bet · H701NU15 · 2020-04-17 00:00:00 — Utskottet ser inga skäl att ändra sin tidigare bedömning och avstyrker därmed motionerna 2019/20:384 (SD), 2019/20:1888 (M) och 2019/20:2669 (M) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör handels- och investeringsfrämjande. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C), 18 (V) och 19 (KD). Utländska direktinvesteringar är viktiga för välstånd, tillväxt och sysselsättning, anför och (båda S) i motion 2019/20:921. Motionärerna anser att regeringen jobbar aktivt med att främja utländska direktinvesteringar men ser ändå ett behov av att regeringen ser över möjligheten att inrätta en samordningsinstans för utländska direktinvesteringar i . Exportkrediter som möjliggör finansiering av fossil råvaruutvinning som kraftgenerering behöver enligt vad som anförs i motion 2019/20:1198 av m.fl. (S) fasas ut. Det skulle göra till det första landet i världen med fossilfri exportkreditverksamhet och enligt motionärerna också sända en tydlig signal till andra länder att exportkrediter inte ska bidra till fortsatt inlåsning i ett ohållbart fossilberoende utan i stället användas för att stödja den nödvändiga energiomställningen. I kommittémotion 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 36 anförs att koldioxidfri el medför stora möjligheter för att bidra till klimatmålens uppfyllelse men också att skapa nya jobb och exportmöjligheter. Industrin och transportsektorn bör enligt motionärerna i största möjliga mån dra nytta av att har ren el, och motionärerna förordar därför att ska uppmana regeringen att se över möjligheterna att attrahera energiintensiv industri till . I kommittémotion 2019/20:2677 av m.fl. (M) yrkande 22 i denna del framhålls vikten av att skapa förutsättningar för ökad tjänsteexport inom välfärdssektorn. Motionärerna framhåller att svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt sett hög klass och menar att välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som industriprodukter. Ett övergripande problem är enligt motionärerna möjligheterna att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. Vidare anförs i yrkande 23 att regeringen bör utveckla insatserna för svenska företags möjlighet att medverka i FN-upphandlingar. Motionärerna påpekar att FN 2014 upphandlade varor och tjänster globalt för , varav upphandlades från , vilket vida understiger andel av FN:s budget. (M) förordar i motion 2019/20:1324 att ska uppmana regeringen att ta fram en tydlig marknadsföringsstrategi för ökad export av svensk mat. Motionären menar att många andra länder har kommit mycket längre i sitt arbete med att marknadsföra och sälja sina matprodukter runt om i världen och anser att bör ta lärdom av hur dessa länder arbetar för att lyckas med export av egenproducerad mat. En marknadsföringsstrategi skulle kunna leda till ökad export och därmed skapa fler arbetsplatser i , anför motionären. Den internationella konkurrensen har ökat i småbåtsindustrin, och den svenska exporten har minskat, konstateras det i motion 2019/20:2980 av (M). Motionären föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se över möjligheten att införa exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos den svenska småbåtsindustrin. I kommittémotion 2019/20:373 av m.fl. (SD) lämnas förslag om inriktningen för Business verksamhet inom det statliga uppdraget. Motionärerna anser enligt yrkande 1 att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att ge Business i uppdrag att ge tillväxtekonomier som eftersträvar att upprätthålla mänskliga rättigheter högre prioritet. Motionärerna anför att en sådan inriktning skulle leda till att Business kan verka för ekonomisk tillväxt både i och globalt som på riktigt bidrar till demokratiseringsprocesser och stärkande av levnadsvillkor utomlands. Motionärerna förordar vidare i yrkande 2 att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge Business i uppdrag att verka för ökad export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering och miljöteknik. I motionen konstateras att detta är ett område där efterfrågan på tekniska och innovativa lösningar är stor och som det därmed finns betydande potential inom för svenska företag framöver. I kommittémotion 2019/20:376 av m.fl. (SD) framhålls att har många konkurrensfördelar när det gäller etablering av datacenter, som t.ex. kallt klimat, tillgång till kompetens och en bra it-infrastruktur med stor kapacitet. Motionärerna konstaterar att det finns ett ökande behov av datalagring och därmed etablering av datacenter. För att utöka möjligheterna att nyetableringar av datacenter sker i efterfrågar motionärerna i yrkande 1 en nationell strategi som ska kanalisera