bet · H701TU6 · 2020-01-29 00:00:00 — Utskottet framhåller i likhet med regeringen att för att reglerna för yrkestrafik ska få den styrande effekt som de syftar till är det av stor vikt att kontrollverksamheten av yrkestrafiken är effektiv och av tillräcklig omfattning. Regeringen presenterade Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstransporter – en nationell godstransportstrategi, som tagits fram i dialog med berörda aktörer inom godstransportområdet. I strategin identifieras ett antal områden där det behövs åtgärder för att skapa ett effektivt, kapacitetsstarkt och hållbart godstransportsystem. Med den nationella godstransportstrategin vill regeringen tydliggöra och möjliggöra samling kring inriktningen på utvecklingen av godstransportsystemet. Den nationella godstransportstrategin utgör en plattform för det fortsatta arbetet och innehåller beskrivningar av nuläget och utmaningar samt prioriterade insatsområden. I strategin framhålls att för att arbetet ska lyckas krävs att alla berörda tar ansvar och bidrar genom sina respektive verksamheter, liksom genom fortsatt dialog, kunskapsutbyte och samverkan. Regeringen framhåller vidare i strategin att de företag som verkar inom transportsektorn, och hur de bedriver sin verksamhet, är helt avgörande för att åstadkomma både konkurrenskraftiga och hållbara godstransporter. Regeringen pekar vidare på vikten av att de företag som tar ansvar och satsar på åtgärder för att minska miljöpåverkan, öka trafiksäkerheten och erbjuda bra arbetsvillkor inte konkurreras ut av företag som inte följer reglerna. konkurrens, ordning och reda och schysta villkor är enligt regeringen viktigt inom alla trafikslag, men arbetet med dessa frågor behöver stärkas särskilt när det gäller godstransporter på väg. Enligt regeringen kan kontrollerna på vägtransportområdet förbättras och effektiviseras, men även beställarna måste ta sitt ansvar och köpa transporter av företag som följer gällande regelverk. Regeringen bedömer att åtgärder för sund konkurrens och schysta villkor för vägtransporter också stärker den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:386 yrkande 11 förändrade regler samt krafttag mot fusk vid cabotagetransporter. Motionärerna pekar på att åkerinäringen är hårt ansträngd och att det krävs kraftigare åtgärder när det gäller cabotagetransporter. Motionärerna vill att lastbilar ska registreras vid ankomsten till gränser. Enligt motionärerna får polisen därigenom en möjlighet att kontrollera om det rör sig om en laglig cabotagetransport eller en olaglig inrikestransport vid en senare kontroll längs de svenska vägarna. m.fl. (S) pekar i motion 2019/20:1194 i denna del på behovet av att ge berörda myndigheter möjligheter att utbyta information för att få ordning och reda på vägarna. Enligt motionärerna innebär den nuvarande situationen att det bedrivs olaglig inrikestrafik och att detta snedvrider konkurrensen från aktörer som utnyttjar och bryter mot och att seriösa företag konkurreras ut. Motionärerna anser att fler myndigheter än behöver ta krafttag mot detta, och det krävs också att samarbetet och informationsutbytet förbättras mellan myndigheterna. Motionärerna pekar även på att det finns legala hinder för tillräckligt informationsutbyte som behöver undanröjas. (M) föreslår i motion 2019/20:1565 en översyn av övervakningen av tung trafik. Motionären pekar på att överskridna hastighetsbestämmelser, fusk med kör- och vilotidsregler inte bara medför allvarliga säkerhetsrisker utan även snedvrider konkurrensen och bidrar till dåliga förutsättningar för de åkare och chaufförer som sköter sig. Motionären pekar på att polisen bland övriga uppgifter har svårt att prioritera övervakningen av den tunga trafiken. För att få till stånd en effektiv övervakning behöver den automatiska trafiksäkerhetskontrollen enligt motionären byggas ut, och det behöver även inrättas en särskild enhet inom med ansvar för att beivra och utreda brott