under regeringen utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheterna ska verka för att personer med funktionsnedsättning ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. Myndigheterna ska särskilt verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I detta arbete ska FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning vara vägledande. Myndigheterna ska i arbetet med att göra sina lokaler, sin verksamhet och sin information mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning göra inventeringar och utarbeta handlingsplaner. Denna skyldighet gäller dock inte om det är uppenbart att det inte behövs med hänsyn till verksamhetens art (2 §). Myndigheterna ska, när det finns anledning till det, samråda med Myndigheten för delaktighet (MFD) om hur insatser enligt denna förordning ska utformas (3 §). Enligt 1 kap. 5 § diskrimineringslagen (2008:567) definieras funktionsnedsättning som varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Enligt 1 kap. 4 § 3 avses med bristande tillgänglighet att en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att sådana åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning som är skäliga utifrån krav på tillgänglighet i lag och annan författning, och med hänsyn till – de ekonomiska och praktiska förutsättningarna – varaktigheten och omfattningen av förhållandet eller kontakten mellan verksamhetsutövaren och den enskilde – andra omständigheter av betydelse. Bakgrund och pågående arbete Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken Funktionshinderspolitiken omfattar det mål för och den inriktning av funktionshinderspolitiken som anges i propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot följande fyra områden: – principen om universell utformning – befintliga brister i tillgängligheten – individuella stöd och lösningar för individens självständighet – att förebygga och motverka diskriminering. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerade 2008 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll. Det fakultativa protokollet innebär att den enskilde har möjlighet att klaga till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om den enskilde anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta. För del trädde konventionen i kraft . Den skapar inte i sig några nya rättigheter utan tydliggör mänskliga rättigheter i relation till personer med funktionsnedsättning. Dess syfte är att säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Av konventionen följer att varje konventionsstat efter ikraftträdandet ska lämna en fullständig rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om de åtgärder som den vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen. lämnade sin första rapport . Varje rapport granskas av kommittén, och togs upp för granskning (en s.k. dialog) 2014. Efter genomförd dialog beslutade kommittén om sina sammanfattande slutsatser till (United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, CRPD/C/SWE/CO/1). Kommittén lämnade en lista med frågor inför sammanslagna andra och tredje rapport. svar på frågorna redovisades i en rapport . Nästa steg är att kommittén bjuder in till en s.k. dialog. Enligt uppgift från har en sådan inbjudan inte kommit . överlämnade för funktionshinderspolitiken (S 2017:09) sitt slutbetänkande Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23) till regeringen. har haft i uppdrag att se över styrningen och uppföljningen av regeringens funktionshinderpolitik som beslutades . Mål inom prioriterade samhällsområden, arbetssätt och uppföljning ska enligt förslagen tydligt kopplas till det nya nationella målet för politiken och till förverkligandet av rättigheter. Utredningen lyfter fram sju samhällsområden av särskild betydelse och hur funktionshinderspolitiken ska genomföras inom dessa, liksom i samhället i stort. För varje samhällsområde ska det finnas en myndighet med ett särskilt samordnande ansvar gentemot övriga samhället. MFD ska ansvara för den övergripande uppföljningen och analysen. Utredningen föreslår därutöver att förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av funktionshinderspolitiken skärps, att principen om universell utformning – att göra rätt från början för att se till att alla kan använda samma saker och tjänster – ska vara vägledande, att kunskapen om levnadsvillkoren för människor med funktionsnedsättning ska öka, bl.a. genom ny officiell statistik, och att en nationell samordnare tillsätts. Betänkandet bereds inom . Myndigheten för delaktighet (MFD) har i uppdrag att verka för att funktionshinderspolitiken ska få genomslag i hela samhället. Av MFD:s regleringsbrev framgår bl.a. att myndigheten ska bidra till att funktionshindersperspektivet får ett större utrymme hos offentliga aktörer i deras arbete med Agenda 2030. Som en del i uppdraget ska en analys göras av vilken roll och betydelse principen om universell