bet · H701SfU17 · 2020-04-09 00:00:00 — Vidare noteras att har i uppdrag att stärka sjukförsäkringshandläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess. har i uppdrag att förstärka arbetet för att stödja individer i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. I sina årsredovisningar redovisar genomförda insatser och resultat. Utskottet konstaterar att en trygg och välfungerande sjukförsäkring ska se till människors förmåga att arbeta, snarare än att fokusera på deras begränsningar. Utskottet håller med om att det är ytterst väsentligt att villkoren i sjukförsäkringen och regelverket har en ändamålsenlig utformning. Det faktum att det är flera aktörer som har ansvar för att ge försäkrade stöd i sjukskrivningsprocessen innebär att aktörerna behöver föra en dialog och samverka. Om detta brister är det ytterst individen som hamnar i kläm. Särskilt viktigt är det att arbeta med tidig dialog. En tidig dialog ger förutsättningar för att kunna bygga en långsiktig och stabil samverkan, vilket gynnar den försäkrade. Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen vidtar för att modernisera sjukförsäkringssystemet och på det arbete som bedrivs med att skapa incitament för att förebygga sjukskrivning. Utskottet anser att det arbete som pågår bör avvaktas. Enligt utskottet finns det därför inte skäl för att göra ett tillkännagivande om bl.a. en översyn av sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen, införande av en ny rehabiliteringsmodell, ökade drivkrafter till arbete eller en utvärdering av reglerna för arbetsgivares ansvar. Motionerna 2019/20:2257 (M) yrkande 6, 2019/20:2796 (SD) yrkandena 8 och 12, 2019/20:3104 (V) yrkandena 2 och 9, 2019/20:2989 (KD) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1394 (S), 2019/20:1125 (S) och 2019/20:1128 (S) avstyrks med det anförda. Även motion 2019/20:1508 (MP) om att låta utreda möjligheten till basinkomst som utan villkor ges till alla avstyrks med det anförda. När det gäller kvalificering genom krav på bosättning och krav på laglig vistelse i för att få tillgång till trygghetssystemen och export av förmåner behandlas dessa frågor i betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:5). Utredningen föreslår bl.a. att en person ska vistas lagligt i för att få tillgång till svenska bosättningsbaserade förmåner. Förslagen bereds inom . Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:2833 (M) yrkande 11, 2019/20:3368 (M) yrkande 39, 2019/20:2836 (M), 2019/20:3121 (SD) yrkande 21, 2019/20:3229 (SD) yrkandena 1–3, 2019/20:3108 (C) yrkande 12 och 2019/20:3244 (C) yrkande 4. Personer som har sjukersättning enligt de regler som gällde före har möjlighet att arbeta ideellt och med politiska uppdrag och ändå behålla sin sjukersättning. Även övriga personer med aktivitets- eller sjukersättning som inte omfattas av dessa regler har en sådan möjlighet inom ramen för den restarbetsförmåga som personen bedöms ha kvar, den s.k. åttondelen. En bedömning måste göras i varje enskilt fall av hur aktiviteterna påverkar rätten till ersättning (RÅ 2006 ref. 17). Utskottet vill i detta sammanhang understryka värdet av ideellt arbete och politiska uppdrag eftersom det kan gynna den enskildes rehabilitering och återgång i arbete. Utskottet finner dock inte skäl att föreslå någon översyn av dessa regler eller reglerna för bedömning av arbetsförmåga för rätt till sjukpenning. Motion 2019/20:3104 (V) yrkande 5 avstyrks därför. När det gäller operativa ingrepp har rättspraxis efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma ett eventuellt sjukdomstillstånd efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet medfört. Bland annat beroende på de ytterligt svåra avgränsningsfrågor som kan uppkomma är utskottet inte berett att genom lagstiftning förändra den praxis som gäller ersättning i samband med olika sjukdomstillstånd. Yrkandet i motion 2019/20:91 (SD) avstyrks därmed. infördes merkostnadsersättning som en ny ersättning som ersätter handikappersättningen. Enligt reglerna ska personen ha fått sin funktionsförmåga nedsatt innan han eller hon har fyllt (50 kap. 4 § socialförsäkringsbalken, SFB). En arbetsgrupp vid föreslår i enlighet med principerna i Pensionsgruppens överenskommelse att åldersgränserna för rätt till merkostnadsersättning ska anpassas till och följa riktåldern och att de nuvarande 65-årsgränserna ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern för pension, dvs. , (Ds 2019:2). I proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv anger regeringen att de förslag som ska genomföras 2023 och 2026 planeras att läggas fram i samband med förslag om 65-årsgränserna i skattesystemet. Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Motion 2019/20:2796 (SD) yrkande 17 om att justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionsnedsättning avstyrks därför. När det gäller regelförenkling m.m. för medborgare som flyttat inom behandlas dessa frågor i betänkandet Svensk social trygghet i en globaliserad värld (SOU 2017:5). Förslagen bereds inom . Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Motion 2019/20:636 (S) avstyrks med det anförda. lämnar uppgifter till om utbetalda skattepliktiga ersättningar och skatteavdrag, s.k. arbetsgivardeklaration på individnivå. Vidare har för vissa ändamål direktåtkomst till beskattningsdatabasen för att inhämta uppgifter per betalningsmottagare och vissa andra uppgifter i en arbetsgivardeklaration (2 kap. 8 c § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet). omfattar bidragsbrottslagen även vissa stöd, bidrag och ersättningar till enskilda personer, men som betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den personen. Det kan t.ex. vara tandvårdsstöd eller assistansersättning. Även lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen utvidgades på samma sätt och avser dessutom pensioner. Underrättelseskyldigheten gäller även för kommuner. Dessutom skärptes straffen för bidragsbrott (prop. 2018/19:132, bet. 2019/20:SfU8, rskr. 2019/20:13). Delegationen mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet föreslår en rad åtgärder och förslag som syftar till att säkerställa korrekta utbetalningar, både (SOU 2019:59). Förslagen bereds inom . Vidare noteras att en utredning ska lämna förslag på hur en samordnande funktion för statliga utbetalningar från välfärdssystemen kan öka möjligheterna att förhindra felaktiga utbetalningar, effektivisera utbetalningsprocesser och förbättra servicen till medborgarna (dir. 2018:50). Uppdraget ska redovisas . Som utskottet uttalat tidigare behöver samhällets förmåga stärkas för att stoppa och lagföra personer som ägnar sig åt brottslighet riktad mot välfärdssystemet. Utskottet förutsätter att pågående arbete bedrivs skyndsamt och anser att pågående utredningar och regeringens beredning bör avvaktas. Motionerna 2019/20:1489 (M), 2019/20:1490 (M), 2019/20:1967 (M) yrkande 3, 2019/20:2623 (M) yrkande 2, 2019/20:2796 (SD) yrkande 15, 2019/20:3191 (KD) yrkande 34 och 2019/20:941 (S) yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda. Utskottet anser inte att kan vara skyldig att underrätta försäkringsbolag om att utbetalningar av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det borde vara den försäkrades skyldighet att göra detta. Försäkringsbolaget bör vara skyldigt att informera den försäkrade om denna skyldighet. Motion 2019/20:1067 (M) avstyrks därmed. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid när han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt socialförsäkringsbalken. En särskild utredare ska föreslå hur och rådets direktiv (EU) om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU ska genomföras i svensk rätt (dir. 2019:97). Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att pågående arbete bör avvaktas. Utskottet är därmed inte berett att tillstyrka yrkanden om att utreda en modell för vård av föräldrar eller närstående. Därmed avstyrks motionerna 2019/20:2181 (M), 2019/20:2796 (SD) yrkande 18, 2019/20:3293 (KD) yrkande 90 och 2019/20:2989 (KD) yrkande 14. Trygghetssystem för företagare och studerande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. deltidssjukskrivning vid studier, översyn av trygghetssystemen för företagare och studerande och beräkning av sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Jämför reservation 13 (SD), 14 (C), 15 (KD) och 16 (L). Den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete utgör den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI) (25 kap. 2 § SFB). För att få bl.a. sjukpenning krävs att den försäkrade har kvalificerat sig för en SGI. Grundregeln för att en person ska ha en SGI är således att han eller hon har en inkomst av förvärvsarbete. Om förvärvsarbetet avslutas upphör även SGI:n. Det finns dock en efterskyddstid (26 kap. 18 § SFB). Det är möjligt att behålla SGI:n i de fall den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av något skäl som anges i 26 kap. 11–18 a §§ SFB (SGI-skyddad tid). Omständigheter som ger rätt till skydd av SGI:n kan t.ex. vara att den försäkrade studerar, är föräldraledig eller har ett kortare avbrott i förvärvsarbetet. infördes nya regler för sjuk- och föräldrapenning, karenstid och sjuklön för företagare. Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , men med möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . Vidare gäller en uppsägningstid vid begäran om kortare karenstid som motsvarar det antal dagar med vilket karenstiden förkortas. Ju längre karenstid, desto lägre blir avgiften. En näringsidkare som har fyllt kan dock inte byta till en kortare karenstid. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte för en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även (25 kap. 9 § SFB). För en försäkrad som bedriver näringsverksamhet i form av aktiebolag beräknas SGI:n på den lön som tas ut från bolaget. Det innebär att om den försäkrade blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. För den som bedriver näringsverksamhet som fysisk person eller i form av t.ex. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI:n med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. En försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete och bedriver näringsverksamhet, i form av en enskild näringsverksamhet, ett handelsbolag eller ett kommanditbolag, kan under ett uppbyggnadsskede få en SGI som minst motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning, s.k. jämförelseinkomst. Det gäller oavsett om det är fråga om ett nystartat företag eller om den försäkrade har övertagit en redan etablerad verksamhet (25 kap. 9 § SFB). beräknas SGI för företagare som startar ett aktiebolag på inkomsten av anställningen i aktiebolaget enligt principerna som gäller för övriga företagare under företagets uppbyggnadsskede (25 kap. 7 a § SFB). Tiden för uppbyggnadsskedet är 36 månader. lämnas uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå till , dvs. per betalningsmottagare (bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256). Uppgifterna lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Ett företag kan få avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Ett avdrag ska återföras till beskattning senast det sjätte taxeringsåret efter det taxeringsår som avdraget hänför sig till. Fonderna underlättar företagens finansiering med eget kapital och ger en möjlighet till förlustutjämning bakåt. En omständighet som ger rätt till SGI-skydd är att den försäkrade studerar med studiestöd. Med studiestöd avses studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd. För att skydda sin SGI måste den försäkrade ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd sedan den försäkrade utförde det arbete som SGI:n grundades på. Under studierna är SGI:n vilande och den försäkrade kan inte få någon sjukpenning på den vilande SGI:n förrän studierna har avslutats. En studerande kan dock vid sjukdom få sjukpenning baserad på sådant arbete som sker vid sidan av studierna, s.k. studietids-SGI (26 kap. 19 §). kan den som studerar på heltid vara sjukskriven på halvtid och behålla studiemedlen om den studerande på grund av en väldokumenterad sjukdom riskerar att få en eller flera längre sjukperioder (3 kap. 28 § studiestödsförordningen [2000:655]). Särskilda regler gäller för den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde. I sådana fall är den studerandes SGI skyddad även om den studerande inte fått studiestöd. SGI-skydd gäller även för den som uppbär bidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå samt för den som får studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd (2 § förordningen [2000:1418] om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst). För den som inte har haft någon förvärvsinkomst innan studierna påbörjades finns ett särskilt försäkringsskydd i studiemedelssystemet som innebär att en studerande har rätt att behålla sina studiemedel vid sjukdom, trots att han eller hon inte studerar. Det krävs i dessa fall bl.a. att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. En eventuell lånedel kan även skrivas av för tiden efter 30 dagars sjukdom. (3 kap. 26–32 §§ och 4 kap. 11 § studiestödsförordningen [2000:655]). Vidare gäller ett SGI-skydd för försäkrade för eftergymnasiala studier oavsett om de får studiemedel eller inte, dock under förutsättning att utbildningen är på minst halvtid och berättigar till studiestöd (26 kap. 11 § SFB). Vidare gäller ett SGI-skydd för studier på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande utbildning i t.ex. folkhögskola för de försäkrade som på grund av sin ålder inte är berättigade till studiehjälp, oavsett om den studerande får studiestöd eller inte. När det gäller en försäkrad med sjukersättning har han eller hon möjlighet att arbeta eller studera utan att förlora rätten till ersättning, s.k. vilande sjukersättning (36 kap. 18 § SFB). Studiemedel betalas dock ut först vid 50 procents studietakt. Studielån som avser den del av en sjukperiod som följer efter en karenstid ska inte betalas