bland tunga godstransporter på väg. Enligt motionären kan man här titta på erfarenheterna från den tyska trafikpolisenheten Bundesamt für Güterverkehr (BAG) eller delegera delar av trafikövervakningen till exempelvis eller någon annan myndighet med kompetens inom vägtrafiken. m.fl. (S) efterfrågar i motion 2019/20:2074 delyrkande 2 ökade insatser för ordning och reda på vägarna. Motionärerna understryker att arbetet med ordning och reda på vägarna är avgörande för en god trafiksituation och ökad trafiksäkerhet. Vidare menar motionärerna att de i tydligt ser konsekvenserna av bl.a. olaga cabotagetransporter och behovet av stärkta möjligheter att kontrollera de transporter som skapar osund konkurrens på vägarna. m.fl. (S) anser i motion 2019/20:2137 att förutsättningarna för fler kontrollplatser för tung trafik i bör studeras i infrastrukturplaneringen. Motionärerna pekar på att antalet lastbilstransporter ökar och att det förekommer problem hos somliga av aktörerna inom transportnäringen när det gäller bl.a. överlast, surrning av gods samt kör- och vilotider. fuskas det enligt motionärerna medvetet, ibland omedvetet. Motionärerna menar att ett viktigt incitament för att stävja dessa missförhållanden är ökade fordonskontroller. Enligt motionärerna har polisens grupp som arbetar med tung trafik i uppmärksammat att det råder stor brist på kontrollplatser i länet och att detta leder till färre kontroller. Enligt motionärerna finns det vidare stora behov av fler fordonsvågar i . m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2019/20:2597 yrkande 27 att det ska utredas hur rättsvårdande myndigheter kan få utökade befogenheter för elektronisk övervakning av yrkestrafiken. Enligt motionärerna kommer det aldrig att finnas tillräckligt många trafikpoliser för att kontrollera alla lastbilar som passerar in i och ut ur . Tack vare den nya tekniken kan dock yrkestrafiken enligt motionärerna övervakas på ett kostnadseffektivt och smidigt sätt för att se till att lagar och regler efterföljs; man kan t.ex. införa krav på en gps-mottagare i varje lastbil som kör i . På så sätt underlättas möjligheten att se till att kör- och vilotidsregler följs och att eurovinjettavgiften betalas. Motionärerna anser därför att det bör övervägas att utreda hur rättsvårdande myndigheter kan få ökade befogenheter när det gäller elektronisk övervakning av yrkestrafiken i syfte att värna likvärdig konkurrens mellan svenska och utländska aktörer och bekämpa brottslighet inom yrkestrafiken. m.fl. (L) pekar i kommittémotion 2019/20:2746 yrkande 10 på åkerinäringens villkor. Motionärerna menar att åkerinäringens betydelse för svenska företags konkurrenskraft och jobbtillfällen i inte kan understrykas nog. Motionärerna vill stärka arbetet mot utländska och svenska åkerier som bedriver illegal verksamhet och pekar på att även om polisen har fått ökade befogenheter måste det kombineras med tillräckligt med trafikpoliser och utökade kontroller av tung trafik. Motionärerna menar att det annars finns risk för att fusk med bl.a. cabotage, kör- och vilotider och rattfylleri ökar. Motionärerna vill även bl.a. se krav på gps-sändare för utlandsregistrerade åkare enligt cabotageregelverket liksom bättre samordning mellan olika myndigheter, allt för att motverka brottslighet inom transportsektorn. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2019/20:2775 yrkande 62 behovet av konkurrensneutral kontroll av svenska och utländska åkerier. Motionärerna pekar på att svenska företag kontrolleras av Transportstyrelsen medan utländska företag kontrolleras av polisen och att detta skapar en snedvriden konkurrenssituation. Motionärerna menar att i stället borde en och samma kontrollmyndighet skanna hela vägtransportbranschen och finna de företag som missköter sig mest och att kontroll av dessa borde prioriteras. Enligt motionärerna bör polisen återfå ansvaret för kör- och vilotidskontroller även för svenska åkerier. Motionärerna