bet · H701JuU28 · 2020-04-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att , med anledning av motionsyrkanden, gör ett tillkännagivande till regeringen om kriminalisering av rymningar och avvikelser. När det gäller tillkännagivandet finns en reservation (S, C, V, MP). Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att frågorna redan är uppmärksammade. I betänkandet finns totalt 31 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och tre särskilda yttranden (SD, KD, L). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Säkerheten för Kriminalvårdens personal Kriminalvårdens organisation och kapacitet Intensivövervakning med elektronisk kontroll Motioner som bereds förenklat 1.Begränsning av långa häktningstider m.m., punkt 1 (V) 2.Avhopparverksamhet, punkt 2 (C) 3.Avhopparverksamhet, punkt 2 (V) 4.Civilsamhällets roll, punkt 3 (KD) 5.Sociala utfallskontrakt, punkt 4 (KD) 6.En utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 5 (KD) 7.Nationellt exitprogram, punkt 6 (M) 8.Arbete mot hedersrelaterade brott, punkt 7 (C) 9.Genomlysning och utvärdering av straffens innehåll, punkt 8 (M) 10.Tiden mellan dom och verkställighet, punkt 9 (M, KD) 11.Omedelbar verkställighet av fängelsestraff, punkt 10 (M) 12.Uppskov med verkställighet, punkt 11 (M) 13.Personer som inte inställer sig för verkställighet av påföljd, punkt 12 (M, KD) 14.Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor, punkt 14 (L) 15.Åtgärder för att minska intagnas skulder, punkt 15 (M, KD, L) 16.Elektronisk övervakning vid permission och transport, punkt 16 (M) 17.Program för personer som begått hedersrelaterade brott, punkt 17 (V) 18.Ökning av antalet yrkeskurser, punkt 19 (M) 19.Motverka radikalisering, punkt 20 (KD) 20.Kriminalisering av rymningar, punkt 21 (S, C, V, MP) 21.Kriminalvårdens kapacitet, punkt 23 (M, KD, L) 22.Kriminalvårdens kapacitet, punkt 23 (SD) 23.Kriminalvårdens kapacitet, punkt 23 (V) 24.Hyra fängelseplatser utomlands, punkt 24 (SD, KD) 25.Frivårdens närvaro i utsatta områden, punkt 25 (M) 26.Utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll, punkt 27 (V) 27.Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (M) 28.Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (SD) 29.Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (C) 30.Tid för villkorlig frigivning, punkt 28 (KD) 31.Återgång till tidigare straff vid ny brottslighet, punkt 29 (SD) 1.Översyn av säkerheten för Kriminalvårdens personal, punkt 22 (L) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 31 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 31 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Begränsning av långa häktningstider m.m. 2019/20:143 av (C) och 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 1 (V) 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 4 (KD) 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2019/20:3191 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 5 (KD) En utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 6 (KD) 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 7 (M) Arbete mot hedersrelaterade brott 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 54. Reservation 8 (C) Genomlysning och utvärdering av straffens innehåll 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M) Tiden mellan dom och verkställighet 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 23 samt 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 10 (M, KD) Omedelbar verkställighet av fängelsestraff 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 11 (M) 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 12 (M) Personer som inte inställer sig för verkställighet av påföljd 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 13 (M, KD) Elektronisk övervakning i avvaktan på verkställighet 2019/20:572 av (KD). Likvärdig kriminalvård för män och kvinnor 2019/20:2057 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 14 (L) Åtgärder för att minska intagnas skulder 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 15 (M, KD, L) Elektronisk övervakning vid permission och transport 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 16 (M) Program för personer som begått hedersrelaterade brott 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 17 (V) Behandlingsinsatser för att motverka sexuella övergrepp mot barn 2019/20:2447 av och (båda MP) yrkande 9. Ökning av antalet yrkeskurser 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 18 (M) 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 19 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om kriminalisering av rymningar och avvikelser, och tillkännager detta för regeringen. 