tillbaka (4 kap. 10 och 11 §§ studiestödsförordningen). I motion 2019/20:2438 av i (M) begärs ett tillkännagivande om att införa samma karenstid för sjukpenning för den som betalar egenavgift som för den som har anställning. Karenstiden för den som inte gjort ett aktivt val bör ändras till en. I kommittémotion 2019/20:381 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att slopa åldersgränsen för egenföretagare och göra det möjligt att även efter fritt ändra karenstid i sjukförsäkringen. I partimotion 2019/20:3108 av (C) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att trygghetssystemen bör anpassas bättre till företagare. Ersättningar bör baseras på faktiskt uttagen lön, med övergångsregler för nystartade företag. Mindre arbetsuppgifter som krävs för företagets fortlevnad bör vara möjlig att kombinera med exempelvis att söka jobb och ta ut föräldraledighet. I kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa e‑inkomst samt bättre ekonomiskt skydd för företagare och de med egenanställning. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att se över sjukförsäkringen för att bättre möta företagares villkor. Allt som är skattegrundande ska inrapporteras och elektroniskt till från befintliga lönesystem och ersätta den nuvarande månadsvisa arbetsgivardeklarationen och den årsvisa kontrolluppgiften genom ett system som myndigheten utvecklar. Vidare bör Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om förbättringar för företagare och uppdragstagare, med bättre skydd under uppbyggnadsskedet och främjande för företagare och jämställdhet, införas omgående. I kommittémotion 2019/20:3260 av m.fl. (C) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att se över regelverket för periodiseringsfonder så att inkomsterna blir sjukpenninggrundande. Även i motion 2019/20:416 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över om inkomster som förs till periodiseringsfond kan ingå i SGI. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det bör utredas hur inkomsterna ska ingå i SGI. Inkomster som överförts till en periodiseringsfond under intjänandeåret eller beskattningsåret räknas inte med i SGI, vilket är orimligt. Det kan leda till avslag på sjukpenning trots att inkomsten beskattats. I motion 2019/20:407 av och (båda C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om skyldighet att vara välinformerad om egenanställning. kunskaper om egenföretagare behöver stärkas eftersom ärenden inte behandlas på ett likvärdigt sätt. I motion 2019/20:197 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra en helhetsöversyn av trygghetssystemen för att inkludera företagare. Företagande bör uppmuntras och befintliga hinder för företagare bör tas bort. I motion 2019/20:1790 av Per Åsling (C) begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för beräkning av SGI utifrån deklarerat resultat på erlagda egenavgifter. Administration bör underlättas och det bör vara enklare för företagare att beräkna SGI. I kommittémotion 2019/20:2989 av m.fl. (KD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemet. SGI-skyddet bör stärkas genom att t.ex. införa SGI baserat på historiska inkomstunderlag. I motion 2019/20:564 av (S) begärs ett tillkännagivande om att verka för att öka tryggheten för egenföretagare vid sjukdom och föräldraledighet. Bland annat bör informationsskyldighet vidareutvecklas, och myndighetens arbete med dessa frågor bör följas upp på ett bättre sätt. I motion 2019/20:2291 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga möjligheterna att se över villkoren för småföretagare. Det är inte rimligt att småföretagare har ett sämre skydd än de flesta anställda. Därför bör företagares förutsättningar för trygghetsgaranti och ersättning vid långvarig sjukdom ses över. I kommittémotion 2019/20:2796 av m.fl. (SD) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om studier som rehabilitering. Den försäkrade bör få rätt att behålla sin SGI vid studier, även om studietakten är lägre än . I kommittémotion 2019/20:3250 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att se över studenters trygghet vid sjukskrivning. Regeringen bör se över om försäkrade kan vara deltidssjukskrivna och behålla studiemedlet på deltid och om det är lämpligt att fattar beslut om detta. I kommittémotion 2019/20:3188 av m.fl. (KD) yrkande 54 begärs ett tillkännagivande om att de sociala trygghetssystemen bättre behöver anpassas till studenter. I yrkande 63 begärs ett tillkännagivande om studenters karensdagar och möjlighet till deltidssjukskrivning. En generell möjlighet till deltidssjukskrivning för studerande behöver utredas. Även studenters karensdagar, som är till skillnad från