pekar vidare på att flera EU-länders fordonsregister ännu inte är tillgängliga för våra kontrollerande myndigheter, trots att de enligt EU-beslut ska vara det . Motionärerna understryker att alla register borde vara öppna för alla medlemsstaters myndigheter för att den gemensamma marknaden ska kunna fungera. m.fl. (C) framför i kommittémotion 2019/20:3246 yrkande 31 att åtgärder bör vidtas för att öka trafiksäkerheten och tillsynen samt minska olagliga cabotagetransporter. Motionärerna pekar på den hårda konkurrenssituationen i transportnäringen och på att det finns tecken på att åkerier som bedriver illegal verksamhet har ökat i antal. Även om polisen har fått ökade befogenheter att stoppa lastbilar och chaufförer som utför olagligt cabotage räcker resurserna dock inte till. Motionärerna anser att det är en prioriterad fråga att minska fusket på våra vägar och att det därför kan finnas anledning att gå vidare med ytterligare åtgärder som t.ex. krav på gps-sändare för de utlandsregistrerade åkare som trafikerar det svenska vägnätet enligt cabotageregelverket. Motionärerna vill även se fler trafikpoliser, fälttjänstemän från Transportstyrelsen och bättre samordning mellan olika myndigheter för att motverka brottsligheten inom transportsektorn. Motionärerna menar också att bristen på personal med kompetens att utföra kontroller är ett problem och att det därför behövs förstärkt bemanning av tillsyn på väg av tunga transporter. Enligt motionärerna skulle detta kunna ske genom upphandling av kompetensen inom andra strukturer än statens, t.ex. via besiktningspersonal eller andra aktörer som har möjlighet att bredda sitt kompetensområde. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2019/20:3347 yrkande 12 att ett gemensamt EU-register för kontroll av yrkesbehörigheter och fordonsuppgifter införs. Yrkeskompetensbevis (YKB) syftar till att höja och tydliggöra kompetensen hos yrkesförare, och inom EU finns ett gemensamt regelverk kring detta. Enligt motionärerna finns det dock en svart marknad där det erbjuds falska YKB, förarkort och körkort, vilket innebär att personer utan vare sig relevant utbildning eller rätt kompetens kan framföra tunga fordon på svenska vägar. När det gäller kontrollen av dessa förare är det enligt motionärerna av yttersta vikt att kunna säkerställa om en förare faktiskt har rätt behörigheter för att framföra den aktuella fordonskombinationen. Motionärerna menar att svensk polis och dess kontrolltjänstemän har ytterst begränsade möjligheter att kontrollera äktheten på yrkeskompetensbevisen och förarkorten och att risken att bli ertappad med falska handlingar är liten. Ett steg för att komma till rätta med detta är enligt motionärerna att det upprättas en gemensam databas inom EU, där polis och tjänstemän snabbt och enkelt kan kontrollera fordon och förare direkt på plats. Motionärerna föreslår vidare i samma motion yrkande 35 att befogenheterna för bilinspektörer utökas. Motionärerna pekar på att det är poliser med ett särskilt förordnande för flygande inspektion samt bilinspektörer som arbetar ute på kontrollplatserna. För att effektivisera kontrollerna bör verksamheten enligt motionärerna skiljas från ordinarie verksamhet och läggas under en särskild enhet inom polisen som ansvarar för kontroller av den yrkesmässiga trafiken. Motionärerna anser vidare att bilinspektör som tjänstebeskrivning ska slopas i samband med en sådan omorganisation och att det i stället ska inrättas en ny tjänstebeskrivning som ökar behörigheten hos denna personalgrupp. På så sätt skulle dagens tjänst som bilinspektör utgå och personalen utbildas till den högre tjänstenivån. Motionärerna anser dessutom att personalen ska kunna vara beväpnad, ha rättigheter att förhindra fortsatt färd och nödvändiga rättigheter att bruka våld i sin tjänsteutövning. Därigenom skulle personalen enligt motionärerna ha alla nödvändiga befogenheter för sin tjänsteutövning. Motionärerna föreslår i