2019/20:207 av (KD), 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2019/20:722 av (SD) yrkande 1, 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 20 (S, C, V, MP) Översyn av säkerheten för Kriminalvårdens personal 2019/20:2016 av m.fl. (L) yrkande 20. Kriminalvårdens organisation och kapacitet 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 2, 2019/20:585 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 21 (M, KD, L) Reservation 22 (SD) Reservation 23 (V) 2019/20:32 av (KD) yrkande 2, 2019/20:585 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2019/20:2729 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 24 (SD, KD) Frivårdens närvaro i utsatta områden 2019/20:2832 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 25 (M) 2019/20:907 av (M). Intensivövervakning med elektronisk kontroll Utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 26 (V) Tid för villkorlig frigivning 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2019/20:2728 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2019/20:3062 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:3248 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 27 (M) Reservation 28 (SD) Reservation 29 (C) Reservation 30 (KD) Återgång till tidigare straff vid ny brottslighet 2019/20:541 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 31 (SD) Farmakologisk behandling och terapi 2019/20:290 av Skånberg (KD). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (SD), (MP), (V), (M), (M), (M), (L), (C), (S), (S), (S), (S), (SD), (SD) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet ca 70 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /20. De behandlade yrkandena rör kriminalvården och tar upp frågor om bl.a. Kriminalvårdens kapacitet och villkorlig frigivning. Yrkandena finns i bilaga 1. Av dessa yrkanden behandlas 17 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om åtgärder mot långa häktningstider respektive om åtgärder i linje med vad som föreslås i utredningsbetänkandet Färre i häkte och minskad isolering. Jämför reservation 1 (V). I motion 2019/20:143 av (C) yrkar motionären på att regeringen skyndsamt ska vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa de långa häktningstiderna. Motionären anför att häktningstiderna återkommande och har fått skarp internationell kritik men att utvecklingen trots det snarare har gått i fel riktning mot längre häktningstider och ökade restriktioner. En tidsgräns måste sättas och restriktionsprövningen behöver bli mycket mer omfattande. I kommittémotion 2019/20:150 av m.fl. (V) yrkande 4 begär motionärerna att regeringen återkommer med förslag som ligger i linje med vad som föreslås i utredningsbetänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Motionärerna anför bl.a. att de vill att det införs ett förbud både mot att isolera unga och mot att placera barn och unga i häkten. Vidare vill de att det skyndsamt genomförs förändringar som innebär att barn som misstänks för brott som kräver häktning placeras i en miljö som är särskilt anpassad för barn och unga. Motionärerna framhåller att det i SOU 2016:52 lämnas förslag som går i linje med vad de efterfrågar. Reglerna om häktning finns i 24 kap. (RB). Av 1 § framgår bl.a. följande. Den som på sannolika skäl är misstänkt för ett brott för vilket är föreskrivet fängelse får häktas om det med hänsyn till brottets beskaffenhet, den misstänktes förhållande eller någon annan omständighet finns risk för att han eller hon avviker eller på något annat sätt undandrar sig lagföring eller straff, genom att undanröja bevis eller på något annat sätt försvårar sakens utredning eller fortsätter sin brottsliga verksamhet. Om det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse ska häktning ske, om det inte är uppenbart att det saknas skäl till häktning. Häktning får ske endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Om det på grund av den misstänktes ålder, hälsotillstånd eller någon annan liknande omständighet kan befaras att häktning skulle komma att medföra allvarligt men för den misstänkte, får den misstänkte häktas endast om det är uppenbart att betryggande övervakning inte kan ordnas (24 kap. 4 § RB). Vill den misstänkte inte underkasta sig övervakning ska han eller hon häktas. Enligt 23 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare får den som inte fyllt häktas endast om det finns synnerliga skäl. Av 24 kap. 5 a § RB framgår bl.a. följande. Om rätten beslutar att häkta någon, förordnar att någon ska bli kvar i häkte eller medger förlängning av tiden för att väcka åtal ska den på begäran av åklagaren