bet · H701TU11 · 2020-04-17 00:00:00 — Utskottet föreslår med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen att tillkännager för regeringen att den bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg. Vidare föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den bör dels verka för att möjliggöra storskaliga tester av självkörande fordon i verklig miljö, dels ge i uppdrag att utreda hur stor del av vägnätet som kan användas av självkörande fordon samt ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag i frågan. Dessutom föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den bör verka för att dispenshanteringen för tunga transporter underlättas och förenklas, bl.a. genom att erbjuder kommuner möjligheten att till delegera beslut om dispenser för tunga transporter på väg. Därmed tillstyrker utskottet motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. en fossilfri fordonsflotta, fossilfri tankning och laddning, enskilda vägar, motorhobbyn och historiska fordon samt långa och tunga lastbilar. I betänkandet finns 35 reservationer (S, M, SD, C, V, KD, L, MP) och två särskilda yttranden (M, KD). I en av reservationerna (S, V, L, MP) föreslås att ska avslå förslaget till utskottsinitiativ om tillstånd för virkesupplag vid allmän väg. I en annan reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande om självkörande fordon, och i en tredje reservation (S, V, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande om tunga transporter. Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /20. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fossilfri tankning och laddning Motorhobbyn och historiska fordon Långa och tunga lastbilar Bestämmelser om vissa fordonstyper Tillstånd för virkesupplag vid allmän väg 1.En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (M) 2.En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (SD) 3.En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (C) 4.En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (KD) 5.En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (L) 6.Strategi för elektrifiering, punkt 2 (M) 7.Strategi för elektrifiering, punkt 2 (C) 8.Strategi för elektrifiering, punkt 2 (KD) 9.Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (M) 10.Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (SD) 11.Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (C) 12.Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning, punkt 3 (KD) 13.Förändring av väghållaransvar, punkt 4 (SD) 14.Förändring av väghållaransvar, punkt 4 (L) 15.Vinterväghållning på enskilda vägar, punkt 5 (SD, C) 16.Vissa vägfrågor, punkt 6 (SD) 17.Vissa vägfrågor, punkt 6 (L) 18.Parkeringsfrågor, punkt 7 (M) 19.Parkeringsfrågor, punkt 7 (SD) 20.Bilpooler, punkt 8 (M, C) 21.Självkörande fordon, punkt 9 (S, V, MP) 22.Dokumentationshantering vid registrering av äldre fordon, punkt 10 (M, SD, C) 23.Andra frågor om motorhobbyn och historiska fordon, punkt 11 (SD) 24.A-traktorer, punkt 12 (SD) 25.A-traktorer, punkt 12 (KD) 26.Långa och tunga lastbilar, punkt 13 (M) 27.Långa och tunga lastbilar, punkt 13 (SD) 28.Långa och tunga lastbilar, punkt 13 (C) 29.Långa och tunga lastbilar, punkt 13 (KD) 30.Tunga transporter, punkt 14 (S, V, MP) 31.Bestämmelser om vissa fordonstyper, punkt 15 (M) 32.Bestämmelser om vissa fordonstyper, punkt 15 (SD) 33.Övergivna fordon, punkt 18 (SD) 34.Några registreringsfrågor, punkt 19 (SD, C) 35.Tillstånd för virkesupplag vid allmän väg, punkt 20 (S, V, L, MP) 1.En fossilfri fordonsflotta, punkt 1 (M) 2.Självkörande fordon, punkt 9 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2019/20:193 av (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:595 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 14, 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 7, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2019/20:2902 av (M), 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 2, 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 2 och 5, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 10, 22 och 23, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2019/20:3351 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2019/20:1992 av (M), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 7, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 17, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) Infrastruktur för fossilfri tankning och laddning 2019/20:193 av (C) yrkande 3, 2019/20:2111 av (L), 2019/20:2541 av (M), 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 18, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5, 11, 13 och 55, 2019/20:2831 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3107 av m.fl. (C) yrkande 15, 2019/20:3166 av (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 4, 2019/20:3264 av m.fl. (C) yrkandena 14, 18 och 20, 2019/20:3333 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 77–79. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (KD) 2019/20:1339 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:1791 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2, 2019/20:1955 av (L), 2019/20:2391 av (M) och 2019/20:3344 av (M) yrkande 2. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) Vinterväghållning på enskilda vägar 2019/20:424 av (C), 2019/20:1261 av och (båda S) yrkande 1 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 37. Reservation 15 (SD, C) 2019/20:190 av (C), 2019/20:400 av Per Lodenius (C), 2019/20:865 av (M), 2019/20:913 av (C), 2019/20:1589 av och (båda C), 2019/20:1833 av och (båda C), 2019/20:2093 av (L), 2019/20:2360 av (M), 2019/20:2397 av (M), 2019/20:2515 av (M), 2019/20:2757 av (L) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (L) 2019/20:718 av (SD), 2019/20:1752 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2386 av (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 8, 2019/20:2659 av m.fl. (M) yrkande 20, 2019/20:3166 av (SD) yrkande 3 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 61. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 24, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2019/20:3266 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 20 (M, C) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör dels verka för att möjliggöra storskaliga tester av självkörande fordon i verklig miljö, dels ge i uppdrag att utreda hur stor del av vägnätet som kan användas av självkörande fordon samt ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:2738 av m.fl. (L) och 2019/20:2746 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2019/20:1993 av (M), 2019/20:2044 av (M), 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 80 och 81. Reservation 21 (S, V, MP) Dokumentationshantering vid registrering av äldre fordon 2019/20:2409 av (M) och 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 45. Reservation 22 (M, SD, C) Andra frågor om motorhobbyn och historiska fordon 2019/20:1327 av Kopparklint (M), 2019/20:2187 av och (båda M) yrkande 2, 2019/20:2491 av (M) och 2019/20:2494 av (M) yrkandena 1–3. Reservation 23 (SD) 2019/20:625 av (KD), 2019/20:2492 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkande 43, 2019/20:2971 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 33. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (KD) Långa och tunga lastbilar 2019/20:604 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2019/20:691 av (KD), 2019/20:1990 av (M) yrkandena 1–3, 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 12, 2019/20:2775 av m.fl. (KD) yrkandena 56–58, 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkandena 30.1 och 39 samt 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 19. Reservation 26 (M) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (C) Reservation 29 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för att dispenshanteringen för tunga transporter underlättas och förenklas, bl.a. genom att erbjuder kommuner möjligheten att till delegera beslut om dispenser för tunga transporter på väg, och detta tillkännager för regeringen. 2019/20:177 av (C), 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2019/20:3246 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 30 (S, V, MP) Bestämmelser om vissa fordonstyper 2019/20:2597 av m.fl. (M) yrkande 42 och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 25, 34, 50 och 54. Reservation 31 (M) Reservation 32 (SD) 2019/20:2304 av m.fl. (S). 2019/20:1769 av och (båda C) yrkandena 3 och 4. 2019/20:1480 av (M), 2019/20:2190 av (M) och 2019/20:3347 av m.fl. (SD) yrkande 97. Reservation 33 (SD) 2019/20:1592 av (C), 2019/20:1769 av och (båda C) yrkande 5, 2019/20:3031 av Serkan Köse och (båda S) och 2019/20:3249 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 34 (SD, C) Tillstånd för virkesupplag vid allmän väg ställer sig bakom det utskottet anför om att regeringen bör verka dels för en återgång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg, och detta tillkännager för regeringen. Reservation 35 (S, V, L, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (L), (MP), (M), (M), (M), (M), (C), (S), (S), (S), Serkan Köse (S), (SD), (SD), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 134 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /20. Förslagen behandlar en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade ämnen som bl.a. en fossilfri fordonsflotta, infrastrukturen för fossilfri tankning och laddning, enskilda vägar, självkörande fordon, motorhobbyn och historiska fordon samt långa och tunga lastbilar. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. I betänkandet behandlas också ett förslag till utskottsinitiativ från om tillstånd för virkesupplag vid allmän väg. Som en del i beredningen av förslaget fick utskottet vid sitt sammanträde information från företrädare för , Skogsindustrierna, Skogforsk och LRF Skogsägarna i frågan om bl.a. avgifter för upplag av virke och skogsbränsle. Vid uppvaktningen deltog även ledamöter från miljö- och jordbruksutskottet. Vid utskottssammanträdet informerade företrädare för , och Byggindustrier samt företrädare från Kommuner och Regioner (SKR), () och om behovet av ökad samverkan mellan kommuner, enskilda väghållare och när det gäller bl.a. tunga transporter. Vid utskottssammanträdet lämnade företrädare för Transportstyrelsen och Fordonsbesiktningsbranschen information om vissa besiktningsfrågor. Utskottet har behandlat vissa frågor om väginfrastruktur tidigare under i betänkande 2019/20:TU7. Vidare planerar utskottet att behandla frågor om trafiksäkerhet senare under i betänkande 2019/20:TU14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en fossilfri fordonsflotta. Utskottet hänvisar till att en rad olika åtgärder vidtas för att påskynda omställningen till en fossilfri transportsektor. Utskottet är väl införstått med de många utmaningar som finns för att nå etappmålet för inrikes transporter men ser likväl positivt på de initiativ som har tagits. Utskottet följer utvecklingen på området och ser fram emot utfallet av pågående åtgärder med stort intresse. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD) och 5 (L) samt särskilt yttrande 1 (M). beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24). består av en klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Det långsiktiga målet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045. Transportsektorn har en betydande miljöpåverkan, inte minst vad gäller utsläpp av växthusgaser. En del i beslut om det klimatpolitiska ramverket var etappmålet för inrikes transporter. Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . Av regeringens senaste resultatredovisning till framgår att av de nästan 4,9 miljoner personbilar som var i trafik 2018var rena bensin- eller dieselbilar. var av personbilarna i trafik etanolbilar, gasbilar, elbilar, elhybrider och laddhybrider. Regeringen uppger att antalet elbilar, elhybrider och laddhybrider ökar, om än från låga nivåer. fanns det 16 664 elbilar i trafik jämfört med 11 034 elbilar 2017. Antalet laddhybrider ökade från 32 253 bilar 2017 till 49 394 bilar 2018. Sammantaget utgjordes av nybilsförsäljningen av laddhybrider, av elhybrider och av elbilar. av nybilsförsäljningen utgjordes av etanolbilar och av gasbilar. Enligt Trafikanalys årsredovisning visar prognoserna för åren 2019–2022 på en något lägre nyregistrering av personbilar samt lätta och tunga lastbilar jämfört , om än fortfarande på en historiskt hög nivå. På personbilssidan bedöms nyregistreringen av dieselbilar minska , som nyregistreringen av laddbara fordon bedöms fortsätta att öka. För lätta och tunga lastbilar är utbudet av fordon som kan drivas med alternativa drivmedel enligt Trafikanalys begränsat, och diesel är det dominerande drivmedlet. Bonus–malus-systemet påverkar även lätta lastbilar, men alternativen till diesel uppges vara få. Flera nya modeller med eldrift är enligt Trafikanalys på gång och nyregistreringen av lätta lastbilar med eldrift bedöms öka . För tunga lastbilar uppges fordon med ren eldrift vara på väg att introduceras på marknaden, men dessa bedöms vara alltför få för att kunna prognostiseras . Enligt regeringens proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan släppte vägtrafiken ut koldioxidekvivalenter 2017, vilket utgör av transportsektorns utsläpp. Av den andelen står personbilarna för av utsläppen, medan de tunga lastbilarna står för . Övriga utsläpp kommer från lätta lastbilar (), bussar () och mopeder (). De stora utsläppen från vägtransporterna beror på att vägtrafikarbetet är omfattande och att det stora flertalet fordon i huvudsak drivs med bensin och diesel. Enligt s.k. klimatbarometer, som visar hur mycket koldioxid som släpps ut från vägtrafiken i , låg indexet som högst på 115 och , vilket innebar att utsläppen var högre än 1990 som utgör index 100. Utsläppen minskade sedan fram till slutet av 2014 då indexet nådde en nivå på 102 för att därefter följas av perioder med både ökningar och minskningar. Orsaken till den lägre minskningstakten är att energieffektivare fordon