de många konkurrensfördelar som har, och föreslår att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att utarbeta en sådan strategi. I kommittémotion 2019/20:394 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att göra en utvärdering av svenska sektorers långsiktiga importbehov. Svensk export är beroende av import, och politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar när det gäller vissa produkter eller naturliga orsaker är alla faktorer som kan förändra den globala hemmamarknaden. Motionärerna framhåller vidare vikten av att stärka svenska exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter och tjänster som befinner sig högt upp i värdekedjan och förordar i yrkande 5 ett tillkännagivande om detta. Befintliga nationella konkurrensfördelar bör förädlas för att stärka marknadsandelar och för att ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner. I motionen finns även förslag om den statligt finansierade exportrådgivningen. I yrkande 16 förordar motionärerna att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att utreda hur framtida regional exportrådgivning även ska kunna upphandlas av fristående aktörer. Vidare bör regeringen även enligt yrkande 17 överväga att införa en nationell samordning av medel avsedda för exportfrämjande och andra statliga insatser så att insatser inom exportfrämjande och t.ex. insatser för näringslivet och arbetstagarna inte drar åt olika håll. Det finns en potential för svenska företag att bidra till minskade nettoutsläpp av koldioxid i ett globalt perspektiv genom att exportera energieffektiva produkter, konstateras det i kommittémotion 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 7. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att export som främjar energieffektivitet bör främjas. Svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . Det skriver m.fl. (SD) i kommittémotion 2019/20:603. För att främja exporten av svenska livsmedel förordas i yrkande 27 ett tillkännagivande om att små och medelstora livsmedelsföretag ska få stöd med kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel. I kommittémotion 2019/20:754 av m.fl. (SD) yrkande 5 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att Business ska ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Detta skulle enligt vad som anförs i motionen kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området som tillväxten ökar. Det skulle också kunna möjliggöra en billigare import av varor till . Statliga exportåtgärder som exportstrategin och exportkrediter ska fokusera särskilt på grön teknik och grön omställning i linje med , enligt ett förslag till tillkännagivande i partimotion 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 25. I kommittémotion 2019/20:3252 av m.fl. (C) yrkande 7 konstateras att endast omkring 10–av de små och medelstora företagen bedriver exportverksamhet, varav många som underleverantörer. Motionärerna menar att är en alltför begränsad testmarknad för små och medelstora företag och efterlyser åtgärder för att underlätta steget till export för dessa företag. I kommittémotion 2019/20:3258 av m.fl. (C) yrkande 10 förordas ett likalydande tillkännagivande som det i motion 2019/20:3107 (C) om att statliga exportåtgärder som exportstrategin och exportkrediter ska fokusera särskilt på grön teknik och grön omställning i linje med . Även i kommittémotion 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkande 46 förordas ett likalydande tillkännagivande som det i motionerna 2019/20: 3107 (C) och 2019/20:3258 (C) om att statliga exportåtgärder som exportstrategin och exportkrediter ska fokusera särskilt på grön teknik och grön omställning i linje med . I kommittémotion 2019/20:219 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att det mot bakgrund av ett akut behov av omställning är obegripligt att handels- och investeringsfrämjandet som sker genom statliga bolag och myndigheter till så stor del kommer fossilindustrin till del. Motionärerna förordar därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med nya riktlinjer som stoppar stöd från statliga bolag och myndigheter till miljö- och klimatskadliga investeringar. har potential att exportera mer livsmedel, sägs det i kommittémotion 2019/20:2760 av m.fl. (KD). Motionärerna förordar i yrkande 31 ett tillkännagivande om att underlätta den svenska livsmedelsexporten, bl.a. genom att inrätta livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga marknader. I motionen efterfrågas även ett tydligt främjandeuppdrag till Business , och motionärerna anser även att kompetensen inom livsmedel behöver förbättras hos Business . Business ska tillhandahålla