anställda som har en karensdag, bör ses över. I kommittémotion 2019/20:3338 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att se över SGI-reglerna för forskare. Även i motion 2019/20:2762 av (L) begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna till SGI för postdoktorala forskare . Överhoppningsbar tid och begreppet ”studier inom det egna yrkesområdet” bör vidgas till att omfatta upp till stipendiefinansierade post doc-studier, oavsett om sådana postdoktorala studier genomförs med stipendiefinansiering, och oavsett om studierna genomförs i eller utomlands. I motion 2019/20:1512 av och (båda MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge studenter samma möjlighet till sjukskrivning och rehabilitering som anställda. Det ska finnas en generell möjlighet för studerande att kunna vara sjukskrivna på deltid. Även rehabiliteringsansvaret för studenter behöver förbättras. Utskottet kan konstatera att det har vidtagits en rad åtgärder för att öka tryggheten för företagare och utjämna skillnaderna mellan företagare som valt olika företagsformer. Bland annat kan en SGI under uppbyggnadsskede fastställas även för företagare som startar aktiebolag. trädde regler om uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen i kraft fullt ut. Arbetsgivardeklarationen lämnas elektroniskt. Syftet är att underlätta för betalningsmottagare, företag och andra utbetalare och systemet förväntas ge positiva offentligfinansiella effekter. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har föreslagit att ersättning till företagare oavsett företagsform under ett uppbyggnadsskede ska baseras på inkomster närmast före den månad då verksamheten startade, s.k. historiska inkomster (EGI). Det kan t.ex. innebära att tidigare inkomster kan ligga till grund för SGI även för den som har startat ett aktiebolag, (SOU 2012:47 och SOU 2015:21). Beredning pågår inom . Utskottet kan vidare konstatera att en utredare har fått i uppdrag att bl.a. utforma en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (dir. 2018:8). Bland annat EGI berörs i direktiven. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation bedömer bl.a. att fortsatta åtgärder och analyser är angelägna inom bl.a. områdena för SGI för företagare med enskild firma samt för regler som rör karens och sjukskrivning samt rehabilitering för företagare. Även frågan om periodiseringsfonder berörs i utredningsbetänkandet (SOU 2019:41). Förslaget bereds inom . Med beaktande av vad som sagts och med hänsyn till att det arbete som pågår bör avvaktas avstyrks motionerna 2019/20:2438 (M), 2019/20:381 (SD), 2019/20:3108 (C) yrkande 15, 2019/20:3250 (C) yrkandena 12 och 13, 2019/20:3260 (C) yrkande 12, 2019/20:416 (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:407 (C) yrkande 1, 2019/20:197 (C) yrkande 1, 2019/20:1790 (C), 2019/20:2989 (KD) yrkande 13, 2019/20:564 (S) och 2019/20:2291 (S). Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtgärder för att öka tryggheten för studerande. Som utskottet nämnt föreslår Parlamentariska socialförsäkringsutredningen (SOU 2015:21) att det nuvarande systemet med SGI baserad på framtida inkomster ska kunna bytas ut mot ett system byggt på historiskt ersättningsgrundande inkomster. Vid beräkningen av historiska inkomster föreslås tiden med studier vara överhoppningsbar. I delbetänkandet Ökad trygghet för studerande som blir sjuka (SOU 2018:9) föreslås bl.a. kortare karenstid för rätt till avskrivning av studielån, förtydligat ansvar för studieinriktad rehabilitering, och en tidsgräns för rätt till studiemedel under sjukdom. Förslagen har remitterats och bereds inom . Utskottet välkomnar regeringens pågående arbete för att stärka studerandes ekonomiska trygghet vid sjukdom. Det är viktigt att det finns ett tydligt ansvar för att hjälpa studerande att komma tillbaka till studier efter en längre tids sjukdom. Detta förbättrar individens trygghet och bidrar också till en ökad genomströmning i utbildningarna. Vidare kan det ha stor betydelse för karriärbyte och för studerande med familj. Pågående utredningar och regeringens beredning av lämnade och kommande förslag bör avvaktas. Motionerna 2019/20:2796 (SD) yrkande 11, 2019/20:3250 (C) yrkande 10, 2019/20:3188 (KD) yrkande 54 och 63, 2019/20:3338 (L) yrkande 9, 2019/20:2762 (L) och 2019/20:1512 (MP) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. införa en för enskilda i sjukskrivningsprocessen, kvalitetssäkra bedömningarna om de medicinska underlagen, samköra uppgifter mellan och Arbetsförmedlingen och införa en rätt för den försäkrade att träffa en försäkringsläkare. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 18 (C), 19 (V), 20 (KD).