och ökad andel biodrivmedel delvis har motverkats av ökad personbils- och lastbilstrafik . Index låg på 98, dvs. lägre än utsläppen . redovisade att utsläppen av koldioxid från vägtrafiken minskade . Bakom minskningen ligger enligt ökad användning av biodrivmedel och mer energieffektiva bilar. Trafiken var i stort sett oförändrad 2019 jämfört , vilket gör att den ökade användningen av biodrivmedel och mer energieffektiva bilar får genomslag. Det genomsnittliga utsläppet av koldioxid från en personbil var per kilometer , vilket är en minskning på per kilometer jämfört med föregående år. Andelen biodrivmedel ökade från till . Ökningen beror på reduktionsplikten som infördes och som ställer krav på drivmedelstillverkare att blanda in biodrivmedel i sina produkter. För att nå transportsektorns klimatmål till 2030 krävs en minskning av växthusgaserna med enligt . Antalet nya eldrivna personbilar fördubblades jämfört med föregående år. Också antalet hybridbilar som delvis kan drivas med el ökade jämfört med föregående år, vilket är förklaringen till minskningen av de genomsnittliga utsläppen från den nya personbilsflottan. ökar de genomsnittliga utsläppen från bilar som drivs med bensin eller diesel. Utsläppen från nya bensindrivna bilar har ökat till per kilometer och är de högsta . För nya dieseldrivna bilar ligger utsläppen nu på per kilometer, vilket är det högsta värdet . konstaterar att utsläppen från nya fossildrivna bilar ökar när de borde minska och att det är en bekymmersam utveckling. I motion 2019/20:193 föreslår (C) att bokstavsbeteckningarna på registreringsskyltar ändras för att synliggöra miljöbilsinnehav (yrkande 1). Motionären konstaterar att en av de viktigaste klimatfrågorna som vi har möjlighet att påverka själva är att ställa om transportsektorn och minska utsläppen. Genom att el- och gasbilar får särskilda registreringsskyltar skulle dessa uppmärksammas betydligt mer än andra bilar. I yrkande 2 föreslår motionären att jämförelsenivåer för utsläpp på besiktningsprotokollet införs. Motionären menar att detta skulle vara relativt enkelt att införa och att det skulle skapa medvetenhet om den egna bilens utsläpp och ge drivkraft att förbättra detta vid nästa bilköp. I kommittémotion 2019/20:595 yrkar m.fl. (SD) på en översyn av målet om en fossiloberoende fordonsflotta (yrkande 22). Motionärerna konstaterar bl.a. att den bioetanol och biodiesel som används i huvudsakligen kommer från den internationella marknaden och att det inte är säkert att denna import bidrar till minskade nettoutsläpp ur ett globalt perspektiv. Motionärerna menar vidare att reduktionsplikten behöver begränsas kraftigt. I kommittémotionen framförs att en förtida utfasning av fossila drivmedel i har ett litet värde globalt, då oljekonsumtionen i stället styrs mot nya marknader. Det finns ett värde i att vänta in utvecklingen för el- och vätgasdrift. I kommittémotion 2019/20:2659 påtalar m.fl. (M) att man behöver driva på för krav på utökad information om personbilars totala klimat- och miljöpåverkan vid nybilsförsäljning (yrkande 5). För att kunna göra rätt val behöver det enligt motionärerna bli lättare att få kunskap om produkters miljö- och klimatpåverkan, bl.a. hur bilen har producerats, hur mycket energi som har använts i produktionen och varifrån den energin har kommit. Motionärerna konstaterar att frågan framför allt bör drivas på EU-nivå där andra regelverk för konsumentinformation vid bilköp finns. I yrkande 14 menar motionärerna att en definition av begreppet ”miljöbil” bör tas fram i syfte att underlätta för konsumenter att fatta klimatvänliga beslut. Motionärerna menar att definitionen bör ligga i linje med bonus–malus-systemet och utgå från energieffektiva bilar med liten klimatpåverkan och låga utsläpp av miljö- och hälsoskadliga partiklar. I kommittémotion 2019/20:2746 uppmärksammar m.fl. (L) samverkan om användning av fordonens nya teknik (yrkande 7). För att reducera miljöpåverkan men behålla mobilitet måste transporterna enligt motionärerna bli effektivare, elektrifieringen påskyndas och såväl användningen av biodrivmedel som forskning och introduktion av ny teknik öka. Motionärerna menar att samverkan ska uppmuntras mellan olika aktörer för att bättre utnyttja informationen i dagens fordon för en bättre trafikmiljö. Motionärerna tar vidare upp geofencing (yrkande 4). Motionärerna menar att ett exempel på hur infrastrukturen kan användas mer effektivt är att utnyttja geofencing. Metoden bör enligt motionärerna utvärderas för t.ex. tillämpningar där olika väganvändare kan få prioriterat tillträde till en och samma plats under olika delar av dygnet för att därigenom få ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. I