information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt liksom om potential och mervärdet i att förädla produkter för export. bör ge regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ett Business Sweden-kontor öppnas i , anför (KD) i motion 2019/20:2785 yrkande 2. Motionären konstaterar att är med på lista över prioriterade handelspartner, men att Business trots det inte har något kontor i landet utan att förbindelserna i stället sköts från Europakontoret i . I motion 2019/20:2448 av och (båda MP) lämnas fler förslag på tillkännagivanden om statliga exportkrediter. Enligt yrkande 1 fördas att () och () ska upphöra med finansiellt stöd till fossila investeringar. I yrkande 2 förordas vidare att EKN och SEK ska offentliggöra alla projekt som beviljas stöd för att möjliggöra en effektivare granskning av deras verksamhet. EKN och SEK bör vidare enligt yrkande 3 ha främjandet av hållbar export som huvuduppdrag. Slutligen bör inom internationella organisationer, såsom och EU, verka för att de globala finansiella flödena styrs om i enlighet med och Agenda 2030 enligt yrkande 4. m.fl. (MP) efterfrågar i motion 2019/20:2863 yrkande 2 exportstöd till svensk bild och form. Exportstödet skulle enligt motionärerna kunna utformas på flera sätt, t.ex. genom ett riktat stöd till professionella aktörer inom mellanledet för bild och form, genom uppdrag till eller genom en modell med regional exportrådgivning inriktad på bild och form. beslutade regeringen om export- och investeringsstrategi. Strategin är framtagen av regeringen samt och Liberalerna. Strategin beskrivs som en vidareutveckling av den tidigare exportstrategin för med fokus på ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Satsningen syftar till att bidra till ökad tillväxt och fler jobb i hela landet. Strategin ska också bidra till målsättningen att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030 i linje med regeringens handlingsplan –2020. För att maximera nyttan av exportfrämjandet anförs att fokus läggs på att stötta små och medelstora företags export samt på marknader med hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. Den utvecklade strategin ska främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för företag i hela landet att växa och nå ut på de globala marknaderna. Den ska vidare bidra till fler högkvalitativa utländska investeringar i hela landet. I strategin betonas bl.a. att nästan helt fossilfria elproduktion ger förutsättningar att producera produkter med lägre koldioxidavtryck än motsvarigheter från länder med en mer fossilbaserad energimix. Genom att exportera dessa produkter bidrar svenska företag till klimatomställningen. Svenska företag exporterar i hög utsträckning även produkter och tjänster som i sig själva bidrar till minskade utsläpp och ökad miljönytta. På så vis bidrar näringslivet till såväl som det nationella miljömålsarbetet och FN:s Agenda 2030. Genom att driva frågan om hållbar upphandling kan främja en hävstång för ökad ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet globalt. Upphandlingsprocesser med tydligare hållbarhetskriterier skulle gynna svenska företag eftersom de ofta erbjuder lösningar som är miljömässiga och konkurrenskraftiga ur ett livscykelperspektiv. I strategin har följande fem strategiska målsättningar formulerats: export ska öka, både i absoluta tal och som andel av BNP. Fler små och medelstora företag ska exportera. ska vara pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. innovationsledarskap ska användas för att stärka näringslivets exportförmåga och internationella konkurrenskraft. attraktionskraft för utländska investeringar, kompetens, talanger och besökare ska öka. I arbetet med strategin har de påbörjade insatserna setts över och kompletterats med nya eller förstärkta insatser. Bland insatserna kan nämnas att arbetet med att vinna stora strategiska affärer ska vässas ytterligare. Vidare ska regeringen driva på för att de internationella och europeiska regelverken för bl.a. exportkrediter och annan offentlig handelsfinansiering bidrar till hållbarhet och uppfyllandet av . Svenska företag som vill etablera sig på nya marknader eller konkurrera om stora kontrakt ska i större utsträckning få stöd på plats. Främjandet när det gäller upphandlingar finansierade genom FN, och andra internationella organisationer ska fortsätta och svenska företags deltagande i dessa upphandlingar ska öka. Satsningen på regionala exportcentrum ska utvecklas och satsningarna på svensk livsmedelsexport ska fortsätta. Möjligheterna att inom investeringsfrämjandet inrätta en gemensam stödfunktion för internationell kompetens i samverkan med utvalda kommuner för att efter nordisk modell bistå med