utformning kan ha i genomförandet av agendan. Uppdraget ska genomföras i dialog med funktionshindersrörelsen och andra relevanta aktörer. Uppdraget ska delredovisas samt slutredovisas till regeringen (). Av regleringsbrevet framgår även att myndigheten ska redovisa utvecklingen inom funktionshinderspolitiken i en samlad rapport. Om möjligt ska aktuell statistik redovisas så att det går att följa utvecklingen . All individbaserad statistik ska presenteras, kommenteras och analyseras efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Rapporten ska redovisas till regeringen () . MFD ska även stödja kommunerna med kunskap om hur välfärdstekniska lösningar kan bidra till ökad självständighet och delaktighet. Myndigheten ska också stödja kommunerna med kunskap om hur e-tjänster kan utformas så att så många som möjligt kan använda dem. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Kommuner och Regioner (SKR) samt i relevanta delar i samverkan med Myndigheten för digital förvaltning och . Uppdraget ska redovisas till regeringen () . På finns metodstöd som ska ge vägledning och tips i kommunernas arbete med att öka delaktigheten. Det finns ett stöd om att föra dialog med personer med funktionsnedsättning och ett om att ta fram strategier. Uppföljning av statliga myndigheters, regioners och kommuners arbete med funktionshinderspolitiken MFD har i sin rapport av funktionshinderspolitiken 2018 inhämtat uppgifter från statliga myndigheter, kommuner och regioner om deras arbete med funktionshinderspolitiken. Hälften av alla svarande myndigheter har en färdig handlingsplan för hur lokaler, verksamhet och information ska bli tillgängliga. Ungefär hälften av de kommuner och regioner som lämnat uppgifter uppger att de har en specifik organisationsövergripande strategi eller plan för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Var femte statlig myndighet har mätbara mål för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. För kommuner och regioner är det mindre än hälften av de svarande som uppger sig ha mätbara mål. I princip samtliga de kommuner som lämnat uppgifter till MFD har samråd med funktionshindersrörelsen på övergripande nivå. Bland motsvarande grupp statliga myndigheter är det knappt hälften som för en strukturerad dialog med funktionshindersrörelsen (Uppföljning av funktionshinderspolitiken 2018, Myndigheten för delaktighet 2019). ingår bristande tillgänglighet som en form av diskriminering i diskrimineringslagen (2008:567). Bristande tillgänglighet kan utgöra diskriminering när en verksamhet inte gör tillräckligt för att en person med funktionsnedsättning ska kunna få tillgång till eller delta i verksamheten. Vad som är tillräckligt bedöms bl.a. utifrån hur andra lagar reglerar tillgänglighet och hur den enskilda situationen ser ut. Förbudet ska bidra till att öka tillgängligheten i samhället så att människor med funktionsnedsättning kan delta på likvärdiga villkor (). kom det in totalt 2 567 anmälningar till (). Av dessa anmälningar rörde 740 diskriminering som har samband med funktionsnedsättning, varav 368 rörde bristande tillgänglighet. Anmälningarna som rör funktionsnedsättning handlade främst om upplevd diskriminering inom arbetslivet, utbildningsområdet, samt handel med varor och tjänster (). Kommuner och Regioners positionspapper För att tydliggöra SKR:s inriktning inom funktionshinderspolitiken har ett s.k. positionspapper tagits fram. Positionspapperet redovisar utgångspunkter, vägledande principer, frågor som är gemensamma för flera sektorer och frågor inom sektorer. SKR vill lyfta fram hur kommuner och regioner kan bidra till att utjämna skillnader och undanröja hinder så att personer med funktionsnedsättning kan bli delaktiga i samhället på lika villkor (). Dokumentet antogs av . Det ska utgöra en vägledning för SKR:s arbete och göra SKR till en tydligare aktör i det funktionshinderspolitiska samtalet. Positionspapperet omfattar 72 punkter inom olika områden där SKR anser att det är särskilt viktigt att uppmärksamma delaktighet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Dokumentet innehåller också positioner med krav på regeringen och myndigheter. På webbplatsen finns kvalitetssäkrad kunskap från flera myndigheter och andra aktörer. vänder sig till dem som arbetar nära personer med behov av insatser inom hälsa, vård och omsorg. är ansvarig utgivare i samverkan med , , , social utvärdering, (SBU), SKR och (). Under området Funktionshinder på finns bl.a. en yrkesintroduktion för baspersonal som arbetar med personer med funktionsnedsättning och utbildningsmaterial om bemötande inom och om våld mot kvinnor med funktionsnedsättning. Öppna jämförelser 2019 – Enhetsundersökningen LSS samlar in och publicerar öppna jämförelser inom olika områden och hälso- och sjukvård. Arbetet görs i samverkan med SKR och i samråd med Vårdföretagarna och Famna. Öppna jämförelser – Enhetsundersökning LSS är en totalundersökning till verksamheterna inom bostad med särskild service för vuxna och daglig verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Enhetsundersökningen är en nationell datakälla för rikstäckande uppgifter på enhetsnivå. Av Öppna jämförelser 2019 – Enhetsundersökningen LSS (daterad ) framgår bl.a. att andelen boenden som har aktuella rutiner för personalens agerande vid misstanke om eller upptäckt av våld ökade både inom bostad med särskild service och inom daglig verksamhet. I av boendena och av de dagliga verksamheterna finns aktuella rutiner för personalens agerande vid våld. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) är en myndighet under med uppdrag att vara ett nationellt för tillgängliga medier och arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. Motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlades senast i betänkande 2018/19:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 14–15). biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prot. 2018/19:68, rskr. 2018/19:156). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Utskottet noterar att har lämnat en rapport till för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning om de åtgärder som vidtagits för att verkställa skyldigheter enligt konventionen. Utskottet noterar även att betänkandet Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23) bereds inom . Vidare ska MFD bidra till att funktionshinderspolitiken får ett större utrymme hos offentliga aktörer i deras arbete med Agenda 2030. Utskottet välkomnar detta. Enligt utskottet är det inte nödvändigt för att vidta några åtgärder med anledning av motion 2019/20:2332 (S). Motionen bör avslås. Det är mycket positivt att bristande tillgänglighet ingår som en form av diskriminering i diskrimineringslagen. Vad som avses med bristande tillgänglighet i dessa fall framgår av lagen. Utskottet finner inte skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motion 2019/20:2529 (C). Motionen bör avslås. När det gäller kunskap om bl.a. bemötande av personer med funktionsnedsättning noterar utskottet att det finns olika typer av utbildningsmaterial och information på webbplatsen . Vidare gör öppna jämförelser inom bl.a. området bostad med särskild service för vuxna och daglig verksamhet enligt LSS, vilket är viktigt för att få en uppfattning om hur det ser ut i kommunerna. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2019/20:3320 (KD) yrkandena 7–9. Motionsyrkandena bör avslås. Slutligen är utskottet inte berett att föreslå att tar något särskilt initiativ med anledning av motion 2019/20:1093 (SD) yrkande 4 om att bl.a. utreda om vissa mediepolitiska s.k. event bör tillgänglighetsanpassas. Motionen bör avslås. Stöd till personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. LSS och assistansersättning, ledsagarservice, föräldraansvar, habiliteringsersättning, personliga ombud, boende, samordnad individuell plan och utförande av personlig assistans. Jämför reservation 4 (SD), 5 (KD), 6 (SD), 7 (SD), 8 (SD, KD, L), 9 (SD, KD), 10 (SD, L), 11 (SD), 12 (L), 13 (SD, L) och 14 (SD). I motion 2019/20:2399 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om kortsiktiga åtgärder för den personliga assistansen. Motionärerna anför bl.a. att en ny tillfällig lag omgående behöver införas som innebär att alla prejudicerande domar upphävs, att nyanlända utan svenskt medborgarskap inte utan vidare ska kunna beviljas personlig assistans och att assistansersättningen måste höjas. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om rätten till personlig assistans. Motionärerna presenterar förslag till vad som ska ge rätt till personlig assistans – bl.a. vad som ska utgöra grundläggande behov, att man ska ta hänsyn till arbete, att fritidsaktiviteter ska utgå från en lägsta schablon, att egenvård bör räknas som grundläggande behov och att hänsyn ska tas till den assistansberättigades livssituation. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om personlig assistans för barn . Motionärerna presenterar förslag vad gäller föräldraansvar, personlig assistans för barn och rätten till assistans även i skolan. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om genomförbarhet. Motionärerna anför bl.a. att regeringen i en kommande assistansutredning bör titta på hur hjälpen till den assistansberättigade ska fungera praktiskt. I kommittémotion 2019/20:819 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att personkretsarna i LSS-lagen bör utgå från behov och inte diagnoser. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att LSS-insatserna inte bör standardiseras, såsom sker . I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att samordningsbestämmelserna måste ses över och göras mer flexibla. I yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en översyn av systemet med assistansersättning vid sjukhusvistelse.