kommittémotion 2019/20:2775 menar m.fl. (KD) att regeringen bör ta fram förslag på hur man kan förbättra miljökontrollen av fordon så att inte har betydligt lägre krav på miljökontroll av fordon än andra europeiska länder (yrkande 42). Motionärerna menar att kraven på besiktning av utsläppen från personbilar är otillräckliga. Genom att kontinuerligt kontrollera och fånga upp de fordon som har för höga utsläpp i samband med fordonsbesiktningen kan utsläppen minska, men den möjligheten är liten i . Motionärerna påminner om att nya gränsvärden har införts, och pekar på att dessa är satta till en nivå som gör det omöjligt att underkänna fordon som släpper ut för mycket skadliga partiklar och ämnen. (M) framför i motion 2019/20:2902 att förutsättningen för att avskaffa miljözoner för personbilar bör utredas. Motionären betonar att förbättrad luftkvalitet i våra städer är viktigt, men nya åtgärder måste balansera kostnader och avsedd effekt för miljö, klimat och luftkvalitet. Små miljövinster till stor kostnad för enskilda urholkar förtroendet för bra miljöpolitik. I partimotion 2019/20:3107 framför m.fl. (C) att takten i elektrifieringen och utfasningen av fossila bränslen för en renare miljö och bättre folkhälsa bör öka (yrkande 2). Att lyfta fram dessa hälsovinster, utöver klimatvinsten, är enligt motionärerna viktigt för att öka acceptansen för den nödvändiga omställningen. (SD) föreslår i motion 2019/20:3166 att elbilar tills vidare ska få tillgång till bussfiler (yrkande 2). Motionären hänvisar bl.a. till positiva erfarenheter från där man genom subventioner och fördelar för elbilar såsom tillgång till bussfiler och frihet från trängselavgifter har lyckats skapa en god marknad för elbilsbranschen. I yrkande 5 framhåller motionären att det bör tas fram projekt för att förbättra möjligheten att använda elfordon. Motionären hänvisar till erfarenheter från projekt i bl.a. och rörande ellastbilar, låneelbilar och reducerad energiskatt på el som används för att ladda elfordon. I kommittémotion 2019/20:3264 pekar m.fl. (C) på att klimatpåverkan från transportsektorn ska minska genom ökad användning och inhemsk produktion av klimateffektiva biodrivmedel, utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar (yrkande 10). Motionärerna konstaterar att det sker en snabb teknikutveckling, vilket skapar stora möjligheter. För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet behövs effektivare transporter, mer forskning och introduktion av ny teknik på marknaden. För att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen krävs mer energieffektiva fordon, ökad biodrivmedelsanvändning, fordon med nollutsläpp och nya lösningar med bilpooler och smarta digitala mobilitets- och delningstjänster. I yrkande 22 tar motionärerna upp frågan om att förbättra möjligheterna för konvertering av bilar till mer miljövänlig drift. Motionärerna menar att det finns skäl att överväga viss konvertering och att bilarna då ska kunna ta del av de stimulansåtgärder som ges till miljöbilar. Vidare föreslår motionärerna att energideklaration ska införas på personbilar vid nybilsförsäljning (yrkande 23). I kommittémotion 2019/20:3333 betonar m.fl. (KD) behovet av att prioritera arbetet för att nå målet en fossilfri fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045 (yrkande 18). Motionärerna påminner om att transportsektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och är den sektor som är mest importberoende av energiråvara. För att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045 behövs enligt motionärerna fler politiska insatser. I kommittémotion 2019/20:3347 tar m.fl. (SD) upp frågan om elbilar och ljud (yrkande 23). Motionärerna menar att elbilar bör signalera ljud för att uppmärksamma trafikanter, i synnerhet personer med synnedsättning. I partimotion 2019/20:3351 tar m.fl. (L) upp behovet av att bryta beroendet av fossila bränslen (yrkande 6). Motionärerna konstaterar att det finns olika sätt att främja övergången från fossila bilar till fossilfria bilar och som exempel nämns att miljöbilar på olika sätt bör gynnas i förhållande till bilar som drivs av fossila bränslen samt att det behövs långsiktighet och teknikneutralitet i regelverken. Motionärerna tar även upp frågor om biodrivmedel (yrkande 7). Motionärerna menar att förnybara biodrivmedel är bättre än fossila bränslen och att deras användning bör öka genom reduktionspliktssystemet. konstateras att mängden biodrivmedel är begränsad och att det är centralt att det används där det gör mest nytta. Etappmålet för inrikes transporter Det långsiktiga klimatmålet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2045.