yrkande 37 att antalet kontrollplatser för vägtrafik utökas. Motionärerna pekar på att polisen disponerar ett antal kontrollplatser runt om i landet och att dessa ägs och förvaltas av . Enligt motionärerna torde dessa platser vara tillräckliga så länge det finns personal som kan utföra kontroller. Motionärerna menar att behovet av kontrollplatser för tung trafik behöver ses över när nya vägsträckor ska byggas. Motionärerna efterfrågar vidare i yrkande 38 en ökning av kontrollerna av farligt gods. Motionärerna framhåller att det i transporter som klassificeras som farligt gods finns ämnen som allvarligt kan skada människor, djur och miljö. Därmed ställs det väsentligt högre krav på de förare som utför den här typen av transporter. Enligt motionärerna utförs dock många transporter av farligt gods av förare som varken har rätt kompetens eller kör fordon som har rätt utrustning för den här typen av transporter. Motionärerna anser därför att den särskilda enhet som ska utföra kontroller av tunga godstransporter på väg även ska ges större möjligheter att utföra kontroller av fordon som transporterar farligt gods. Motionärerna föreslår vidare i samma motion yrkande 39 att kontrollerna av lastsäkring ska öka. Motionärerna pekar på att lastsäkring är ett av de viktigaste momenten för en yrkesförare eftersom löst eller dåligt säkrat gods på flaket kan glida av eller välta fordonet. Motionärerna konstaterar att dåligt förankrat gods utgör en stor fara för andra trafikanter. Enligt motionärerna bör därför den särskilda enhet inom polisen som ska utföra inspektioner på väg även ges större möjligheter att utföra lastsäkringskontroller och vid behov även kunna bötfälla förare samt hindra fortsatt färd till dess att en brist är åtgärdad. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 40 att fler kontroller av färdskrivare utförs. För att tillskansa sig fördelar på den seriösa åkerinäringens bekostnad förekommer det enligt motionärerna ett omfattande fusk med färdskrivare och förares aktiviteter. Motionärerna framhåller att detta är synnerligen allvarligt för trafiksäkerheten eftersom trötta förare utgör en olycksrisk. Motionärerna anser att den särskilda enhet inom polisen som de föreslår ska utföra inspektioner på väg, även ska ges större möjligheter att utföra kontroller av bl.a. manipulerade färdskrivare. Motionärerna önskar i samma motion yrkande 41 att tillämpningen av kör- och vilotider utreds. Enligt motionärerna är det polisen som i första hand upptäcker dem som fuskar i samband med vägkontroller medan den kontroll som Transportstyrelsen gör hos företag snarare är en automatiserad kontroll som stämmer av de administrativa brister som förarna har i sin hantering av färdskrivarna. Motionärerna anser att den typ av kontroller som Transportstyrelsen utför inte är effektiv i kampen mot det medvetna fusket och att det behövs en översyn av tillämpningen av kör- och vilotider eftersom det finns uppenbara brister i sättet att utföra dessa kontroller. Motionärerna förslår vidare i yrkande 42 att fler portabla vågar ska finnas tillgängliga. Enligt motionärerna är det i förebyggande syfte viktigt att tunga fordon kan vägas när och var som helst på vägnätet och att det därmed inte blir möjligt för ett överlastat fordon att välja en annan väg för att undvika vägning. Förutom haveririsken för överlastade fordon orsakar de även skador på vägnätet. Enligt motionärerna ska de portabla vågarna främst användas på det mindre vägnätet. Motionärerna anser att den särskilda enhet inom polisen som ska utföra inspektioner på väg, även ska ha tillgång till portabla vågar som komplement till stationära vågar. Motionärerna förslår vidare i samma motion yrkande 43 att företagsbaserade vågar ska kunna användas i större utsträckning. Motionärerna pekar på att det finns ett flertal företag ute i landet som har vågar där tunga fordon kan vägas. Dessa vågar genomgår enligt motionärerna årliga kalibreringar och torde