pröva om den häktades kontakter med omvärlden ska få inskränkas. Tillstånd till sådana restriktioner får ges endast om det finns risk för att den misstänkte undanröjer bevis eller på annat sätt försvårar sakens utredning. Om det är nödvändigt på grund av senare inträffade omständigheter får åklagaren fatta beslut som innebär inskränkningar i den häktades kontakter med omvärlden även om rätten inte har gett tillstånd till restriktioner. Har åklagaren fattat ett sådant beslut ska han eller hon eller senast dagen därefter begära rättens prövning enligt första stycket. När en sådan begäran kommit in till rätten ska rätten så snart det kan ske och senast inom hålla förhandling i frågan. För handläggningen vid rätten gäller vad som är föreskrivet om häktningsförhandling. Av 6 kap. 3 § häkteslagen (2010:611) framgår att frågan om restriktioner prövas av undersökningsledaren eller åklagaren. Ett beslut i en sådan fråga ska omprövas så ofta det finns anledning till det. Enligt motiv (prop. 1997/98:104 s. 34) bör målet vara att restriktioner används i så liten utsträckning och . Regeringen anför följande om häktning i årets budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 33). har fått återkommande nationell och internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder på området. Som ett resultat av dessa har bl.a. häktes- och restriktionsutredningen lämnat förslag som syftar till att minska användningen av häktning och restriktioner och föreslå särskilda regler för barn. Regeringen arbetar med förslagen. Vidare anför regeringen att Kriminalvården vidtar åtgärder för att öka intagnas tid i gemensamhet. En stor del av arbetet utgörs av fortsatt utveckling av åtgärder, stöd och styrning i samarbete med . Regeringen anför följande (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 33): Medelbeläggningen i häkte har ökat . Beläggningen 2018 var den högsta uppmätta . Kriminalvården mäter deltagande i isoleringsbrytande åtgärder vid ett antal tillfällen . mätningar visade att av de intagna med restriktioner och av de intagna i häkte utan restriktioner fick del av isoleringsbrytande åtgärder i per dag. Unga och kvinnor fick del av åtgärder i något större utsträckning än övriga. Resultatet är i nivå med de närmast föregående åren men en viss nedgång i andelen som fått del av åtgärder kan konstateras. När det gäller frågan om åtgärder för att minska isoleringen av häktade anför regeringen även följande (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 s. 47 f.): Den kraftigt ökade beläggningen i häkte innebär utmaningar för Kriminalvården. Regeringen förväntar sig dock att arbetet med att minska isoleringen av häktade fortsätter med full kraft. Detta av både humanitära och rättssäkerhetsmässiga skäl samt även ur ett barnrättsperspektiv. Utredningar och uppdrag till myndigheter Häktes- och restriktionsutredningen lämnade betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Utredningen föreslår nya alternativ till häktning, begränsning av häktningstiderna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Häktade som vid tiden för verkställigheten av häktningsbeslutet inte har fyllt ska enligt utredningen placeras på särskilda ungdomshem. Om det finns mycket starka skäl mot en sådan placering får åklagaren besluta att barnet i stället ska placeras i häkte. Förslagen har remitterats. lämnade regeringen remissen Effektivare hantering av häktningar och minskad isolering till Lagrådet. Regeringen lämnar ett antal förslag som syftar till en effektivare hantering av häktningar. Det handlar om följande förslag: • En misstänkt får som utgångspunkt vara häktad i längst fram till dess att åtal har väckts. Om den misstänkte inte har fyllt är . Tiderna får överskridas om det finns synnerliga skäl, t.ex. när det misstänkta brottet är särskilt svårutrett för att det utgör en del av organiserad eller gängrelaterad brottslighet. • En misstänkt som är och intagen i häkte har rätt att vistas med personal eller någon annan . • Rätten beslutar vilka slags restriktioner åklagaren får ge en misstänkt. • Möjligheterna att hålla en s.k. gemensam häktnings- och huvudförhandling utökas. • Åklagaren ska redovisa en tidsplan för förundersökningen. • Den som inte har fyllt och som är gripen eller anhållen får hållas i förvar i polisarrest endast om det är absolut nödvändigt och ska därför som utgångspunkt placeras på något annat ställe. • Det tydliggörs att den som inte har fyllt får anhållas endast om det finns synnerliga skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt uppgifter från avser regeringen att överlämna en proposition till . Regeringen gav (Brå) i uppdrag att genomföra en kartläggning av situationen i häkte för att öka kunskapen om hur häkte och restriktioner används samt hur isoleringsbrytande åtgärder tillämpas (Ju2015/05662/). Brå redovisade uppdraget i rapporten minska isolering i häkte (rapport 2017:6). Studien nämner ett antal omständigheter som utgör hinder för att minska isoleringen, bl.a. otydlighet kring vem som har ansvaret för att ta initiativ till lättnader i restriktioner, höga krav från åklagarnas sida och brist på personalresurser på häktena. Studien lämnar även förslag på åtgärder utöver Häktes- och restriktionsutredningens förslag (SOU 2016:52). Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att utreda om och i så fall hur hanteringen av forensiska undersökningar kan förändras i syfte att bidra till kortare häktningstider (Ju2015/05664/Å). Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten och forensiska undersökningar. Av rapporten framgår att forensiska undersökningar förekommer i av de ärenden där det finns någon häktad. Vidare framgår att häktningstiden förlängs i av fallen med hänvisning till de forensiska undersökningarna. Det exakta sambandet mellan häktnings-tidernas längd och handläggningstiderna för forensiska undersökningar går däremot inte att fastställa utifrån de data som finns tillgängliga. För att förkorta häktningstiderna är det i första hand relevant att effektivisera hanteringen av forensiska undersökningar i de ärendeslag där häktningstiderna är längst och andelen häktade är störst. Det gäller vålds- och sexualbrott, tillgreppsbrott, narkotikabrott och bedrägeribrott. Statskontoret konstaterar att det finns två kritiska moment i processen som har störst påverkan på häktningstidernas längd. Det ena är att många beställningar av en forensisk undersökning inte är kompletta eller relevanta. Det andra rör de interna processerna inom Nationellt forensiskt centrum (NFC) när analyserna ska utföras. I rapporten lämnar Statskontoret förslag på hur beställningarna kan förbättras och på hur de interna processerna inom NFC kan effektiviseras. Regeringen gav Kriminalvården i uppdrag att tillsammans med och analysera hur situationen för barn som frihetsberövas kan förbättras inom ramen för Kriminalvårdens verksamhet samt att utifrån denna analys lämna förslag på åtgärder (Ju2017/10014/Å). Vid behov skulle även författningsförslag lämnas. Förslagen skulle ta sin utgångspunkt i vad som gäller enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (), och analysen skulle göras utifrån ett barnrättsperspektiv. Arbetet skulle utföras i nära dialog med , och samt andra relevanta aktörer inom området. Uppdraget skulle redovisas . och Kriminalvården kom med ett gemensamt förslag om att införa särskilda samverkansmöten om sådana intagna som beräknas sitta med restriktioner. Allra senast när en intagen haft restriktioner ska Kriminalvården ta initiativ till ett samverkansmöte mellan ansvarig häktespersonal och förundersöknings-ledaren. Syftet med samverkansmötet ska vara att möjliggöra isoleringsbrytande åtgärder och att gemensamt hitta lösningar för att den intagnes tillvaro i häktet ska underlättas. Enligt rapporten från den myndighetsgemensamma arbetsgruppen ska den här typen av samverkansmöten komma till stånd mycket tidigt för häktade ungdomar. Regeringen har i regleringsbrevet gett Kriminalvården i uppdrag att redovisa hur myndigheten, trots den ansträngda beläggningssituationen, har fortsatt arbetet med att utveckla de isoleringsbrytande åtgärderna för klienter i häkte. I årsredovisningen redovisar Kriminalvården resultat för bl.a. den bedrivna häktesverksamheten. Av de häktningar som avslutades varade eller längre, vilket var en ökning jämfört med . Siffrorna är inte klara. I fråga om isoleringsbrytande åtgärder anför Kriminalvården bl.a. följande (s. 24): Arbetet försvåras i de fall domstol har fattat beslut om restriktioner efter begäran av åklagare. Restriktionerna begränsar möjligheten till gemensamhet med andra intagna eller kontakter med omvärlden. Att bryta isolering är en viktig del av Kriminalvårdens arbete med mänskliga rättigheter. Att öka tiden i gemensamhet och arbeta med isoleringsbrytande åtgärder är därför ett ständigt närvarande mål i häktesverksamheten. De isoleringsbrytande åtgärderna består till exempel av vistelse med andra intagna, kontakter med anhöriga, personalledda aktiviteter eller besök av frivilligorganisationer. beslutade riksåklagaren om nya riktlinjer för åklagarna (RåR 2015:1 Riktlinjer gällande restriktioner och långa häktningstider). Syftet med riktlinjerna är att minska användandet av restriktioner, att ge åklagarna stöd i de risk- och