praktiska frågor om etablering i undersöks. Regeringen presenterade En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). I propositionen föreslås en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrens-kraftig livsmedelskedja som ska ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Det övergripande målet för strategin föreslås vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Vad gäller livsmedelsexport bedömer regeringen att en ökad export och fler exporterande företag kan stärka tillväxten i den svenska livsmedelskedjan, och därför bör man fortsätta att utveckla exportfrämjande insatser. Regeringen konstaterar att den svenska exporten varit beroende av ett fåtal företag, vilket gör utvecklingen känslig för enskilda företags utveckling. Regeringen delar bedömning att ökad export av livsmedel är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn och anser att det är viktigt att fler företag exporterar och därmed bidrar till tillväxten i livsmedelskedjan. Regeringen bedömer vidare att branschorganisationer har en viktig roll i att vägleda och koordinera företagen att hitta nya marknader. Framgångsrik export kräver också att företagens potentiella utländska kunder har tillräcklig information om vad de svenska företagen har att erbjuda. Staten bör därför i samverkan med företag och branschorganisationer genomföra insatser för kunskapsspridning om svensk livsmedelsproduktion. Regeringen konstaterar också att det informationsbehov som livsmedels-företag som vill agera på utländska marknader har är en utmaning, inte minst för små och medelstora företag eftersom kostnaden för att skaffa relevant kunskap och kompetens kan vara mycket hög. Långsiktiga satsningar behöver därför göras för att underlätta för företag att ta del av den kunskap och information som de behöver för att kunna exportera. Regeringen anser att det behövs insatser för att främja och underlätta export och gör därför bedömningen att exportfrämjande insatser för livsmedelsexporten bör fortsätta att utvecklas. Även myndigheternas kunskap om livsmedelsexport bör stärkas och arbetet med att undanröja tekniska handelshinder vidareutvecklas. I livsmedelsstrategin ingår en satsning på livsmedelsexporten under varumärket ”Try Swedish” som stöttar små och medelstora företag på utvalda marknader med särskilt stor potential. Inom handelspolitiken arbetar regeringen för att säkra marknadstillträdet för svenska företag och deras produkter och tjänster. En särskild insats avser att säkerställa produktgodkännanden på marknader utanför EU med särskilt stor potential för livsmedelsexport. beslutade regeringen om Livsmedelsstrategins handlingsplan del 2. Handlingsplanen består av ett antal olika åtgärder som ska bidra till att nå livsmedelsstrategins övergripande mål –2025. Inom ramen för handlingsplanen ska det bl.a. genomföras en satsning för att få svenska anläggningar godkända för export till tredje land. För att öka marknadstillträdet för svenska livsmedel och jordbruksvaror ska arbetet med att utveckla exportgodkännanden fortsätta att utvecklas. Vidare ska det genomföras ett livsmedelsexportprogram med fokus på små och medelstora företag och ett regionalt exportprogram för innovativa livsmedelsföretag och livsmedelsföretag med en stor potential att nå ut på exportmarknaden. Satsningen på livsmedelsexportansvariga stationerade på potentiella tillväxtmarknader som kan bidra till att svenska företag får en kontakt på den specifika marknaden och bidra till att svenska företag finner nya exportmöjligheter ska fortsätta. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) konstaterade att energiskatten på el för tjänsteföretag i var jämförelsevis hög i förhållande till andra länder, inklusive länder i omedelbara närhet. sänktes därför energiskatten på för-brukning av elektrisk kraft i större datacenter () till samma nivå som den som gäller för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksam-het. Syftet med sänkningen var att förbättra konkurrenskraften för datanäringen och stärka förutsättningarna för nyetableringar. I budgetpropositionen föreslog regeringen att energiskattenedsättningen för elförbrukning i datorhallar skulle utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Förslaget väntas gynna den förväntade expansionen av branschen. godkände förslaget (bet. 2017/18:FiU1). Regeringen har vidare gett Business i uppdrag att främja investeringar i datacenter. Business bedriver tillsammans med ett antal regionala aktörer projektet by . Projektet marknadsför internationellt och för en dialog med internationella företag om etablering av datacenter i . Statsrådet besvarade en fråga från Boriana (M) om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att