därför även kunna användas för en situation där tunga fordon och fordonskombinationer ska vägas av kontrollpersonal. För att kunna väga tunga fordon på så många platser som möjligt bör enligt motionärerna den enhet som utför kontroll av den yrkesmässiga trafiken även ges möjlighet att teckna avtal med privata aktörer för att nyttja ledig vågkapacitet och minska statens investeringsbehov. Motionärerna föreslår slutligen i yrkande 45 att fler tung-trafik-kontroller ska utföras i företagens lokaler. Motionärerna menar att Transportstyrelsen, som är den myndighet som ansvarar för att genomföra företagskontroller, trots verksamhet, inte har lyckats att etablera en fungerande kontrollverksamhet. Motionärerna anser att det därför finns behov av omstrukturering eftersom fusket med exempelvis manipulerade färdskrivare och förarkort upptäcks i allt för låg utsträckning vid kontroller i företagens lokaler. Enligt motionärerna finns det fördelar med att återföra kontrollerna i företagens lokaler till vägkontrollverksamheten eftersom ledtiden från att en vägkontroll uppdagar fusk till att en kontroll i företaget genomförs avsevärt kan minskas. Dessutom återförs möjligheten att besöka företagen eftersom kontrollverksamheten sprids över landet. Motionärerna anser att Transportstyrelsens verksamhet med företagskontroller ska flyttas över till den nya särskilda enhet inom polisen vars uppgift är att kontrollera tung trafik. Åtgärder för kontroller och tillsyn av åkerinäringen Översyn av kontrollverksamheten av yrkesmässiga godstransporter genomförde /12 en uppföljning med fokus på tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg, och resultatet presenterades därefter i en rapport (2011/12:RFR8). I rapporten noterades att frågor om tillsyn och kontroll av yrkesmässiga godstransporter på väg rör flera utgiftsområden och berör flera utskott, departement och myndigheter. I uppföljningen konstaterades bl.a. att det behövs en tydligare styrning och samordning av myndigheternas tillsyn och kontroller och att en tillsynsstrategi behöver tas fram. Det framhölls också att det är viktigt att myndigheterna prioriterar brott inom yrkestrafiken och att det fördelas resurser till detta inom myndigheterna. Vidare påtalades vikten av att uppmärksamma hur specialkompetensen för kontroller av godstransporter på väg ska säkras långsiktigt inom polisen. Andra områden som uppmärksammades rörde bl.a. sanktionsväxlingar samt möjligheterna att hindra fortsatt färd. Efter trafikutskottets uppföljning av yrkesmässiga godstransporter på /12 har regeringen låtit genomföra ytterligare och återkommande uppföljningar av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. Detta har genomförts genom samarbete mellan Transportstyrelsen, , och i form av tillståndsmätningar av bl.a. tunga godstransporter på väg. De två första genomfördes och den senaste . I den senaste tillståndsmätningen (TSG 2017-3925) redovisar Transportstyrelsen bl.a. att de ser ett flertal steg i positiv riktning när det gäller godsekipagens regelefterlevnad. Förbättringar har skett när det gäller t.ex. teknisk beskaffenhet och lastsäkring. Transportstyrelsen ser oroande indikationer på att hastighetsefterlevnaden har försämrats, en ojämn utveckling när det gäller efterlevnaden av kör- och vilotider och att medan svenska förare har blivit bättre på att följa dessa regler visar utländska förare upp en sämre efterlevnad. Transportstyrelsen konstaterar att detta riskerar att få konsekvenser för såväl risken för olyckor som förutsättningarna för rättvisa villkor inom åkerinäringen. Utskottet ser positivt på att det efter trafikutskottets uppföljning har genomförts olika åtgärder för att förbättra kontrollmöjligheterna och regelefterlevnaden och därmed främja sund konkurrens inom yrkestrafiken och ökad trafiksäkerhet. Utskottet vill här bl.a. framhålla möjligheterna till s.k. klampning, sanktionsväxling och stärkt beställaransvar samt även att regeringen