proportionalitetsbedömningar som ska göras samt att bidra till att restriktions-bestämmelserna tillämpas på ett rättsenligt och enhetligt sätt. Av sammanfattningen av riktlinjerna framgår följande: • Det ska i varje enskilt fall göras en noggrann prövning av om det finns en beaktansvärd kollusionsrisk (risk för att en misstänkt undanröjer bevis eller på annat sätt hindrar en brottsutredning). • Om det finns en beaktansvärd kollusionsrisk ska åklagaren pröva om denna risk, i förhållande till brottets allvar och det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte, i sig motiverar ett frihetsberövande. I de fall kollusionsrisken inte självständigt kan motivera ett frihetsberövande ska inte kollusionsrisk åberopas som häktningsskäl. • Vid beslut om restriktioner ska åklagaren ta ställning till behovet av varje enskild restriktion och göra separata proportionalitetsprövningar, dvs. i varje enskilt fall väga kollusionsrisken och brottets allvar mot det intrång eller men i övrigt som restriktionerna innebär för den misstänkte. • I de fall restriktioner har beslutats ska skälen för de olika restriktionerna omprövas fortlöpande. Beroende på hur ärendet utvecklar sig kan restriktionsbehovet förändras, och det kan finnas skäl både att mildra och att skärpa restriktionerna. I riktlinjerna anges följande om restriktioner för unga: • Åklagare ska ex officio, dvs. på eget initiativ, överväga vilka lättnader i restriktioner som kan ges redan i samband med anhållningsbeslutet. • För det fall åklagaren har för avsikt att begära en ungdom häktad bör kontakt tas med försvararen inför häktningsförhandlingen i syfte att ta reda på vem eller vilka den unge önskar ha kontakt med under frihetsberövandet. • Åklagaren bör redan från början särskilt ta ställning till frågan om samsittning. • bör alltid tillåtas att göra obevakade besök. • Åklagaren bör i samband med häktningsförhandlingen på ett tydligt sätt redogöra för varför det är nödvändigt med restriktioner och vad restriktionerna kommer att innebära i det aktuella fallet. I betänkande 2016/17:JuU19 konstaterade utskottet att frågor om restriktioner och isolering av ungdomar i häkten var uppmärksammade och att det pågick ett omfattande arbete på området. Utskottet såg därför inga skäl att ställa sig bakom de tillkännagivanden som hade begärts och avstyrkte motionsyrkandena. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:203). Vid beredningen av motioner från den allmänna motionstiden /18 (bet. 2017/18:JuU16 s. 10 f.) behandlade utskottet motionsyrkanden bl.a. om att införa en maximitid för häktning av minderåriga och förbud mot isolering av barn, om att förkorta tiden för häktning med restriktioner, om att en tuffare prövning av restriktioner ska göras vid häktning samt om att regeringen bör återkomma med förslag om barn och häktning som ligger i linje med vad som föreslås i utredningsbetänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Utskottet uttalade bl.a. att åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte bör vara en av de mest prioriterade frågorna när det gäller Kriminalvårdens verksamhet. Utskottet konstaterade vidare att regeringen vidtagit åtgärder för att färre personer ska sitta häktade, minska den häktades tid i isolering och motverka de skadliga effekterna av isolering. Utskottet konstaterade sammanfattningsvis att frågor om häktning, användande av restriktioner och isolering av ungdomar i häkten var uppmärksammade, att det pågick ett omfattande arbete på området och att regeringen hade för avsikt att överlämna en proposition . Enligt utskottet borde detta arbete inte föregripas. Utskottet avstyrkte därför motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:184). Som utskottet tidigare konstaterat har regeringen vidtagit åtgärder för att färre personer ska sitta häktade, minska den häktades tid i isolering och motverka de skadliga effekterna av isolering. Frågor om häktning, användande av restriktioner och isolering av ungdomar i häkten är således uppmärksammade och regeringen avser också att överlämna en proposition . Det saknas därför anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Motionerna 2019/20:143 (C) och 2019/20:150 (V) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. avhopparverksamhet, civilsamhällets roll, sociala utfallskontrakt, kostnadskontroll inom , ett nationellt exitprogram och arbete mot hedersrelaterade brott. Jämför reservation 2 (C), 3 (V), 4 (KD), 5 (KD), 6 (KD), 7 (M), 8 (C) och 9 (M). I partimotion 2019/20:2147 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs att regeringen ska ta initiativ till en översyn av kommunernas avhopparverksamhet.