bet · H701FöU7 · 2020-04-01 00:00:00 — Civilt försvar och krisberedskap Utskottet föreslår att avslår alla motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående beredningar inom . Motionsyrkandena handlar i huvudsak om skydd mot olyckor, samhällets fredstida krisberedskap och civilt försvar. Vissa motionsyrkanden behandlas i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I betänkandet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, KD, L) och ett särskilt yttrande (M, SD, C, KD, L). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kultursektorns roll i totalförsvaret Frivilligas roll i totalförsvaret Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser Utveckling av det civila försvaret Samarbete mellan frivilligorganisationer och näringsliv Nationellt centrum för kris och beredskap i Försvarsmaktens roll vid civila kriser Nationellt betalningssystem och kontanthantering Lokala viktiga meddelanden till allmänheten Föreskrifter för behovsprövade boenden Nationell beredskap för klimatförändringar Skärmförbud på offentliga badanläggningar Skärpta straff för innehav av sprängmedel Uppdaterad och stärkt lag om skyddsobjekt som tillsynsmyndighet för svavelförordningen Motioner som bereds förenklat 1.Totalförsvaret, punkt 1 (C) 2.Frivilligas roll i totalförsvaret, punkt 3 (M) 3.Stärkt krisledningsförmåga, punkt 4 (M) 4.Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser, punkt 5 (M, C) 5.Utveckling av det civila försvaret, punkt 6 (C) 6.Återinförande av civilplikten, punkt 7 (SD) 7.Samarbete mellan frivilligorganisationer och näringsliv, punkt 9 (C) 8.Försvarsmaktens roll vid civila kriser, punkt 11 (M) 9.Försvarsmaktens roll vid civila kriser, punkt 11 (V) 10.Försvarsmaktens roll vid civila kriser, punkt 11 (KD) 11.Livsmedelsberedskap, punkt 12 (M) 12.Livsmedelsberedskap, punkt 12 (C) 13.Livsmedelsberedskap, punkt 12 (V) 14.Livsmedelsberedskap, punkt 12 (KD) 15.Dricksvatten, punkt 13 (M) 16.Läkemedelsberedskap, punkt 14 (M, C) 17.Läkemedelsberedskap, punkt 14 (V) 18.Drivmedelsberedskap, punkt 15 (C) 19.Nationellt betalningssystem och kontanthantering, punkt 16 (SD) 20.Krisfond, punkt 17 (M, C) 21.EU:s solidaritetsfond, punkt 18 (C) 22.Fyrverkerier, punkt 25 (V) 23.Skärpta straff för innehav av sprängmedel, punkt 26 (M) 24.Informations- och cybersäkerhet, punkt 27 (M) 25.Informations- och cybersäkerhet, punkt 27 (L) 26.Uppdaterad och stärkt lag om skyddsobjekt, punkt 28 (M) 27.Kustbevakningen som tillsynsmyndighet för svavelförordningen, punkt 30 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 31 (M, SD, C, KD, L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11. Reservation 1 (C) Kultursektorns roll i totalförsvaret 2019/20:1542 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Frivilligas roll i totalförsvaret 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 14. Reservation 2 (M) 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M) Särskild lagstiftning för hantering av civila kriser 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 4 (M, C) Utveckling av det civila försvaret 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 5 (C) 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 57. Reservation 6 (SD) 2019/20:631 av m.fl. (SD). Samarbete mellan frivilligorganisationer och näringsliv 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 7 (C) Nationellt centrum för kris och beredskap i 2019/20:2341 av m.fl. (S). Försvarsmaktens roll vid civila kriser 2019/20:136 av m.fl. (V), 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 8 (M) Reservation 9 (V) Reservation 10 (KD) 2019/20:603 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2019/20:1619 av m.fl. (V) yrkande 6, 2019/20:2278 av och Kopparklint (båda M) yrkande 1, 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 6, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 4 samt 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Reservation 14 (KD) 2019/20:2278 av och Kopparklint (båda M) yrkande 2 och 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 15 (M) 2019/20:669 av m.fl. (V) yrkande 4, 2019/20:1472 av (M), 2019/20:2180 av (M), 2019/20:2313 av m.fl. (S) och 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 16 (M, C) Reservation 17 (V) 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 13–15. Reservation 18 (C) Nationellt betalningssystem och kontanthantering 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 54 och 2019/20:2351 av (M). Reservation 19 (SD) 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2019/20:3247 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 20 (M, C) 2019/20:3106 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 21 (C) 2019/20:2413 av (M) yrkande 2. Lokala viktiga meddelanden till allmänheten 2019/20:1899 av (M) och 2019/20:2344 av och (båda S). Föreskrifter för behovsprövade boenden 2019/20:1299 av Kopparklint (M). Nationell beredskap för klimatförändringar 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 4. 