har låtit genomföra uppföljningar av de reformer som genomförts. Utskottet kan konstatera att det är ett antal myndigheter som sorterar under olika departement och utövar olika typer av kontroller och tillsyn som rör åkeribranschens verksamhet. Till dessa hör bl.a. , , , och . Samverkan och utbyte sker mellan dessa myndigheter liksom med tillsynsmyndigheter i andra europeiska länder. Utskottet har vid tidigare tillfällen påtalat att det inte finns någon mer genomgripande belysning att tillgå när det gäller förutsättningarna för dessa myndigheters tillsyn och kontrollverksamhet och dess betydelse för att främja trafiksäkerheten och konkurrens på lika villkor inom åkeribranschen. Utskottet har därför också tidigare särskilt uppmärksammat att regeringen i den nationella godstransportstrategin som presenterades aviserade en översyn av hur regelefterlevnaden på väg kan förbättras för att motverka osund konkurrens och öka trafiksäkerheten och att detta t.ex. kan handla om förstärkt myndighetssamordning eller om hur modern teknik kan användas i syfte att effektivisera kontrollerna. Mot denna bakgrund ser utskottet mycket positivt på att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att fler ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). Bakgrunden till uppdraget är att regeringen anser att det finns skäl att kartlägga och analysera den nuvarande kontrollverksamheten på yrkestrafikområdet för att få en samlad bild av hur och i vilken omfattning den bedrivs av behöriga myndigheter samt vilken effekt den har på hur yrkestrafikens regler följs. Regeringen anger i direktiven att utredaren ska ta ställning till hur befintliga strukturer kan förbättras men även arbeta fram ett alternativt förslag som innebär att vissa uppgifter överförs till någon annan myndighet än den som har ansvaret eller till en ny myndighet. Utredaren ska därför enligt direktiven – kartlägga och analysera myndigheternas nuvarande kontrollverksamhet av yrkestrafik på väg, bl.a. när det gäller hur och i vilken omfattning kontrollerna sker och den effekt de har för hur regler följs och därmed för brottsbekämpning, trafiksäkerhet, miljö, arbetsmiljö och sund konkurrens – göra en internationell utblick över hur kontrollverksamhet av yrkestrafik på väg har utformats för att regler ska följas bättre – föreslå åtgärder för att stärka kontrollverksamheten och ytterligare förbättra hur regler följs – t.ex. genom nya arbetssätt, effektiv användning av tekniska möjligheter, ökad myndighetssamordning och mer informationsutbyte – ta ställning till om en förändrad organisation för att bedriva kontroll av yrkestrafik på väg kan leda till en förbättring av hur regler följs med hänsyn tagen till resurseffektivitet och lämna förslag på en samlad organisation för kontrollverksamheten som innebär att vissa uppgifter överförs till någon annan myndighet än som har ansvaret eller till en ny myndighet samt föreslå direktiv till en genomförandeutredning. Enligt direktiven till utredningen ska översynen redovisas till regeringen . Som framgår av direktiven är det ett stort antal frågor av hög angelägenhetsgrad som ska belysas och analyseras, och utskottet ser därför med stort intresse fram emot det kommande resultatet av utredningen. Myndigheternas tillsynsarbete och ansvarsfördelningen för att genomföra företagskontroller och vägkontroller Kontroller på väg av yrkestrafiken utförs främst av bilinspektörer och poliser med specialistkompetens inom . Även tulltjänstemän utför vissa kontroller på väg, och har samma möjlighet som att hindra fortsatt färd genom s.k. klampning. Transportstyrelsen, och är myndigheter vars kontrollverksamhet av yrkestrafik främst är av administrativ karaktär. I och rådets direktiv /22/EG av om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv /599/EEG (kontrolldirektivet) regleras hur stor andel av kontrollerna av kör- och vilotider som ska genomföras som vägkontroller respektive företagskontroller.