det ska finnas rättvisa förutsättningar för hela datacenterbranschen, inklusive co-location-företagen (fr. 2018/19:170). Statsrådet anförde att regeringen har arbetat med att ge datacenterbranschen goda förutsättningar, dels genom sänkt energiskatt för den som förbrukar el i en datorhall, dels genom att definitionen av datorhall har utvidgats, vilket har inneburit att branschen har en skattemässigt gynnad position. (Business ) ansvarar för det statligt finansierade export- och investeringsfrämjandet och ägs till lika delar av staten och (). Business bildades då och Invest slogs samman. I linje med ett årligt riktlinjebeslut som beslutas av regeringen har Business både ett exportfrämjande uppdrag att hjälpa svenska företag att öka sin globala försäljning och ett investeringsfrämjande uppdrag att hjälpa internationella företag att investera och expandera i . Årsuppdraget inom den exportfrämjande verksamheten syftar till att stärka svenska företags internationalisering och därmed bidra till ökad export, sysselsättning och hållbar tillväxt i hela . Årsuppdraget inom den investeringsfrämjande verksamheten syftar till att attrahera och underlätta utländska investeringar i och därmed bidra till ökad sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. I riktlinjerna framgår bl.a. att Business ska prioritera institutionell närvaro på tillväxtmarknader som bedöms ha långsiktig potential för svenska företag men där särskilt finansiellt stöd krävs för att finansiera verksamheten. I riktlinjerna anförs vidare att regeringens ambitioner med att förverkliga målsättningar och driva omställning till stöd för klimatmålen och hållbar utveckling bör återspeglas i verksamheten. Näringslivets roll i omställning är avgörande. Business har vidare ett antal särskilda uppdrag. I sammanhanget kan nämnas uppdraget om en fortsatt satsning på livsmedelsexport och att bistå svenska företags exportambitioner i enlighet med uppdraget i livsmedelsstrategin och uppdraget om startup-företag och scaleup-företag inom klimat- och miljövänliga lösningar. Utredning om ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar fick en särskild utredare i linje med vad som aviserats i exportstrategin i uppdrag att göra en översyn av investeringsfrämjandet i (dir. 2018:3). I direktivet angavs att investeringsfrämjandet har ökat i betydelse och att utländska investeringar som tillför kapital, kunskap, kompetenser och nya marknader till svenskt näringsliv har betydelse för svensk sysselsättning och export. Ett delbetänkande lämnades och ett slutbetänkande efter ett tilläggsdirektiv (dir. 2018:113). I slutbetänkandet (SOU 2019:21) har utredaren bl.a. föreslagit ett antal insatser för en tydlig målformulering, ansvarsfördelning och samverkan mellan aktörerna inom investeringsfrämjandet. För att kunna kraftsamla på nationell nivå bör en strategi för investeringsfrämjande med en konkret handlingsplan antas som en del av den fortsatta exportstrategin. Vidare har utredaren föreslagit att en nationell investeringssamordnare ska tillsättas och att bör samla fler aktörer för att höja samverkan till nästa nivå. Utredaren framhöll att det finns stor potential att stärka arbetet med långsiktigt strategiskt viktiga investeringar genom att utforma ett arbetssätt som liknar exportsstrategins satsning på stora affärer av högt strategiskt intresse för svenska företag. Business bör därför ges i uppdrag att tillsammans med svenska regioner identifiera och utveckla strategiska investeringsmöjligheter och sedan marknadsföra dessa mot ledande internationella företag. Det finns också potential att intensifiera nyttjandet av en rad aktörer inom investeringsfrämjandet, som t.ex. utlandsmyndigheter i prioriterade länder, handelssekreterare hos Business och honorärkonsuler. till vikten av att stärka regionernas förutsättningar för långsiktigt investeringsfrämjande har utredningen föreslagit dels ökade resurser till Business , dels en förstärkning av det regionala investeringsfrämjandet genom statlig basfinansiering. Den föreslagna basfinansieringen från staten ska motsvara en heltidstjänst per region och villkoras mot en lika stor finansiering från respektive region. Exportfrämjande och hållbart företagande Utskottet har tidigare i ett handelspolitiskt betänkande (bet. 2012/13:NU13) återgett information från regleringsbrev och exportorganens (EKN och SEK) egna beskrivningar av sin verksamhet i relation till frågor om hållbart (ansvarsfullt) företagande. har EKN genom regleringsbrevet inte bara i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, utan myndigheten ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa riktlinjer och principer.