2019/20:2862 av (MP). Skärmförbud på offentliga badanläggningar 2019/20:680 av (SD). 2019/20:591 av m.fl. (V), 2019/20:1103 av och (båda MP) och 2019/20:3376 av (S). Reservation 22 (V) Skärpta straff för innehav av sprängmedel 2019/20:3063 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 23 (M) 2019/20:2088 av (L), 2019/20:2718 av m.fl. (M) yrkandena 27 och 28, 2019/20:2737 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2019/20:2986 av (M). Reservation 24 (M) Reservation 25 (L) Uppdaterad och stärkt lag om skyddsobjekt 2019/20:2736 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 26 (M) 2019/20:2879 av Boriana (M). som tillsynsmyndighet för svavelförordningen 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkande 46. Reservation 27 (SD) Motioner som bereds förenklat 2019/20:326 av (S), 2019/20:529 av (KD) yrkande 6, 2019/20:613 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 6, 2019/20:652 av (M), 2019/20:666 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:671 av m.fl. (SD) yrkandena 47–53, 55 och 56, 2019/20:672 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:750 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2019/20:1078 av (M), 2019/20:1080 av Kopparklint m.fl. (M), 2019/20:1298 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:1300 av Kopparklint och (båda M), 2019/20:1374 av m.fl. (S), 2019/20:1496 av (M), 2019/20:1649 av (M), 2019/20:2011 av och (båda SD), 2019/20:2038 av (M), 2019/20:2158 av och (båda M), 2019/20:2164 av (M), 2019/20:2204 av (M), 2019/20:2206 av (M), 2019/20:2413 av (M) yrkande 1, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkandena 44 och 55, 2019/20:2648 av (M), 2019/20:2669 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2760 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2019/20:2794 av m.fl. (L) yrkande 12, 2019/20:2819 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 15, 36, 37, 39, 40 och 42–44, 2019/20:3262 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 30–32, 2019/20:3263 av m.fl. (C) yrkandena 23, 24 och 26, 2019/20:3346 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 73. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (C), (V), (SD), (KD), (SD), (MP), (L), (M), (M), (M), (S), (S), (S), Lawen Redar (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 116 motionsyrkanden i 62 motioner från den allmänna motionstiden /20. Motionerna behandlar i huvudsak frågor om skydd mot olyckor, samhällets fredstida krisberedskap och civilt försvar. Av dessa motionsyrkanden behandlas 56 i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Utskottet har löpande inhämtat information under /19 respektive 2019/20 i de frågor som är aktuella, t.ex. vid besök av • Försvarsberedningens ordförande för presentation av Försvarsberedningens slutrapport – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8, ) • Utredningen skydd för totalförsvaret (SOU 2019:34, ) • Försvarsmaktens och Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) projektledare för 2020 () • Utredningen roll inom totalförsvaret (SOU 2019:51, ) • Inrikesminister , om aktuella frågor och prioriteringar i fråga om samhällets krisberedskap och civilt försvar (). besökte försvarsutskottet dessutom Svenskt näringsliv för att diskutera totalförsvarsfrågor. besökte försvarsutskottet MSB i för en orientering i aktuella frågor. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om totalförsvaret. Jämför reservation 1 (C). I kommittémotion 2019/20:3262 av m.fl. (C) föreslås att man ser över möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet för kommuner och regioner att beakta totalförsvarets krav i sin verksamhet (yrkande 10) och att de förslag Försvarsberedningen lämnade i sin delrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) genomförs i en helhet (yrkande 11). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6) anger regeringen att ytterligare steg har tagits mot en ökad totalförsvarsförmåga och sammanhängande planering för beredskap inom civilt försvar. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att det civila försvaret skulle tillföras ca fördelat på flera olika aktörer. Tillsammans med Försvarsmakten har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fortsatt att utveckla samarbetet med bevakningsansvariga myndigheter och med prioriterade kommuner och regioner utifrån regeringsuppdraget att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret genom utbildningar, övningar, metodstöd och andra förmågehöjande insatser. Myndigheter, kommuner och regioner har bl.a. arbetat med krigsplacering av sin personal, planering för att kunna stödja Försvarsmakten vid höjd beredskap, en förstärkt aktörsgemensam samverkan för säker och robust kommunikation samt planering för att kunna verka från alternativa och skyddade ledningsplatser. Utifrån regeringsuppdraget om dimensionerande utgångspunkter för en sammanhängande planering har MSB och Försvarsmakten redovisat en planeringsinriktning som stöd för bevakningsansvariga myndigheters planering. Information och stöd till myndigheter, kommuner och regioner i deras beredskapsplanering har bl.a. getts vid totalförsvarsplaneringskonferenser och seminarier. Flera myndigheter har utifrån regeringsuppdrag genomfört analyser och identifierat behov av ändringar i de författningar som styr myndigheternas arbete under höjd beredskap. Länsstyrelserna, som är högsta civila totalförsvarsmyndighet inom respektive län, har prioriterat frågan om civilt försvar i sin verksamhet. i län har redovisat regeringsuppdraget att ta fram en vägledning för länsstyrelsernas utövande av det geografiska områdesansvaret. Vägledningen bidrar till att länsstyrelsernas utövande underlättas inom hela hotskalan. Regeringen anger vidare att när det gäller arbetet med civilt försvar på lokal och regional nivå har MSB tecknat två överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR) som gäller ersättning för arbete med uppgifter inom området civilt försvar. Överenskommelserna sträcker sig över perioden –2020. Prioriterade uppgifter för kommuner och regioner är att arbeta med kompetenshöjning gällande totalförsvar, stärka säkerhetsskyddet och skapa en krigsorganisation och krigsplacering. MSB har påbörjat ett arbete med olika vägledningar, bl.a. om det robusta sjukhuset och om stöd för kommunernas planering vid höjd beredskap samt räddningstjänst under höjd beredskap. I samverkan med Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) har MSB även utarbetat en vägledning för myndigheternas arbete med krigsorganisation och krigsplacering. Regeringen betonar att det är viktigt att planeringen mellan det civila och det militära försvaret samordnas. Förberedelser för totalförsvarsövning 2020 pågår och regeringen understryker vikten av att alla berörda aktörer deltar så att övningen kan genomföras på ett framgångsrikt sätt. Regeringen har beslutat att ge flera bevakningsansvariga myndigheter i uppdrag att lämna in underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret (Ju2019/02477/SSK). I fokus för uppdraget står energiförsörjning, transporter, livsmedelsförsörjning, dricksvattenförsörjning, ordning och säkerhet, finansiell beredskap samt elektroniska kommunikationer och post. Det finns även behov av en tydligare ansvars- och ledningsstruktur samt en förbättrad samordning av civilt försvar inom ramen för totalförsvaret. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning av civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Utredningen (dir. 2018:79) ska presentera sina resultat . En utredning om en ny myndighet för psykologiskt försvar har också tillsats. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:80, dir. 2019:62). Regeringen förväntas lämna en proposition om totalförsvarets inriktning . På samma sätt som uttalades i betänkande 2017/18:FöU7 och 2018/19:FöU7 anser utskottet att det finns behov av att den nuvarande försvarspolitiska inriktningen – som innebär att det civila försvaret ska bygga på samhällets fredstida krisberedskap – kompletteras med åtgärder för de specifika krav som höjd beredskap och ett krig ställer. Det civila försvarets förmåga kommer således att utgöras både av samhällets grundläggande förmåga att hantera fredstida kriser och av samhällets planering och förberedelser för höjd beredskap och krig. Det arbete som bedrivs på uppdrag av regeringen är centralt i sammanhanget. Att en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar håller på att tas fram välkomnas av utskottet. Utskottet vill på samma sätt som gjordes i betänkande 2019/20:FöU1 betona vikten av ett samlat totalförsvarsbeslut och ett än tydligare beaktande av det civila försvaret i det fortsatta arbetet. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att föregripa regeringens beredning av föreslagna åtgärder i Försvarsberedningens rapporter och andra utredningar, bl.a. inför den försvarspolitiska inriktningspropositionen. finns det sålunda inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om utvecklingen av det civila försvaret och totalförsvaret. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Kultursektorns roll i totalförsvaret Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kultursektorns roll i totalförsvaret. I motion 2019/20:1542 av m.fl. (M) föreslås att kultursektorns viktiga roll i uppbyggnaden av totalförsvaret ska beaktas i högre grad (yrkande 1) och att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) ska ges i uppdrag att undersöka möjligheten att även krigsplacera kulturarbetare i sina professioner (yrkande 2). behandlade i betänkande 2016/17:FöU7 frågan om att ett driftvärn för den kulturella sektorn borde utredas och upprättas . Utskottet ansåg sig inte vilja föregripa Försvarsberedningens då just påbörjade arbete eller beredningen av nedanstående proposition varför motionen avstyrktes och sedermera avslogs av . behandlade i betänkande 2016/17:KrU12 regeringens proposition om ett förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation. Regeringens förslag, vilket sedermera biföll, rörde att skyddet av kulturegendomar vid en väpnad konflikt eller ockupation skulle stärkas. var det straffbart att göra stora skador på kulturegendomar vid militära ingrepp. Det utökade skyddet innebar bl.a. att det även blev straffbart att göra mindre skador på kulturegendomar som är av största vikt för mänskligheten. hade tidigare undertecknat om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt. För att protokollet skulle godkännas behövde ändringar göras i den svenska lagen så att skulle kunna uppfylla sina åtaganden. I sin delrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds. 2017:66) understryker Försvarsberedningen vikten av att alla myndigheter, kommuner, företag m.fl. med uppgifter i totalförsvaret planerar för sin verksamhet inom ramen för totalförsvaret, utgående från de krav som framgår av planeringen för höjd beredskap. Totalförsvaret ska ses som en helhet där de tillgängliga personalresurserna ska fördelas på ett rationellt sätt. Försvarsberedningen anser att en sammanhållen planering för krigsorganiseringen av civila verksamheter i totalförsvaret kräver att civilplikten aktiveras. Verksamhet som totalförsvarsansträngningarna inte ställer särskilda krav på och som vid ett beslut om höjd beredskap ska fortsatt lösa sin ordinarie verksamhet och uppgifter krigsorganiseras inte. Det kan t.ex. röra vissa delar av vården och näringslivet, service såsom skolor, barnomsorg och äldrevård m.m. Den del av arbetskraften som inte tas i anspråk av krigsorganisationen vid höjd beredskap eller krig fortsätter sin ordinarie yrkesutövning. Sådan personal krigsplaceras inte heller men kan efter särskilda beslut omfattas av den allmänna tjänsteplikten och den arbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262). Målet för totalförsvaret, uppgifterna för det militära och civila försvaret, operativa krav enligt Försvarsmaktens operativa planering samt beredskapsinriktning för totalförsvarets civila del, fastställd av myndigheten med ansvar för civil ledning och samordning (MSB), ska ligga till grund för en avvägning var den enskilde gör bäst nytta. I avvägningen ska hänsyn tas dels till nationella behov, dels till behov som följer av regionala prioriteringar. Närmare bestämmelser bör regleras i en överenskommelse mellan i samverkan med Arbetsförmedlingen och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM). Beslut om krigsplacering med stöd av värnplikt och civilplikt fattas av TRM efter framställningar från statliga myndigheter, kommuner, landsting, bolag, föreningar, samfälligheter, registrerade trossamfund, organisatoriska delar av sådana samfund eller andra enskilda (bemanningsansvariga). Även utan en sådan framställning får TRM besluta om krigsplacering, om det sker i enlighet med en anmälan om behov av totalförsvarspliktiga och den bemanningsansvariga inte har meddelat annat. Beslut om krigsplacering för personal som ska omfattas av allmän tjänsteplikt tas av respektive organisation efter disponibilitetskontroll med TRM. Försvarsberedningen framhåller att TRM ska vara ansvarig för att det finns aktuella register över krigsplacerad personal och personal som planeras ianspråktas för allmän tjänsteplikt vid höjd beredskap. Det är centralt att det skapas ett sammanhållet personalsystem i totalförsvaret vilande på frivillighet och plikt. Försvarsberedningen betonar vikten av att regeringen föreskriver inom vilka verksamheter i det civila försvaret som civilplikt ska fullgöras. Det är viktigt att de mål som kommer att antas för totalförsvaret m.m. ska ligga till grund för en bedömning av var den enskilde gör bäst nytta. Detta avgör sålunda också eventuella framtida krigsplaceringar inom den kulturella sektorn. Utskottet önskar inte föregripa regeringens beredning av Försvarsberedningens rapporter inför den kommande försvarsinriktningspropositionen och avstyrker därför den aktuella motionen. Frivilligas roll i totalförsvaret Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om frivilligas roll i totalförsvaret. Jämför reservation 2 (M). I kommittémotion 2019/20:2737 av m.fl. (M) föreslås att nästa inriktningsproposition för totalförsvaret ska inkludera förslag om hur frivilliga resurser med grund i krisberedskapen kan tas till vara i totalförsvaret (yrkande 14). Utredningen effektivare (SOU 2018:54) anför bl.a. att frivilliga är en viktig källa till resurser. Det finns organiserade frivilliga som t.ex. de 18 frivilliga försvarsorganisationerna (FFO), frivilliga resursgrupper (FRG, som består av utbildade frivilliga som i regi kan vara ett stöd för samhället), , trossamfund, Röda Korset och andra frivilligorganisationer. Det finns också oorganiserade spontanfrivilliga som enskilt eller i tillfälligt sammansatta grupper kan anmäla sig som frivilliga vid en räddningsinsats. I delredovisningen av sin slutrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) betonar Försvarsberedningen följande: Försvarsmakten och MSB måste planera för hur ansvariga samhällsaktörer ska kunna ta emot, utbilda och organisera spontanfrivilliga i totalförsvaret i händelse av en säkerhetspolitisk kris eller krig. De frivilliga försvarsorganisationerna bör ha en tydlig roll i en sådan planering. Försvarsberedningen konstaterar att det finns många viktiga lärdomar att dra från flyktingkrisen , även för totalförsvaret. De frivilliga försvarsorganisationerna har med stöd av MSB tagit fram broschyren Du behövs – din insats gör skillnad (MSB1202) för att informera enskilda om hur de kan engagera sig för att stärka sin egen och samhällets samlade beredskap. Utskottet ser positivt på de möjligheter som finns för frivilliga att bistå samhället med stöd vid olyckor och större fredstida kriser. Denna resurs har också stor betydelse för det framväxande nya totalförsvaret. Den fredstida krisberedskapen stärks också genom att frivilliga har en viktig roll i totalförsvaret. Utskottet vill återigen understryka att trots de positiva effekter frivillighet har för att hantera svåra situationer så kan exempelvis ersättningsfrågor, sekretessfrågor och finansiering komplicera nyttjandet av frivilliga i specifika krissituationer. Utskottet instämmer dock med utredningen effektivare i att det finns möjligheter för kommunerna själva och andra aktörer, som MSB, att fortsätta utvecklingen av resurssamverkan. Mot bakgrund av regeringens pågående beredning av framför allt Försvarsberedningens rapporter inför det kommande försvarsbeslutet ser inte utskottet skäl att vidta några ytterligare åtgärder på området. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stärkt krisledningsförmåga. Jämför reservation 3 (M). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2019/20:2737 att det finns ett behov av att skapa en modell för snabbare och tydligare krisledning (yrkande 1). I delredovisningen av sin slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) uttrycker Försvarsberedningen i fråga om organisation och ledning följande: Det är i många fall klokt att utgå från den fredstida krisledningsorganisationen som kompletteras med förstärkningsåtgärder som ger större uthållighet och fler funktioner beroende på ansvar och uppgifter under höjd beredskap. De förslag som beredningen lämnat om ledningsförhållanden på central, regional och lokal nivå ska utredas vidare. En sådan utredning ska inkludera en översyn av MSB:s mandat och uppgifter samt förslag till en struktur med sektorsansvariga myndigheter och beredskapsmyndigheter. förslag till regional indelning för statliga myndigheter bör beaktas i utredningen av civilområdenas geografiska indelning. Den av beredningen föreslagna utredningen bör även inkludera en analys av kommunernas olika behov av resurser för att stärka ledningsförmågan med särskilt fokus på storstadsområdena och . Utredningen bör vidare analysera behovet av ett samordningsforum mellan myndigheter med viktigare uppgifter i totalförsvaret, att jämföra med den tidigare . Regeringen beslutade om kommittédirektivet Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79). En särskild utredare ska analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå. Strukturen ska även stärka samhällets förmåga att hantera fredstida kriser. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport , enligt direktivet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet instämmer – liksom det gjorde i betänkande 2017/18:FöU7 och 2018/19:FöU7 – i synen att det i en krigssituation krävs ändamålsenliga och tydliga lednings- och ansvarsförhållanden för att skapa samordning såväl inom det civila försvaret som mellan det militära och civila försvaret för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter.